bet · GA01SoU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Genetisk fosterdiagnostik genom DNA-analys redan frånåttonde till tionde graviditetsveckan öppnar möjligheter att välja vilket barnman vill ha på ett tidigare oanat sätt. Felaktigt använd kan fosterdiagnostikenbli ett instrument för sortering och urval, för kvalitetskontroll och"människoförädling". Även om diagnostiken kommer att inriktas påenbart mycket svåra sjukdomar eller rubbningar som kan åtgärdas hos fostretframkommer bifynd utöver dem analysen avser - t. ex. fostrets kön, smärremissbildningar och andra genetiska sjukdomar. Vilken effekt får det på vår synpå människovärdet om enbart "felfria", kvalitetskontrollerade barnfår rätt att födas? Bör enskilda föräldrar eller samhället stå för urvalet? Detär nödvändigt att på allvar diskutera abortlagens innebörd i denna nyasituation. Utskottet vill erinra om att abortlag imånga hänseenden haft mycket positiva effekter. Antalet aborter har inte ökatså som mänga befarade när lagen antogs. Den stora majoriteten aborter företasvidare på ett mycket tidigt stadium av graviditeten. De illegala aborterna harförsvunnit. De barn som föds är önskade och kan tas om hand av sina föräldrar.Dessa positiva effekter av abortlag får självfallet inte äventyrasgenom förhastade eller dåligt förberedda lagändringar. Särskiltyttrande SoU 1986/87:5 beträffande tidsgränser för abort m. m. av () som anför: Alla frågor som berör det ofödda barnets juridiskaställning har en moralisk laddning som gör dem svåra att bemästra. De svar påfrågorna som vi når fram till har karaktären av kompromisser. Beslut som mankan enas om är resultatet av en ofta känslig vägning av moraliskt motverkandeståndpunkter. Det är väsentligt att den moraliskt motiverade känslan för attdet faktiskt råder en intressekonflikt bevaras. Det finns en allmän djuptgrundad etisk insikt om att det befruktade ägget, fostrets, människoblivandets,det ofödda barnets värde inte får trädas för när. Det är lätt att vinna förståelse för att det representerarett skapelsens under inför våra ögon. Insikten om detta är också grunden tillatt vi upplever och måste uppleva en konflikt när man fattar beslut i frågorsom rör detta område. Skulle däremot känslan av moraliskt dilemma upphöra ellerförsvagas skulle kanske rationella och radikala beslut snabbt kunna fattas. Menalla skulle förlora på en sådan utveckling. Slutsatsen måste bli att det ärrätt och sunt att frågor som gäller abort, fosterdiagnostik etc, behandlas imedvetande om att det gäller en samvetskonflikt. Därför är det också viktigtatt medvetenheten inte trubbas av om att det är en människa i vardande. Tidigareriksdagsbehandling m, m................................... 3 Abortlagstiftningen......................................................... ....... 4 Motionsmotivering.......................................................... ....... 4 1974 årsabortlag........................................................... 5 1980 årsabortkommitté................................................. 7 Denmedicinska utvecklingen ......................................... 8 Livsduglighethos mycket tidigt födda barn.................... ....... 8 Transplaniationav mänsklig fostervävnad .................... ....... 8 Abortlagstiftningen......................................................... ..... 12 Hemställan..................................................................... ..... 15 Reservationer................................................................. ..... 15 1, Vissautbildningsmoment för barnmorskeelever (mom, 1 i hemställan) av vpk 15 2, Utgångspunkterför abortlagstiftningen (mom, 2 och mom, 3 i hemställan) av ochIngvar (båda m).................................................................. ..... 16 3, Tidsgränser förabort m, m, (motiveringen till mom, 3 i hemställan) av () 17 beträffande tidsgränser för abort m, m, av ()... . 18 SoU 1986/87:5