bet · GA01JuU32 · 1986-12-31 00:00:00 — Sålunda kunde verkställigheten av en sådan påföljd enligtkommitténs mening sägas innefatta reparativa och pedagogiska inslag, liksom denför den dömde borde kunna göras mera meningsfylld än verkställighet av andrapåföljder. Vidare kunde samhällstjänst medföra att den dömde underverkställigheten fick en fördjupad kontakt med andra människor, och tanken påsamhällstjänst som ett lämpligt inslag i påföljdssystemet hade dessutom, ansågkommittén, fått en viss förankring i det allmänna rättsmedvetandet. Flera instanser som yttrade sig över frivårdskommitlénsförslag ställde sig positiva till samhällstjänst. Här kan nämnas attkriminalvårdsstyrelsen som var kritisk till samhällstjänst i sittför sedan avgivna yttrande över fängelsestraffkommitténs huvudbetänkandeändrat uppfattning och uttalat sig för en försöksverksamhet medsamhällstjänst. Styrelsen har därvid åberopat de positiva erfarenheterna av ettsådant system i bl. a. och . I propositionen redovisas att också departementschefen ioch för sig anser det vara uppenbart atl samhällstjänst har vissa förtjänstersom det kan vara svårt att ta lill vara med andra kriminalpolitiska medel. Hannämner därvid särskilt att samhällstjänst har reparativa och pedagogiska inslaggenom att den dömde får på sin lott att utan ersättning ulföra ett samhällsnyttigtarbete. Enligt utskottets mening är det skäl av nu angiven art sombör vara avgörande vad gäller samhällstjänst som en del av påföljdssystemet.Som utskottet ser det ligger det ett pedagogiskt och allmänprevenlivt värde iatt deri dömde själv handgripligen får ta konsekvenserna av sitt handlande. Särskiltvärdefullt vore en sådan ordning beträffande unga lagöverträdare och vissaåterfallsbrollslingar. Utskottet anser för sin del att fördelarna medsamhällstjänst är sä stora att Ju Uj 1986/87:32 liden nu får anses vara mogenalt införa samhällstjänst som en självständig påföljd. Åtminstone bör i linjemed nyssnämnda uttalande en sådan ordning kunnainföras på försök, och enligt utskottets mening bör regeringen snaraståterkomma till med ett förslag i enlighet härmed. Vad utskottetsålunda anfört bör som sin mening ge regeringen till känna, vilketväsentligen tillgodoser syftet bakom nu behandlade yrkanden i motionerna 120,403, 636, 637, 802 och 808. Utskottets inställning innebär att det inte finnsanledning att motsätta sig del nu föreliggande förslaget och med gjordauttalanden tillstyrker således utskottet bifall till propositionen i nuberörd del. dels att utskottels hemställanunder moment 1 bort ha följande lydelse: I. beträffande samhällstjänst alt med avslagpå motion 1986/87:Jul 14 i denna del (yrkande 2), motion 1986/87:Jul 18 idenna del (yrkande 2) och motion 1986/87 ;Ju 119 i denna del (yrkande I delvisoch yrkande 2) samt med anledning av motion 1986/87:Jul20 i denna del (yrkande2 delvis), motion 1986/87:Ju403 i denna del (yrkande 9), motion 1986/ 87:Ju636i denna del (yrkande 2 delvis), motion 1986/87:Ju637, motion l986/87:Ju802 idenna del (yrkande 13 delvis), motion 1986/ 87:Ju808 i denna del (yrkande 19)och motion 1986/87;Ju816 i denna del (delvis) dels antar det genom proposition 1986/87:106 framlagdaförslaget till lag om ändring i , såvitt avser 27 kap. 5 § andrastycket och 28 kap. 6 § första stycket med undantag för ikrafiträdandebestämmelsen, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om införande av samhällstjänst som en självständig påföljd, Kontraktsvård (mom. 3) (), (), (),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.22 med rubriken och slutar på s. 28 med "behandladdel" bort ha följande lydelse: Utskottet kan konstatera att det i och för sig ärtillfredsställande att regeringen nu har lagt fram ett förslag om att införakontraktsvård som en del i påföljdssystemet. Emellertid måste förslaget ansesotillräckligt, främst därför att det inle innebär att kontraktsvård förenasmed ett villkorligt fängelsestraff , som uttalade sig till förmån förkontraktsvård, an-säg atl en sådan påföljdsform borde kopplas till villkorligtfängelse. Ett sådant system har enligt utskottets mening flera fördelar. En äratt möjligheterna blir större för att kontraktsvård skall fungera som ettalternativ enbart Att brottsligheten förskyller fängelse skulle nämligen i så fall 32 vara en förutsättningför att påföljdsformen skulle kunna komma i fråga. En annanfördel skulle vara att påföljdens allmänpreventiva effekter skulle JuU1986/87:32 avsevärt stärkas till följd av det konkreta straffhot som genom delvillkorli- . ga fängelset vilar över lagöverträdaren. Tack vare det utmättafängelsestraffet skulle också proportionaliteten mellan brottet och straffetmarkeras. En ytterligare fördel med kontraktsvärd kopplad tillvillkorligt fängelse ligger enligt utskottets mening i att det villkorligtmedgivna anståndet skulle kunna förverkas i sin helhet vid ett kontraktsbrott.Någon avräkning av vad som har verkställts i form av undergängen kontraktsvärdskulle i princip inte behöva ske. Vidare skulle i förekommande fall en dom påvillkorligt fängelse kunna innebära en större press på en missbrukare attgenomföra värden genom atl han vet vad han riskerar vid ettmisslyckande. Ett system med villkorligt fängelse innebär dessutom att kontraktsvårdenpä ett snabbt och enkelt sätt kan omvandlas till ett ovillkorligt fängelsestraff Utskottet vill vidare beträffande den av regeringenföreslagna ordningen uttala att om kontraktsvård skall förekomma inom ramen fören föreskrift vid skyddstillsyn det är osäkert om kontraktsvård över huvudtaget kommer att fungera som ett alternativ lill fängelsestraff Risken ärnämligen som utskottet ser det att kontraklsvården i stället kommer attanvändas för att skärpa en skyddstillsyn som ändå skulle ha ådömts lagöverträdaren. Utskottet anser således i likhet med flertaletremissinstanser och flera motionärer att kontraktsvård skall kopplas till ettvillkorligt fängelsestraff Genom en sådan ordning framförs ett klart ochentydigt budskap att kontraktsvården utgör ett förtroende som visas den dömde.En annan brist i regeringens förslag som utskottet inte kan undgå att framhållaär vidare att kontraktsvärd skall få förekomma även i fall där påföljden annarsskulle ha blivit fängelse . Vid sä långa fängelsestraff rördet sig regelmässigt om mycket allvarlig brottslighet, och i sädana fall måsteallmänpreventiva hänsyn och medborgarnas intresse av skydd mot brott vägasärskilt tungt. Med hänvisning till nu redovisade synpunkter finnerutskottet atl regeringens förslag till kontraktsvård inle bör godtas. mening bör i stället regeringen återkomma lill med förslagtill ett system med konlraktsvård och villkorligt fängelse i enlighet med vadutskottet förordat i det föregående. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets inställning innebär alt propositionen i härbehandlad del skall avslås av , atl avslagsyrkandena i motionerna 113,114, 117, 118 och 120 skall bifallas samt att syftet med motionerna 612 och 808i här behandlad del blir väsentligen tillgodosett. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse; 3. beträffande kontraktsvård m. m. attriksdagen med bifall lill motion 1986/87:Jul 13 i denna del (yrkande 2),motion 1986/87:Jul 14 i denna del (yrkande 1), motion l986/87:Jul 17, mofion1986/87:Jul 18 i denna del (yrkande 1) och motion 1986/87:Jul20 i denna del(yrkande I)samt med anledning avmotion 1985/86;Ju614 i denna del (yrkande 12), motion 1985/ 86:Ju6l6 i dennadel (yrkande 3), motion 1986/87:Jul 15, motion l986/87:Jul 16, motionl986/87:Jul 19 i dennadel (yrkande 1 delvis). motion1986/87:Jul21, motion 1986/87:Ju610, motion 1986/ 87:Ju6l2 i denna del (yrkande5), motion l986/87:Ju802 i dennadel (yrkande 12 och yrkande 13 delvis) ochmotion 1986/87:Ju808 i denna del (yrkande 18), dels antar 38 kap. 3 § första stycket, 6 § andra stycket,8 §och9 § i det i moment I nämnda lagförslaget med den ändringen att lagrummenerhåller följande som Utskotieisförslagbetecknade lydelse: Utskottets förslag 38 kap. 3 § första stycket Fråga om åtgärd enligt 27 kap. 5 § tredje stycket eller 6§ upptages av den rält som först avgjort del mål vari meddelats villkorlig dom. Talan enligt 28 kap. 8 § väcks vid tingsrätt, inom varsområde den övervakningsnämnd som har gjorl framställning i ärendet är verksam,eller vid den rätt som först avgjort det mål vari skvddstillsvn ådömts. Fråga om åtgärd enligt 27 kap. 5 § tredje stycket eller 6§ upptages av den rätt som först avgjort del mål vari meddelats villkorlig dom. Talan enligt 28 kap. 8 § väcks vid tingsrätt, inom varsområde den övervakningsnämnd som har gjort framställning i ärendet är verksam. 6 § andra stycket Vid avgörande av fråga, som avses i 27 kap. 5 §iredjestycket eller 28 kap. 11 !$ första och andra styckena, är underrättdomför med en lagfaren domare. Vid avgörande av fråga, som avses i 27 kap. 5 §/reestycket eller 28 kap. 11 §, är underrätt domför med en lagfaren domare. I mål om åtgärd enligt 2 § eller 27 kap. 5 § tredjestycket eller 6 §, 28 kap. 9 § eller 34 kap. 10 § andra stycket skallunderrätt lämna den dömde tillfälle att yttra sig. Begär han all bliva muntligenhörd, skall tillfälle därtill beredas honom. I mål om åtgärd enligt 34 kap. 18§ skall den dömde lämnas tillfälle all yttra sig där så är möjligt. Rättensavgörande av saken sker genom beslut. Åtgärd enligt 28 kap. 11 § första och andra styckena fårbeslutasulan alt tillfälle beredsden dömde atl yttra sig. Rättens beslut om åtgärd enligt 27kap. 5 § tredje stycket, 28 kap. 11 § första och andra styckena eller 34 kap.10 § andra stycket eller 18 § länder till efterrättelse om ejannorlunda förordnas. Detsamma gäller avgöranden enligt 27 kap. 6 §, 28 kap. 9§ eller 34 kap. 4, 5 eller 6§ angående föreskrifter, övervakning ellerprövolid. I mål om åtgärd enligt 2 § eller 27 kap. 5 § Iredjestycket eller 6 §, 28 kap. 9 § eller 34 kap. 10 § andra stycket skallunderrätt lämna den dömde tillfälle att yttra sig. Begär han all blivamuntligen hörd, skall tillfälle därtill beredas honom. I mål om åtgärd enligt34 kap. 18 § skall den dömde lämnas tillfälle all yttra sig där sä är möjligt.Rättens avgörande av saken sker genom beslut. Åtgärd enligt 28 kap. 11 §/år beslutas utan att tillfällebereds den dömde atl yltra sig. Rättens beslut om åtgärd enligt 27kap. 5 § tredje stycket, 28 kap. 11 § eller 34 kap. 10 § andra stycket eller 18§ länder lill efterrättelse om ej annorlunda förordnas. Detsammagäller avgöranden enligt 27 kap. 6 §, 28 kap. 9 § eller 34 kap. 4, 5 eller 6 §angående föreskrifter, övervakning eller prövolid. e/.yavslårdel i moment I nämnda lagförslaget i den mån det inte JuU 1986/87:32omfattas av utskottets hemställan ovan, dels avslår övriga i propositionen framlagda lagförslag, dels som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett nytt förslag om kontraktsvård i kombination medvillkorligt fängelse. Ikraftträdande (mom. 4) (), (), (),(), (), () och ()anser under förutsättning av bifall till reservation 2 dels att den del av utskottets yttrande pä s. 29 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "motion 118"bort ha följande lydelse: De föreslagna lagändringarna bör enligt utskottets meninginte träda i kraft förrän den . Detta överensstämmer delvis medett yrkande i motion 118. dels att utskottets hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande ikraftträdande attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1986/ 87:Jul 18 i denna del(yrkande 4) för det i moment I nämnda lagförslaget beslutar enikraftträdandebeslämmelse av följande lydelse: Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988. Fritidsfängelse (mom. 5) (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.28 med "Enligt departementschefen" och slutar på s. 29 med"behandlade delar" bort ha följande lydelse: Fritidsfängelse kan förekomma i form av nattfängelse ochveckoslutsfängelse. Båda dessa typer av frihetsberövanden förekommer på vissahåll utomlands. Nattfängelse innebär att den dömde och nätter ärintagen i anstalt men vistas ute i samhället . Veckoslutsfängelseinnebär att frihetsberövande bara äger rum under veckosluten. Enligt utskottets mening har fritidsfängelse flerafördelar jämfört med ordinärt fängelse. Genom att ingreppet för den dömdebegränsas minskar de negativa effekterna av frihetsstraffet. Viktigare är dockatt fritidsfängelse jämfört med andra alternativ till frihetsstraff har denfördelen att den allmänpreventiva effekten av straffet är relativt hög. Fritidsfängelse skulle enligt utskottets mening inteminst av allmän preventiva skäl fylla ett särskilt behov när det gäller yngre brottslingar som gjort sig skyldiga till inte alltför allvarlig brottslighet. 1 nulägetsaknas inte sällan en lämplig påföljd för denna kategori, som ofta i stället erhåller åtalsunderlåtelse eller vård enligt socialtjänstlagen. Enligt utskottels mening bör regeringen framlägga förslagtill om införande av fritidsfängelse i enlighet med vad ulskollelförordat i det föregående. Detta bör med bifall till här ifrågavarandemotionsyrkanden som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande fritidsfängelse altriksdagen med bifall fill motion 1986/87:Jul 13 i denna del (yrkande 1) ochmotion 1986/87:Jul20 i denna del (yrkande 2 delvis) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Lagom ändring i .............................. Lag om ändringi lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt Lag om ändringi lagen (1946:804) om införande av nya Lag om ändringi lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m. m Lagom ändring ilagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m. fl 34 § KvaL ....................................................................... Fritidsfängelse...... ,........................................................ Övrigt ............................................ ,............................. Samhällstjänst(mom. I) (fp, m, c) .............................. Kontraktsvård(mom. 3) (fp, m, c) ............................... Ikraftträdande(mom. 4) (fp, m, c) .............................. Fritidsfängelse(mom. 5) (m) ....................................... 14 )5 17 17 18 18 21 21 24 26 28 28 29 29 29 31 31 32 3535