bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — I motion 1986/87:U231 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs rörande utvecklingshjälp till och åtgärder för dessanpassning till landets återhämtningsprogram, I motion 1986/87:U235 av (m) yrkande Ihemställs 1, att som sin meningger regeringen till kännaattinga biständs- avtal med skall förlängas och inga nya avtal ingås så länge inbör- desstriderna fortgår, 63 Utskottet UU 1986/87:10 Regeringens förslag till medelsramar för samarbetet medprogramländerna för svenskt bistånd framgår av tabellen pä s, 58 i dettabetänkande, I motion U229 (m) föreslås en sänkning av landramarna förvissa länder i förhållande till regeringens förslag. Motiveringen härför ärdels det principiella kravet att systemet med automatisk uppräkning av storalandramar till vissa utvecklingsländer byts ut mot ett mer fiexibelt ämnes- ochprojektinriktat bistånd, vidare förekomsten av reservationer underlandramarna, dels ocksä särskilda förhållanden i olika programländer, I motion U216 (fp) föresläs minskade landramar förEtiopien, och i förhållande till regeringens förslag. Ävenmotion U209 (c) föreslår sänkningar för dessa tre länder och dessutom förTanzania, Motion U218 (vpk) föreslär smärre nedskärningar för ochKenya och höjningar för och . Enligt motionärernas mening bör Kenyainte längre vara programland. 1 motion U235 hemställs i yrkande 1 att biständsavtalenmed inte skall förlängas och inga nya avtal komma till stånd så längeinbördesstri-derna där pågår. Yrkande 2 i samma motion rör humanitärt biståndoch behandlas pä annan plats i detta betänkande. Ökat bistånd till länderna söder om är ett viktigtkomplement till kampen mot apartheid. tillhör liksom deländer i regionen som är mest utsatta för omfattande militära ochekonomiska sabotageverksamhet. Det svenska stödet syftar till resurstillväxtoch ökat ekonomiskt oberoende. Det långsiktiga samarbetet är koncentrerat pä stöd tillfiske, primärhälsovård, transport och kommunikationer samt importstöd.Utskottet anser att fortsatt och ökat stöd bör utgå och ansluter sig till detmedelsförslag som regeringen gjort beträffande landramen för . Yrkande 17i motion U229 (m) och yrkande 1 i motion U235 avstyrks. Även biståndet till syftar till ekonomisk ochsocial utveckling och till att minska beroendet av den sydafrikanska ekonomin.Med hänsyn bl. a. till den svära försörjningskrisen bör liksom ettomfattande importstöd utgå. Utskottet anser den höjning, 25 milj. kr, somföresläs i propositionen motiverad och tillstyrker sålunda regeringens förslagtill landram för , Yrkande 18 i motion U229 avstyrks därmed. Enligt motion U229 bör landramen till sättas tijl125 milj. kr., vilket är 25 milj. kr, mindre än vad regeringen föreslagit.Motionärerna hänvisar till de steg i diktatorisk riktning som tagits i landetunder . Biståndet till avser bl, a, att främja social ochekonomisk ut veckling; stödet till landsbygdsutveckling ingår härvid som ett centralt in slag. Ett annat viktigt syfte är att minska verkningarna av de sydafrikanska destabiliseringsätgärderna och att bidra till landets ansträngningar att minska beroendet av . Det svenska biståndet har ocksä till uppgift att söka främja en demokratisk samhällsuppbyggnad. Utskottet, som note rar att effektiviteten och medelsutnyttjandet förbättrats under senare är, "4 'anser attden av regeringen föreslagna ökningen med 15 milj. kr. är motive- UU1986/87:10 rad. Motion U229 yrkande 26 avstyrks därmed. 1 motion U231 behandlas biståndet till Tanzania.Motionären anser det angeläget att i dialogen med om speciellt den ekonomiska politiken starkt förespråkar lösningar pä marknadsekonomisk grund. Där med skulle också ge stöd åt den radikala omläggning'av den ekono miska politiken som nu synes ha inlett efter uppgörelsen med IMF. Återhämtningsprogrammet innebär enligt motionären ett behov för svensk del att se över nuvarande programverksamhet och ett särskilt intres se att finna nya vägar till ett effektivare bistånd. Tidpunkten för nyainveste- ringar kommer att förskjutas framåt, vilket tillsammans med de stora reser vationer som byggts upp föranleder motionären att beräkna medelsbehovet till 400 milj. kr., dvs. 110 milj. kr. lägre än regeringens förslag. Samma belopp föreslås i motion U229 (m) medan motion U209 (c) föreslär oför ändrad landram, 475 milj. kr. Det svenska biståndssamarbetet med är främstinriktat på stöd för det ekonomiska äterhämtningsprogram som för näi-varandegenomförs i landet. Omfattande importstöd avseende transport, jordbruk ochindustri ingär som ett led i detta samarbete. Stöd lämnas ocksä bl. a. till dedelar av förvaltningen som är av central betydelse för genomförandet av programmet.Därtill kommer åtgärder för att bevara redan existerande nödvändiga anläggningargenom stöd till drift, underhåll och upprustning. Mot bakgrund av landetsambitiösa ekonomiska utvecklingspolitik och det förhållandet att enöverenskommelse uppnåtts med IMF anser utskottet den av regeringen föreslagnahöjningen av medelsramen med 35 milj. kr. fill 510 milj. kr. motiverad.Motionerna U209 yrkande 27, U229 yrkande 14 och. motion U23I avstyrks. I fråga om utvecklingssamarbetet med föreliggersex motionsyrkanden. 1 fyra av dessa, U209 (c) yrkande 25, U216 (fp) yrkande 14,U229 (m) yrkande 19 och U2I4 yrkande 1 föresläs att landramen minskas medvarierande belopp i förhällande till propositionens förslag. Motion U2I4förordar dessutom att pä sikt en allt större del av biståndet till detta landöverförs till projektinriktat bistånd och humanitära insatser via enskildaorganisationer i enlighet med vad som anförs i motionen. Motion U205 uttalaratt inte kan visa den likgiltighet inför den etiopiska regimens terroroch diktatur som fortsatt bistånd kan uppfattas vara. Det svenska biståndet till är sedan läng tidinriktat på lands bygdsutveckling. Tyngdpunkten ligger härvid pä insatser i jordbruk, mark vård och skog samt transporter och vattenförsörjning. En komplicerande faktor i utvecklingssamarbetet är den etiopiska jordbrukspolitiken. Han deln med spannmålsprodukter har koncentrerats till ett statligt handelsmo nopol, och bondekollektiv prioriteras på bekostnad av enskilda jordbruka re, vilka utgör av hushållen. Det omdiskuterade s, k. bybildningspro- grammet synes därtill ha resulterat i produktionsstörningar och andra pro blem. En närmare granskning av förutsättningarna för fortsatt svenskt jord- i bruksstöd har genomförts och häller nu på att utvärderas. Oroande inslag beträffande är vidare bristerna i fråga om respekten för mänskliga rättigheter och konfiikten i landets norra del, vilkenunder - 65 5 1986/87. många ärtagit stora resurser i anspråk som i stället kunnat användas för UU 1986/87:10landets utveckling. Utskottet konstaterar emellertid att behovet avbistånd för rehabilitering och utvecklingar fortsatt mycket stora i Etiopien.Landet har hög förmåga att tillgodogöra sig utländskt bistånd, och erfarenheternaav effektiviteten i det svensk-etiopiska samarbetet är goda. Även om det finnsinslag i etiopisk politik som ger anledning till oro och kritik anser utskottetdet därför ändå motiverat att genomföra den ökning av biståndet som föreslås ibudgetpropositionen. Motionerna U205 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, U209 (c)yrkande 25, U214, U2I6 (fp) yrkande 14 och U229 (m) yrkande 19 avstyrks. 1 motion U216 föreslås oförändrad landram för Nicaraguaoch i motion U229en sänkning med 50 milj. kr. till 75 milj, kr. Motiveringenhärför är det osäkra läget beträffande demokratins framtid i landet. Ävenmotion U209 yrkande 26 förordar oförändrad landram. Den ekonomiska krisen i har fördjupats tillföljd av kriget och sanktionerna. Regeringen har därför tvingats till omfattande omdispone ringar i ekonomin. En anpassning har skett även i det svenska biståndet, sä till vida att den långsiktiga inriktningen av samarbetet på produktiva sekto rer kompletterats med ett importstödselement. Den i propositionen före slagna ökningen av landramen avser främst sådant stöd. Anslagsutnyttjan- , det är mycket högt i samarbetet med , Också den politiska situationen i landet har försämrats.Med hänvisning till aggressionen frän de USA-stödda Contras har regeringeningripit mot politiska motståndare, bl, a. genom skärpt presscensur. Samtidigtpågår emellertid också ansträngningar att vidareutveckla demokratin. En ny författninghar antagits vilken utarbetats med deltagande av samtliga partier i nationalförsamlingen.Författningen tillämpas dock endast i vissa delar under rådandeundantagstillstånd. Utskottet anser sammanfattningsvis att den i propositionenföreslagna biständsramen för är motiverad och väl avvägd. MotionernaU209 yrkande 26, U216 yrkande 15 och U229 yrkande 24 avstyrks. Utvecklingsbiståndet till behandlas i femmotioner. I de tre partimotionerna U209 (c), U216 (fp) och U229 (m) förordasen avveckling; sistnämnda motion föreslår att inga nya medel skall anslås tillVietnam för nästa budgetär, medan de två övriga kräver en sänkning av landramenmed 100 milj. kr. och att regeringen presenterar en plan för avveckling. Imotion U205 föresläs att biståndet skall upphöra sedan Bai Bang-projektetstabiliserats. Motion U218 (vpk) anser däremot att landramen bör höjas med 50milj. till 350 milj. kr. De motioner som önskar en avveckling av biståndssamarbetetmotiverar detta främst med militära närvaro i , situationen be träffande demokrati och mänskliga rättigheter samt uppgifterna om tvångs- rekrytering och tvångsarbete vid det svenska projektet . 1 motion U216 understryks särskilt att det finns anledning att vara starkt kritisk mot de förhållanden som råder för de vietnamesiska arbetarna vid skogsdelen av nyssnämnda projekt, förhållanden som klart strider mot målen och an dan i svensk biståndspolitik. bör därför, tillägger motionärerna, uttala att tvångsarbetet vid Bai mäste upphöra och situationen för de 66 anställdaförbättras sä att den motsvarar de krav som man från svensk sida UU1986/87:10 mäste ställa. Propositionen föreslär en oförändrad landram pä 300 milj.kr. Utvecklingssamarbetet bör enligt regeringens förslag liksom hittillskoncentreras pä pappersproduktion, hälsovård, importstöd samt upprustning avbl. a. energisektorn i södra . Som framgär av propositionen kommer enutvärdering av massa- och pappersbruket Vinh Phu och skogsdelen av dettaprojekt att äga rum . Projektstödet till massa- och pappersbruketkommer enligt gällande avtal att upphöra 1990. Den principiella frågan om det svenska biståndet,situationen för de mänskliga rättigheterna m. m. och ockupation avKampuchea har tidigare vid upprepade tillfällen behandlats av utskottet.Utskottet har därvid som sin mening framhållit att hänsyn bör tas till alla deinre och yttre omständigheter som bestämmer den politiska, sociala ochekonomiska situationen i ett land. Det är också väsentligt att komma ihågunder vilka förutsättningar ett biståndssamarbete inletts och vilket självasyftet är med vårt bistånd till . Utskottet har vidare erinrat om attSverige ocksä har ett ansvar för det mänskliga ochekonomiska kapital som nedlagts i de stora projekt vi engagerat oss i. Utskottels slutsats efter nya sädana överväganden äralltjämt densamma, nämligen att inte nu bör föreslå någon förändring avutvecklingssamarbetet med eller minska nästa års landram. Dock är det,liksöm tidigare, utskottets bestämda uppfattning att regeringen även inomramen för utvecklingssamarbetet fortsatt bör uttrycka oro för Vietnamsfortsatta ockupation av grannlandet och klarlägga varförbiståndssamarbetet i längden inte kan undgå att påverkas. Utskottet vill dockerinra om den vietnamesiska regeringens löfte i FN och i bilaterala sammanhangatt de vietnamesiska trupperna skall lämna , Motionerna U205 yrkande 6, såvitt nu är i fråga, U209yrkandena 24 och 28, U216 yrkandena 16 och 17, U2I8 yrkande 14 samt U229yrkande 13 avstyrks därmed. Vad därefter gäller kravet i motion U216(fp) pä ettsärskilt uttalande om projektet får utskottet anföra följande.Utskottet tar självfallet principiellt avstånd frän varje form av tvångsarbete,vid svenska biständs-projekt lika väl som annorstädes. Beträffandeförhållandena för skogsarbetarna vid Vinh Phu-pröjektet konstaterar utskottetatt en utvärdering härav kommer att ske 1987 i samband med den ovan nämndastörre översynen av hela projektet. I avvaktan på resultatet av dennautvärdering är enligt utskottets mening något särskilt uttalandeinte påkallat. Yrkande 32 i motion U216 avstyrks därmed. 1 motion U229 (m) framförs kravet på en vitbok medredovisning av bakgrundsmaterial för beslut, genomförande och utvärdering m. m.av det svenska vietnambiståndet i relation till de biständspolitiska mälen. Få av våra programländer torde ha diskuteratsoch utretts sä ingående som , Utskottet delar inte uppfattningen att enomfattande vitbok av det slag motionärerna efterlyser om detsvensk-vietnamesiska biständs.samarbetetskulle vara nödvändig. Motion U229 yrkande 11 av- 67 Däremot vill utskottet inte utesluta att det kan finnasbehov av samlad UU 1986/87:10 och lättillgänglig information om detsvenska biståndet till , i småskriftsform eller på annat sätt somregeringen finner lämpligt. 1 motion U229 föreslås i yrkandena 21 och 23 oförändradelandramar för och i förhällande till innevarande är.Beträffande förordas i yrkande 15 en sänkning med 30 milj. kr. iförhällande till regeringens förslag. Utskottet anser att de medelsramar regeringen föreslagitför dessa länder belopp som överensstämmer med SIDA:s anslagsframställning är rimliga och tillstyrker därför dessa. Motion U229 yrkandena 15, 21 och 23avstyrks följaktligen. I motion U218 yrkande 11 och motion U229 yrkande 16föreslås oföränd rad landram för . I förstnämnda yrkande hemställs vidare om förslag' att inte längre skall vara programland. ' Utskottet finner ocksä beträffande Kenyabudgetpropositionens förslag rimligt och tillstyrker detsamma. Vad gä|lerbiståndet till anförs vidare i motion U218 att detta bör avvecklas pågrund av brotten mot mänskliga rättigheter där. Utskottet behandlade underförra ett liknande motionsyrkande och gjorde därvid ännu en gäng detgenerella påpekandet att allvarligabrott mot mänskliga rättigheter bör kunnapåtalas även inom ramen för biståndssamarbetet. Utskottet anser att omregeringen bedömer att utvecklingssamarbetet med något land av detta skäl börför-' ändras får förslag härom föreläggas . Motionerna U218 yrkande11 och U229 yrkande 16 avstyrks. I motion U2I8 föresläs en ökningav landramen för med5 milj. kr. utöver vad regeringen förslagit. 1 motion U229 föreslär enminskning för samma land med 10 milj. kr. är ett fattigt land med bristfällig infrastruktur ochstor resursbrist. Biståndsbehovet är således stort. är för närvarandereservationerna betydande, beroende pä att olika projekt försenats ochsvårigheter att utnyttja importstödet. Enligt utskottets mening bör biståndet,såsom rege- . ringen föreslär, behälla sinnuvarande omfattning. Motionerna U218 yrkande 12 och U229 yrkande 20 avstyrks. 1 motion U218 försläs en sänkning av den föreslagnalandramen till Bang ladesh med 10 milj. kr. ; vidare begärs en översyn av bi ståndssamarbetet med detta land utifrån demokratiaspekten. ' Biståndssamarbetet med har under senare ärvarit föremål för tämligen omfattande utredning och översyn. Riktlinjerna för nu pågå ende samarbete är bl. a. ett resultat av detta. Det svenska biståndet, där ' utjämningsmålet har givits särskild tyngd, syftar främst till att åstadkomma . förbättringar för fattiga befolkningsgrupper pä landsbygden. Dock har det visat sig svårt att på ett effektivt sätt nä ut till de mest eftersattagrupperna med ett väsentligt ökat bistånd. Därtill kommer svårigheter att utnyttja im portstödet. Mot denna bakgrund bör såsom regeringen föreslär me delsramen minskas med 10 milj, kr. Någon ytterligare minskning är utskot tet emellertid inte berett att nu förorda. Motion U218 yrkande.10 avstyrks. med hänvisning till det anförda. Enligtmotion U218 ter sig utvecklingen i oviss efter statskuppen 68 i februari1986, Det svenska biståndettill mäste upphöra om landet UU1986/87:10 utvecklas till att bli en lydstat till , ansermotionärerna. Biståndssamarbetet med syftar till att minskaberoendet av , bl, a, genom att öka landets produktion av brännvedoch livsmedel och genom att skapa arbetstillfällen för arbetskraft som förnärvarande är sysselsatt i . Regeringen föreslår oförändrad medelsramför nästa budgetär mot bakgrund av,jämförelsevis storareservationer. Utskottet instämmer i regeringens förslag till landram. MotionU2I8 yrkande 13 avstyrks. Yrkandena 22 och 25 i motion U229, slutligen, beträffandemedelsramar för resp. överensstämmer med regeringensförslag och föranleder därmed ingen utskottets vidare åtgärd. Yrkanden o/n nya samarbetsländer m. m. Förslag om nya samarbetsländer framförs i sex motioner. Avdessa har motionerna U205 (och ), U229 (, ochUganda) och U230 () redan behandlats under avsnittet Landprogrammering,projektbistånd, landval m. m. eftersom de ansågs beröra principerna för enutökning av programlandskretsen. 1 motion U220 hemställs om direkt bistånd till motiv härför anges bl. a. landets utsatta läge och framför allt dessbetydelse som förebild för andra centralamerikanska stater. Motion U215 (vpk) anser att nu bör bygga uppenkapacitet för att kunna ge bistånd till när de vietnamesiskatrupperna så sinä-ningom dras tillbaka därifrån. Motion U2I6 (fp), slutligen, föreslår att 50 milj. kr.avsätts för under anslaget för landpi-ogram. I det ömtåliga läge varilandet befinner sig, med stora hjälpbehov, är svenska insatser motiverade,menar motionärerna. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandeninledningsvis anföra följande. 1 samtliga länder som avses med förslagenbedrivs biståndsverksamhet med svenska statliga medel.Möjligheter torde finnas att ocksä utvidga samarbetet, huvudsakligen i nuvarandeformer. Steget därifrån till att inleda reguljärt och därmed mer långsiktigtbistånd är emellertid avsevärt, och något dylikt är utskottet som ovan redananförts inte berett att förorda. Beträffande utvecklingssamarbetet med kan nämnasatt /86 har utgått sammanlagt 7,6 milj. kr. Därav har ungefärhälften gått via BITS. Detta samarbete är expanderande, och för närvarandefinns utfästelser för 14,8 milj. kr. Därutöver harlämnats dels humanitärt bistånd, dels utvecklingsbistånd genom enskildaorganisationer. Mot denna bakgrund och vad som sagts i föregående styckeavstyrks motion U220. Vad gäller konstaterar utskottet att ,sedan det internationella hjälpprogrammet inleddes , lämnatkatastrofbistånd om sammanlagt drygt 160 milj. kr. Övervägande delen har gåttvia multilaterala organ, men bistånd har även kanaliserats genom enskildaorganisationer, främst Röda korset. Utskottet utgär frän att detta biståndkommer att fort- Sålänge är ockuperat av är det enligt utskottets UU 1986/87:10uppfattning däremot inte aktuellt att göra nägra överväganden kring svensktdirekt bilateralt bistånd eller ändra hjälpens karaktär till ett merlångsiktigt utvecklingsbistånd. En icke obetydlig kunskap om arbete i Kampucheafinns bl. a. inom svenska enskilda organisationer. Att ytterligare bygga uppkunskapen utan insatser i landet torde vara svårt; och nägra sådana insatser ärav anförda skäl inte möjliga. Motion U215 avstyrks. Även i görs betydande svenska insatser i form avkatastrofbistånd genom FN-organ och enskilda organisationer. För närvarandepågår en insats av specialenheten för katastrofhjälp inom beredskapsstyrkan förFN-tjänst. torde enligt utskottets mening ocksä i fortsättningen kunnapåräkna betydande katastrofbistånd och annat stöd multinationellt och genomenskilda organisationer. Dä främst anslagsposten Katastrofer m. m. gertillräckligt utrymme för dylika insatser finns enligt utskottets uppfattninginte anledning att avsätta särskilda medel för detta ändamål. Motion U2I6yrkande 18 avstyrks. 4.3 Regionala Insatser och humanitärt samarbete iLatinamerika och södra Propositionen (s, 8183) Under anslagsposten Regionala insatser lämnas i förstahand stöd till det regionala samarbetet mellan de stater i södra somingär i samarbetsorganisationen (SADCC). Vidare utnyttjas anslagsposten för stöd till regionalainsatser i , till den Östafrikanska (),till och till ett regionalt program för fiske i Bengaliska bukten. Stödet till det regionala samarbetet mellan SADCC-ländernaavser främja ländernas oberoende och ekonomiska tillväxt. Det bör liksomhittills koncentreras till transporter, kommunikationer och energiförsörjning. På initiativ av de nordiska statsministrarna har inlettsett bredare ekonomiskt och kulturellt samarbete mellan ochSADCC-länderna. En överenskommelse om detta samarbete undertecknades 1986.Samarbetet koncentreras till investeringar, handel och kultur. Mot bakgrund av konfiikterna i finns detskäl att stödja strävandena till ökat samarbete mellan länderna i regionen.Stöd har lämnats till den Allamerikanska hälsovårdsorganisationen (PAHO) ochen regional kooperativ insats är under beredning. Andra insatser som främjarde biståndspolitiska målen och bidrar till en ökad regional integration börkunna komma i fräga för stöd från anslagsposten Regionala insatser. På grund av utvecklingen i södra ökar behovet avregionala insat ser. Regeringen föreslär att 205 milj. kr. anvisas under denna anslagspost, varav 170 milj. kr. för regionala insatser inom SADCC, 15 milj. kr. för regionala insatser i och 20 milj. kr, för övriga regionala insatser. För det nordiska initiativet till bredare ekonomiskt samarbete med 70 SADCC-ländernahar beräknats 30 milj. kr. av de 170 milj. kr. som föreslå- UU 1986/87:10gits för regionala insatser inom SADCC. Det humanitära biståndet till och södraAfrika fyller en viktig funktion. Betydande medel bör därför även i fortsättningenutgå till de ändamål som finansieras genom anslagsposterna för humanitärtbistånd till dessa regioner. Det humanitära stödet är den biståndsform somstarkast är förenad med medvetna ansträngningar att medverka till endemokratisk samhällsutveckling. Det humanitära biståndet i utgörs till stordel av stöd till insatser för mänskliga rättigheter och politiskt förföljda sompågått under en följd av år. Särskilt utvecklingen i har ställtkrav på omfattande nödhjälpsinsatser för ett ökande antal fiyktingar ochhemlösa. I de återstående militärdiktaturerna i har förtrycketskärpts . Ökade behov av stöd till förtryckets offer äratt förutse, särskilt i . Till följd av den utveckling i demokratiskriktning som inleddes för nägra är sedan i , och finnsfortsatta behov av att genom olika rehabiliteringsprogram underlätta återanpassningav politiska fångar och fiyktingar, som återvänt. Regeringen finner attsituationen i motiverar fortsatta och betydande humanitärabiståndsinsatser. bör höjas med 25 milj. kr. till 175 milj. kr. Genom humanitärt bistånd i södra stödjer Sverigerörelser och människor som är motståndare till eller offer förapartheidsystemet. Biståndet omfattar stöd till uppbyggnaden av demokratiskaorganisationer samt rättshjälp, studiestöd, facklig utbildning,försörjningsbidrag till politiska fångar och deras familjer liksom informationoch forskning om apartheidsystemets följder. Härigenom bidrar till atticke-rasistiska och demokratiska samhällen skall kunna byggas upp i Namibiaoch . Regeringen finner att situationen i och Namibiager anledning till en kraftig ökning av medelsramen för det humanitärabiståndet. Denna bör ökas med 50 milj. kr. till 250 milj. kr. I motion 1986/87:U209 av m.fi. (c)yrkandena 21-23 hemställs 21, att beslutar att anslagettill Regionala insatser ökas med 30 milj. kr, till 235 milj, kr,, 22, att beslutar att anslagettill Humanitärt bistånd i södra ökas med 10 milj, kr, till 260 milj,kr, 23, att beslutar att anslagettill Humanitärt bistånd i skall vara 210 milj, kr, I mofion I986/87:U216 av m, fi, (fp)yrkandena 19-23 hemställs 19. att för Regionala insateranslår 15 milj, kr, mindre än regeringen föreslagit, 20. att för Humanitärtbistånd i anslår ytterligare utöver vad regeringen föreslagit, 71