bet · GA01NU25 · 1986-12-31 00:00:00 — om tekoindustri och tekohandel (prop. 1986/87:100 delvis) NU 1986/87:25 delsproposition 1986/87:100 bilaga 14 (industridepartementet) i vad avser anslagtill industri polifiska åtgärder för tekoindustrin, dels helt eller delvis - nio motioner om tekoindustrin och om importen avtekoprodukter. Arbetsmarknadsutskottethar avgett yttrande (AU 1986/87:2 y) i ärendet. Yttrandet återges som bUaga (s.24 f.). Upplysningari ärendet har inför näringsutskottet lämnats av en delegation företrädandeTextilrådet, och textil- ochkonfektionsindustriförbund. Därvid överlämnades även skriftligt material.Skrivelser har inkommit från Textilimportörerna och . Regeringensförslag till anslag till tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna (prop. 1986/87:100 bil. 12) har behandlats avarbetsmarknadsutskottet i ett betänkande om arbetsmarknadspolitiken (AU1986/87:11); utskottets hemställan har bifalhts av den 25 mars 1987.Frågan om försörjningsberedskapen inom tekoområdet tas upp i proposition1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling. behandlardenna fråga i ett yttrande (NU 1986/87:4 y) till försvarsutskottet överpropositionen och härav föranledda motioner. Ifyra motioner (m; fp; c) begärs att det statliga tekostödet skall omvandlas tniett system med avskrivningslån eller - som de också kallas - utveck-hngslån.Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till pågående utredningsarbete.Riksdagen föreslås emellertid uttala att regeringen bör redovisa sin bedömningi detta ärende till . Regeringens förslag om ettvisst minskat anslag till industripolitiska åtgärder för tekoindustrintUlstyrks av utskottet. Detta branschstöd bör avvecklas, sägs i enreservation (m, fp). I en reservation (c) begärs att tekostödet skall liggakvar på nuvarande nivå ; i avvaktan på 1 1986/87. att fråganom en'ny stödform för tekoindustrin bereds tillstyrks dock NU 1986/87:25regeringens förslag. Utskottet avstyrker förslag (m; fp) om avskaffande avhandelsrestrikfio-nerna på tekoområdet. Begränsningarna av tekoimporten måstebibehållas ännu en lid, anser ulskollet. Molionerna får stöd i en reservation(m, fp). En motion (s) med krav på ändrade regler för ursprungsmärkningen avkläder avstyrks av utskottet men får stöd i en reservation (vpk). Systemet medobligatorisk ursprungsmärkning av kläder bör utvärderas, hävdas i enreservation (m, fp). I proposition 1986/87:100 bilaga 14(industridepartementet) föreslår regeringen - efter föiedragning avindustriminister - under punkt B 10 (s. 45-48) att riksdagentill Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /88 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1986/87:N343 av m.fl. (fp), såvitt gällerhemställan (8) att beslutar minska anslaget B 10, Industripolitiskaåtgärder för tekoindustrin, med 78 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. 1986/87:N346 av Hans Nyhage (m) och (),vari hemställs att 1. hos regeringen begär förslag om ett system för statligtstöd till tekoin dustrin på avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko i enlighet med vad som anges i motionen samt att detta förslag föreläggs , så att beslut kan fattas för /88, 2. tillIndustripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /88 anvisar etti förhållande till regeringens förslag med . 3. tillAvskrivningslån för utveckling av textil- och konfektionsindustrierna /88 anvisar ett förslagsanslag om . 1986/87:N355 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan (3) - med motivering i motion 1986/87: U509 - att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendetillämpningen av multifiberavtalet och behovet av avveckling av handelshinderpå tekoområdet. 1986/87: N362 av (), vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett system för stafiigt stöd tilltekoindustrin på utvecklingslån-avskrivningslän för utveckling och anpassninginom teko i enlighet med vad sorti anges i motionen samt att detta förslagföreläggs , så att beslut kan fattas för /88. 1986/87:N374av (), vari hemställs att NU 1986/87:25 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om målsättningen för den svenska tekopolitiken, 2: [som sin mening] ger regeringen till känna vad imotionen sägs om utvecklingslån, [som sinmening] ger regeringen till känna vad i motionen anförts om importbegränsningarav lågprisimporten, 4. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att förbättrasituationen för små och medelstora företag. 1986/87:N375 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan (5) att till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrinför /88 anvisar ett reservationsanslag av . samt somsin mening ger regeringen till känna vad som [i motionen] anförts om stöd tilltekobranschen. 1986/87:N376 av m.fl. (s), såvitt gällerhemställan att 2. som sin meningger regeringen till känna om behovet av prisövervakning så att vinsten av deslopade importrestriktionerna kommer konsumenterna till godo, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av förändring avlagen om ursprungsmärknihg. 1986/87:N413 av m.fl. (c), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringenbegär förslag om ett system för statligt stöd till tekoindustrin påutvecklings- och avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko i enlighetmed vad som anges i motionen sanit att detta förslag föreläggs så attbeslut kan fattas för /88, 2. med avslag påpropositionen i denna del till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin /88 anvisar ett reservationsanslag om . att användaspå sätt som anges i motionen, 3. avslårregeringens hemställan att till Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil-och konfektionsindustrierna för /88 anvisa ett förslagsanslag om95 . och i stället till Utvecklings- och avskrivningslån förutveckling och anpassning inom teko för /88 anvisar ettförslagsanslag om . 1986/87:N433 av mfi. (fp), såvitt gällerhemställan att 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om det ingångna avtaletom fortsatta begränsningar för indisk export av tekovaror till , 4. beslutaravskaffa samtliga handelsrestriktioner inom tekoområdet. 11 1986/87. Uppgifteri anslutning till propositionen och 1986/87:25 För att löpande kunna följa utvecklingen inom textil- ochkonfektionsindustriernas olika delbranscher har regeringen uppdragit åtstatens industriverk (SIND) att i samråd med överstyrelsen för civil beredskapårligen utarbeta prognoser över produktionskapacitetens utveckling inom dessabranscher. SIND har i rapporten 86 (SIND PM 1986:4), som publicerades iseptember 1986, redovisat en bedömning av tekoindustrins utveckling under åren1986 och 1987. Av rapporten framgår att antalet sysselsatta inomtekoindustrin, som uppgick till ca 28000 årsanställda, minskade underår 1985 fill ca 26900. var nära 38000 årsanställda verksamma i dennabransch. förutser SIND en minskad sysselsättning med ca1000 resp. ca 800 årsanställda. Textilindustrins produktionsvolym ökade tillår 1985 . För trikå- och konfektionsindustrierna noterades minskningarmed resp. . I tekopolitiken är produktionsvolym ett riktmärke (ses. Jämfört med detta års nivåer låg produktionsvolymerna lägre för textilindustrin, lägre för trikåindustrin och ca30% lägre för konfektionsindustrin. Produktionsvolymerna innebar att1978 års nivåer underskreds med resp. , och . SIND bedömer attproduktionsvolymen inom textilindustrin kommer att vara oförändrad under år1986 jämfört med och att den kommer att vara oförändradeller öka något. För trikå- och konfektionsindustrierna emotser SINDproduktionsminskningar med ett par procent vartderaåret. Värdemässigt beräknas den svenska produktionens andel av deninhemska tillförseln ha uppgått till för textilvaror och för trikå-och konfektionsplagg. Motsvarande andelar var resp. . Ibudgetpropositionen (prop. 1986/ 87:100 bil. 14 s. 45) redovisas att andelarnaunder är 1985 minskade till resp. . Faktisk direkt export, dvs. leverans av i Sverigeproducerade tekovaror direkt från fabrikant till utländsk kund, har under år1985 beräknats utgöra av produktionsvolymen för textilföretag, ca 25%för trikåföretag och för konfektionsföretag. Det anges ibudgetpropositionen att värdet av exporten av svensktillverkade tekoprodukterökade från till . upprätthåller ett skydd mot import av tekovarorfrån lågprisländerna med stöd av multifiberavtalet (MFA). Syftet med dettaavtal, som har upprättats inom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet(), är att möjliggöra en liberalisering och expansion av världenstextilhandel under ordnade former så att inte allvarliga störningar på enskildamark- MFA reglerar under vilka omständigheter och pä vilka NU1986/87:25 villkorbegränsningsåtgärder kan vidtas för att motverka marknadsstörning eller hotom marknadsstörning i importlandet. konsultationermed vaije enskilt land, varvid bilaterala avtal med inskrivna Om diskussionerna inte leder fill ett bilateralt avtalfinns möjlighet för importlandet att begränsa importen unilateralt. Detursprungliga multifiberavtalet (MFA I) gällde Medvissa tillägg förlängdes avtalet först t.o.m. (MFA II) ochdärefter t. o. m. (MFA III). enförlängning av avtalet t. o. m. (MFA IV). I multifiberavtalet finns en speciell artikel - oftakallad den nordiska klausulen enligt vilken särskild hänsyn skalltas till importländermed små marknader, hög importnivå och låg inhemsk produktion, de s. k.MVP-länderna (). räknar sig till dessa länder.Med åberopande av denna klausul och vissa andra bestämmelser har de årligahöjningarna av begränsningsnivåerna, som i normalfallet enligt MFA skall uppgåtill , för svensk del begränsats till ca 0,under den avslutadeförlängningsperioden (MFA III). ingick bilaterala medföljande länder: , , , , ,, , , , Republiken , , Sri Länkaoch . Begränsningsavtal har också träffats med ,och , men dessa är formellt sett inte . Begränsningarnaomfattar i huvudsak kläder och andra konfektionerade artiklar. Avtalsperiodensträcker sig normalt . Förutom dessa importbegränsningarförekommer begränsningar av tekoimporten från statshandelsländerna och . Sverigehar vidare ett textilöver-vakningsarrangemang med EG avseende exporten avtekovaror från till . Detta arrangemang, som har löpt från den1 då blev medlem av EG, gäller t. o. m. och kaneventuellt komma att förlängas med . har tidigare under en följdav år haft begränsningsavtal med . I samband med förlängningen av multifiberavtalet från den1 gjordes vissa tillägg till avtalet. a. har de länder somstöder sig på den nordiska klausulen åtagit sig att bidra till en ökadliberalisering av textilhandeln. I förlängningsprotokollets artikel 12, somavhandlar den nordiska klausulen, informeras om att den i framtida bilateralaavtal till-låtna ökningen av tillväxt och flexibilitet skall innebärameningsfulla förbättringar (meaningful improvements). Det har vidareinskrivits i protokollet att de minst utvecklade länderna (de s. k.MUL-länderna) skall ges en mer fördelaktig behandling än andra exportländer.Ingripanden mot MUL-ländernas textilexport skall, framhålls det, normalt inteske. Om överenskommelser om begränsningar ändå kommer till stånd, skall dessaländer på . de flesta punkter i avtalen behandlas betydligt förmånligare änövriga lågprisländer. har inga inskränkningar i tekpimporten från någotMUL-land. Den nya förhandlingsrunda inom som det beslutades omi kommer även att omfatta textilområdet. deklaration som skallligga till grund för den nya rundan skall förhandling- NU. 1986/87:25 arnasyfta till att finna former för att återföra denna sektor under . IVIål och riktmärke för tekopolitiken, m. m. Våren1983 beslöt (prop. 1982/83:130 bil. 1, NU 1982/83:42, rskr.1982/83:321) att tekopolitiken även fortsättningsvis skulle ha som ettlångsiktigt "mål att svensk industri skulle svara för av deninhemska tillförseln av tekovaror och som riktmärke-att produktionsvolymskulle upprätthållas. Det förstnämnda målet hade näringsut-skottel uttalat sigför (NU 1978/79:48), medan riktmärket för tekopolitiken hadefastslagits av (prop. 1980/81:100 bil. 14, NU 1980/81:47,rskr. 198.0/81:279). budgetproposition (prop. 1985/86:100 bil. 14) framhölls att defastställda målen för tekopolitiken enligt regeringens uppfattning i förstahand har motiverats av försörjningsberedskapsskäl. Det redovisades ipropositionen att industriministern avsåg att i samband med totalförsvarspropositionenvåren 1987 föreslå regeringen att återkomma till frågan om hur ambitionen förden statliga tekopolitiken skulle uttryckas. I en motion (vpk) kritiseradesregeringen för att frågan om ambitionsnivån för tekopolitiken sköts upp tillår 1987. Motionärerna begärde att 30-procentsmålet skulle slå fast och attmålet skulle motiveras av även samhällsekonomiska och industripolitiska skäl. annan motion (s) anfördes att de uppställda målen borde ses mot bakgrund av- förutom beredskapsskälet - sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl.Motionerna avstyrktes av utskottet (NU 1985/86:32) med hänvisning till attregeringen i samband med propositionen om totalförsvaret skulle återkorrimatill frågan om målen för tekopolitiken. kommunisternasföreträdare i utskottet reserverade sig. Proposition1986/87:95 om.lolalförsvarels fortsalla utveckling har . 1 propositionen behandlas bl.a. frågan omförsörjningsberedskapen inom tekoområdet. tar upp den na frågai ett yttrande (NU 1986/87:4 y) till försvarsutskottet. Industriminister meddelar i årets budgetproposition (prop. 1986/ 87:100 bil. 14 s. 47)att han ämnar återkomma till frågan om målen för tekopolitiken i 1988 årsbudgetproposition. Andelensvensktillverkade plagg på den inhemska marknaden är nu så låg att det kanifrågasättas om socialdemokraterna fortfarande står bakom 30-procentsmålet,anförs i motion 1986/87: N374 (c). Motionären begär att i ettuttalande till regeringen skall fastslå att tekopolitiken alltfort skall styrasutifrån detta mål. Vidare berörs i motionen situationen för de små och medelstoraföretagen. Motionären påpekar att sådana företag har stor betydelse förSjuhäradsbygden. Det gäller tekoföretag men också företag inom andrabranscher.. I motionen föreslås olika åtgärder för att förbättra de små ochmedelstora företagens konkurrenskraft och utveck-. lingsmöjligheter.Härvid hänvisas till förslag som har lagt fram i NU 1986/87:25 ,andra sammanhang. Målenför tekopolitiken berörs även i motion 1986/87:N413 (c), dock utan yrkande. Utformningenav tekopolitiken måste ha sin utgångspunkt i - utöver béredskapsskäl -sysselsättningspolitiska, regionalpolitiska och allmänt ekonomiska skäl, menarmotionärerna. Somframgår av den inledande redovisningen (s. 4) har 30-procentsmålet under senareår uppnåtts för textilindustrin men inte för trikå- och konfektionsindustrierna.År 1985 var den svenska produktionens andel av den inhemska tillförseln förtextilvaror och för trikå- och konfektionsplagg. Andelarna har de senasteåren minskat något. Riktmärket för tekopolitiken - produktionsvolym -har inte uppnåtts. Texfilin-duslrin har dock ökat sinproduktionsvolym successivt. låg den års nivå. erna underskreds produktionsvolymermed resp. . () förutser för åren 1986 och1987 en minskad sysselsättning i branschen med 800-1 000 personer . 1början av uppvisade tekoindustrin en sysselsättningsminskning med ca2000 personer . Värdet av exporten av svensktillverkade tekovaror uppgickär till , vilket var en ökning méd jämfört medmotsvarande värde . Utskottetkonstaterar sålunda att det finns vissa posifiva drag i utvecklingen inomsvensk tekoindustri . Stora delar av industrin har genomgått enbetydande strukturomvandling och kan nu bättre klara den internationellakonkurrenssituationen. Det förtjänar att påpekas att en inte oväsentlig del avtekoföretagens produktion avsätts på exportmarknaden (se s. 4). Somredan nämnts behandlar utskottet frågan oin försörjningsberedskapsmålet påtekoområdet i ett yttrande till försvarsutskottet. Utskottet ser ingenanledning att nu diskutera övriga mål för tekopolitiken, eftersom regeringenavser att återkomma till dessa budgetproposition. Här behandlad delav motion 1986/87: N374 (c) avstyrks därför. Beträffandekravet i nyssnämnda motion på åtgärder för att förbättra situafionen för de småoch medelstora företagen hänvisas fill utskottets kommande betänkande omnäringspolitiken, där denna fråga behandlas ingående. Utskottet finner inteskäl att förorda ett särskilt uttalande i ämnet för tekoindustrins del ochavstyrker däiför del nu aktuella yrkandet imotion 1986/87: N374 (c). Detstatliga stödet till tekoindustrin utgår i olika former. Stöd ges förnärvarande, dels genom anslag lill SIND för induslripolifiska åtgärder förtekobranschen, dels i form av tillfälligt sysselsättningsbidrag för äldrearbetskraft (det s. k. äldrestödet). För /88 har regeringenföreslagit att 80 milj. kr. resp. 95 milj. kr. skall anvisas för dessa stödformer.Utöver nämnda bidrag utgår även utbildningsstöd och stöd av försörjningsberedskapsskälfill tekoindustrin. redskapeninom tekoindustrin behandlas, som tidigare påpekats, i proposi- NU1986/87:25 tion 1986/87:95 om totalförsvarels fortsatta utveckling. När fastställde de nuvarande målenför tekopolitiken (se s. 6) beslöts också att de statliga åtgärderna förtekoindustrin skulle ges en delvis ändrad inriktning och omfattning. Beslutetinnebar en relafivt kraftig ökning av de effektivitetshöjande ochmarknadsfrämjande åtgärderna, medan äldrestödet skulletrappas ned successivt. beslutade om nivån på och denfortsatta inriktningen av åtgärderna för ytterligare en treårsperiod (prop.1985/86:100 bil. 12 och 14, NU 1985/86:32, AU 1985/86:11, rskr. 1985/86:153 och306). Beslutet innebar alt inom ramen för ett totalt sett successivtminskat tekostöd andelen offensiva insatser skulle utökas som enytterligare neddragning av äldrestödet skulle genomföras. Statens pris- och kartellnämnd (SPK) har på regeringensuppdrag utvärderat de branschfrämjande åtgärderna vid statens industriverk.Resultatet av nämndens granskning har redovisats i rapporten av.SIND:s branschprogram (SPK:s utredningsserie 1986:4), vilken publicerades iapril 1986. Utskottet lämnade (NU 1985/86:32) en utföriigredovisning av utredningen. Enligt SPK:s bedömning skulle det industripolitiskastödet till textilindustrin sannolikt kunna avvecklas efter utgången /89. Detta motiveras med att förhållandena i flera avseenden harförbättrats för denna industri . SPK framhåller också att enavveckling av stödinsatserna underlättas av att stödet till tekoindustrin är påväg att minska i flertalet konkurrentländer. För konfektionsindustrin är förhållandena annorlunda änför textilindustrin, konstaterar SPK. Konfektionsindustrin är merarbetsintensiv. Även om denna industri har genomgått en strukturomvandlingunder senare år har den, på grund av det i jämförelse med konkurrentländernahöga kostnadsläget i , en sämre ställning än textilindustrin. EnligtSPK:s bedömning kunde det därför vara motiverat att stödet till konfektionsindustrinförlängs under ytterligare en period efter att det nu gällande treårsprogrammethar avslutats. SPK ansåg dock att det var för tidigt att ta ställning fill ensådan förlängning. Frågan om ett eventuellt förnyat stöd efter budgetåret1988/89 var enligt SPK:s mening beroende av den framtida utvecklingen ikonfektionsbranschen. Vid arbetsmarknadsutskottets och näringsutskottetsbehandling av anslagen till äldrestöd resp. SIND:s industristödförelåg motioner om att stöden skulle omvandlas till avskrivningslån. Olikaorganisationer inom tekoindustrin hade tidigare framfört förslag om attäldrestödet och större delen av industristödet skulle ersättas med ettenhetligt system med avskrivningslån. Enligt förslaget skulle ett sådant lånlitbetalas under förutsättning att det mottagande företaget kan redovisakostnader för utvecklingsåtgärder. Det skulle utgå med ett visst antal kronorper produktionstimme. skulle vara beslutande och utbetalandemyndighet. Länen skulle vara ränte- och amorteringsfria samt avskrivas medbelopp som svarar mot investeringar i produktionsanläggningar, marknadsföring,utbildning, produktionsutveckling m. m. (AU 1985/86:11 s. 71) ansåg att berörda de- partementborde närmare bereda detta förslag. Härvid borde såväl fördelar NU 1986/87:25som nackdelar med ett nytt system undersökas. Effekterna för den äldrearbetskraften vid mindre konkurrenskraftiga tekoföretag efterlystes särskilt.Näringsutskottet (NU 1985/86:32 s. 10) ville inte motsätta sig att ävenindustristödet inkluderades i en utredning om alternativa stödformer förtekoindustrin. anförde näringsutskottet att lämpligheten av attinföra ändrade stödformer måste övervägas mycket noga med tanke på tidsaspektenoch det faktum att en neddragning av stödet redan hade inletts. Effekterna frånsåväl näringspolitisk som handelspolitisk synpunkt av ett ändrat stödsystemborde enligt näringsutskottets mening belysas särskilt. beslöt i enlighetmed utskottens förslag. Regeringen har uppdragit åt SPK attutreda frågan om ändrad form för stöd till tekoindustrin i enlighet medriksdagens beslut. Uppdraget skall redovisas . Industriministern besvarade i den 19 februari1987 en fråga (1986/87:364) av () om SPK:s utredning skulle kommaatt slutföras inom den fastställda tidsplanen och om regeringen avsåg attsnarast därefter återkomma till med förslag i ärendet. Statsrådetmeddelade att han hade erfarit att SPK räknade med att kunna hålla det angivnatidsschemat. Efter remissbehandling, som beräknades ta , ochberedning i avsåg industriministern att föreslå regeringenatt återkomma till i frågan. I fyramotioner begärs att förslaget om avskrivningslån - eller utveck- > lingslånsom de också kallas - skall realiseras omgående. Det är beklagligt, sägs det imotionerna 1986/87:N346 (m) och 1986/87:N413 (c), aU regeringen i stället föratt stödja ett konstruktivt förslag från branschen medvetet förhalarhandläggningen. I båda motionerna hävdas att det föreslagna stödet ärgenerellt och konkurrensneutralt och att det skulle sfimulera till enutveckling och förnyelse av tekoindustrin. Även i motion 1986/ 87:N362 (fp)uttalas missnöje över att förslaget inte har förverkligats. Mot bakgrund avbranschens egna satsningar och det faktum att tekoindustrin fortfarande arbetari ett internationellt sett mycket högt kostnadsläge samfidigt som de statligastödinsatserna successivt minskar är det angeläget att regeringen påskyndarhandläggningen, heter det i motionen. I alla tre motionerna yrkas att riksdagenhos regeringen skall hemställa om ett förslag till avskrivningslån och attdetta skall föreläggas så att beslut kan fattas om att den nyastödformen skall träda i kraft . De föreslagna avskrivningslånenaktualiseras också i motion 1986/ 87:N374 (c). Sådana lån skulle stimulera tilloffensiva satsningar, menar motionären och begär att regeringen skall anmodasatt mycket snart lägga fram förslag om avskrivningslån. Som framgår av arbetsmarknadsutskottets yttrande fillnäringsutskottet har arbetsmarknadsutskottet i samband med behandlingen avanslaget fill äldrestöd påpekat (AU 1986/87:11) att det inte är möjligt att såsom motionärerna har förutsatt - införa en ny stödformför tekoindustrin enligt den modell som förespråkas i motionerna. Arbetsmarknadsutskottetutgår från att regeringen kommer att redovisa sin inställning i denna frågatill . iett uttalande till regeringen anslutit sig till arbetsrharknadsutskot- NU1986/87:25 tets bedömning härvidlag. Enligt näringsutskottets mening måste ställningstagandettill frågan om en omvandling av stödformerna anstå till dess SPK:s utredningföreligger och har remissbehandlats. anser i likhet medarbetsmarknadsutskottet att regeringen efter beredning bör redovisa sinbedömning i ärendet till . Denna redovisning börtidsmässigt göras så att den medger riksdagsbehandling innan årsskiftet1987-1988. Utskottets ställningstagande till tekostödets omfattning framgår avdet följande. föreslår att med anledning avhär behandlade motionsyrkanden som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört. Som tidigare nämnts har i budgetpropositionen föreslagitsatt skall anvisa 80 milj. kr.