bet · GA01FöU4 · 1986-12-31 00:00:00 — om fiskefartyg som hjälpminsvepare Ibetänkandet behandlas motion 198S/86:Fö312. Yttranden över motionen frånjordbruks- och näringsutskotten bifogas betänkandet som bilagor. 198S/86:Fö312av () vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av hjälpminsvepare, 2, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av speciella lån och lånevillkor för fiskerinäring en som stimulerar fill anskaffning av nya fiskefartyg lämpliga för minröjning i krig. Motionärenpåpekar att ett antal svenska fiskefartyg är uttagna för tjänst i marinensminröjningsorganisation och där benämns hjälpminsvepare. Av åldersskäl måstevarje år en del av fiskefartygen avföras från marinen. Eftersom tillskottet avlämpliga nya fiskefartyg är mycket litet minskar antalet hjälpminsvepare. Nyafiskefartyg är i allmänhet byggda av stål. De har därmed magnetiska egenskaperoch är därför olämpliga för minröjning. Vad som behövs i stor omfattning -anför motionären - är fiskefartyg byggda i omagnetiska material, lämpligenplast (glasfiber) eller trä. Det krävs också en viss storlek och motorstyrkaför att de skall kunna tjäna som hjälpminsvepare. Redan när de byggs bör deförberedas för sin krigsuppgift. Merkostnaderna för sådana anpassningsåtgärderbestrids av marinen men det behövs .enligt motionären en stimulans eller hjälpåt yrkesfiskaren för att han skall satsa på ett fartygsbygge. Motionärenhävdar att det nu är hög tid för riksdag och regering att besluta om sådanalånevillkor att den svenska fiskeflottan får ett stort tillskott av nya fartygsom lämpar sig för minröjning i krigstid. Han anser att lån förfartygsanskaffning bör förenas med villkor som är mer generösa för fiskaren. överbefälhavarenhar bekräftat att kvalificerade minjaktfartyg endast kan anskaffas i ettbegränsat antal. Det finns därför behov av ganska många hjälpminsvepare. Omstatsmakterna stimulerar anskaffning av nya fiskefar- 1Riksdagen 1986/87 10 saml. tyg äröverbefälhavaren beredd att frigöra erforderliga medel för åtgärder FöU1986/87:4 som anpassar fartygen till minsvepningsuppgiften. Jordbruks- och näringsutskotren har i sina yttrandenlämpat uppgifter om den svenska fiskeflottans storlek, åldersläge m, m.Jordbruksutskottet betonar att det statliga stödet till fiskerinäringen är heltgrundat i den svenska fiskeripolitiken och avstyrker att det nuvarande stödettill yrkesfisket förses med villkor om anpassning av fartygen efter militärakrav. vitsordar att det finns ett betydandebehov av förnyelse inom fiskeflottan. Liksom i jordbruksutskottets yttranderedovisas tidigare planer på att i bygga stora fiskefartyg i plast.Näringsutskottet påpekar att regeringen har uppdragit åt industriverket att isamråd med överbefälhavaren, överstyrelsen för civil beredskap ochsjöfartsverket utreda den svenska varvsindustrins beredskapspolitiskabetydelse. Arbetet skall redovisas , En omfattande upprustning av den svenska fiskeflottan medsärskild hänsyn till behovet av hjälpminsvepare skulle enligt näringsutskottetställa stora krav på särskilda statliga insatser. Rimligheten av sådanainsatser synes böra avgöras i samband med prioriteringar inom försvarssektorn,uttalar näringsutskottet, Försvarsutskonet konstaterar att havsfisket har betydelseför landets försörjning, inte minst i en avspärrningssituation. Som framgår avyttrandena från jordbruks- och näringsutskotten får fiskerinäringen visststatligt stöd. Från försörjningsberedskapssynpunkt är det viktigt att stödetger avsedd effekt. Stödet kan motiveras ocksä av fiskarbefolkningens betydelseför havs-och kustövervakningen samt av möjligheterna att utnyttja dess fartygsom hjälpfartyg i marinen. Utskottet har inhämtat att revisorer förnärvarande genomför en studie angående lån och bidrag som administreras avfiskeristyrelsen. Minröjningsfunktionen är viktig för vårt totalförsvar. Detfinns stort behov av hjälpminsvepare. Om lämpliga hjälpfartyg inte finnstillgängliga måste fler särskilda minröjningsfartyg anskaffas. Kostnadernahärför blir avsevärt högre än om hjälpminsvepare kan användas. Alternativet äratt minska minröjningsorganisationen. Mot denna bakgrund är det angeläget att stimuleranybyggnad av fiskefartyg som lämpar sig för minröjning. Detta får dock isamband med 1987 ärs försvarsbeslut vägas mot andra angelägna behov. För att ett fiskefartyg skall lämpa sig somhjälpminsvepare måste det vara byggt av omagnetiskt material och även i övrigtvara anpassat till minröjningsuppgiften. Behovet av ornagnetiskt materialhänför sig fill denna uppgift. Merkostnader för att bygga fiskefartyg i träeller plast skall alltså i princip bestridas av det militära försvaret. Beredskapshänsynbör emellertid kunna påverka utnyttjandet av medel till varvsstöd. Sådant stödi samband med byggande av fiskefartyg av i)last kan också våra motiverat föratt minska kostnaderna för fiskeflottans underhåll. Utskottet förutsätter att berörda myndigheter fortsätterpåbörjade diskussioner om hur fler hjälpminsvepare skall kunna tillföras, 1987års försvarsbeslut förbereds av försvarskommitté.Riksdagen bör inte uttala sig enligt motionärens förslag, " Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet FöU 1986/87:4 att avslårmotion 1985/86:Fö312, Närvarande:Lennart (), (), (), (),(), (), (), (), IreneVestlund (s), (), (), (),() och (). 1986/87. om nybyggnation av fiskefartyg som är lämpliga förminröjning har genom beslut den 10 april 1986berett jordbruksutskottet tillfälle att yttra sig över motion 198S/S6:Fö312 avGöthe () om nybyggnation av fiskefartyg som är lämpliga förminröjning. Med anledning härav fär utskottet anföra följande. I motionen konstateras att fiskefartyg i stor omfattningtagits i anspråk av försvaret som hjälpminsvepare. För minröjning krävs attminsveparen är byggd av trä eller annat icke-magnefiskt material. Varje årförsvinner ett antal fartyg i minröjningsorganisationen av åldersskäl. Eftersomtillskottet av lämpliga nya fiskefartyg är mycket litet krymper antalethjälpminsvepare . Enligt motionen kommer behovet av hjälpminsvepareäven i den framtida organisationen att vara betydande. Mot den bakgrunden yrkasi motionen bl.a. att uttalar att speciella lån och lånevillkor förfiskerinäringen är nödvändiga fijr att stimulera till anskaffning av nyafiskefartyg lämpliga för minröjning i krig (yrkande 2). Fiskerilånen förfartygsanskaffning måste ses som en kombinerad insats. De generösare villkorsom är nödvändiga för att den svenska fiskeflottan skall hålla modern standardär också nödvändiga för att trygga ett mycket angeläget behov i vårtförsvar,-anför motionären, I den svenska fiskeflottan finns enligt fiskeristyrelsensstafistik 495 skepp (dvs. fartyg över 12 meters längd). Av dessaär 81 byggda . Uppgifter om hjälpminsvepare.ingår icke i statistik och ej heller uppgifter om i vilketmaterial fartygen är byggda. Det stora flertalet nyare fiskefartyg torde dockvara byggda i stål. Inom har projekt drivits tidigare i syfteatt få fram fiskefartyg av plast som skulle kunna utrustas som hjälpminsvepare(Jfr JoU 1982/83:7 s. 2 ff). Dessa projekt har dock varit mindre framgångsrika.Enligt uppgift från har överläggningar ånyo förts,med ett utländskt skeppsvarv, om konstruktion av fiskefartyg iplast. Fiskerinäringen erhåller visst statligt stöd. Stödet utgörett led i fiskeripolitiken. Målet för fiskeripolitiken som fastställdes är attskapa förutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få.både en ekonomisk och ensocial standard som är jämförbar med den som erbjudsinom andra näringar och trygghet i arbetet som konsumenterna erbjudsfisk av god kvalitet till rimliga priser. Vidare anges som mål att fisket- FöU 1986/87:4 inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning medfisktillgångarna Bilaga 1 skall bedrivas så effektivt som möjligt och fångsterna bestämmas av möjligheterna till lönsam och stabil avsättning.Hänsyn skall tas till behovet av sysselsättning främst i kust- ochskärgårdsområden där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. En del av det statliga stödet till näringen utgår i formav fiskerilån, lånegaranti och statsbidrag vid förvärv av nytt fiskefartygeller begagnat fartyg med hög standard. Reglerna härför återfinns iförordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket. Enligt förordningenlämnas stöd endast till åtgärder som är önskvärda från allmän synpunkt ochföretagsekonomiskt motiverade. Vid en bedömning av önskvärdheten från allmänsynpunkt skall beaktas behovet av en tillfredsställande arbetsmiljö och avsysselsättning i kust- och skärgårdsområden. ifrågavarande stöd lämnas icketill investeringar i de allra största fiskefartygen som kan komma i fråga förs, k, varvstöd. Utskottet ställer sig självfallet positivt till att fartygsom i fredsfid nyttjas av fiskerinäringen kan tas ut till militär användning ikrigsorganisationen. Som framgår av den redogörelsen förs ocksådiskussioner i om möjligheten att få fram fartyg i materialsom skulle göra dem lämpliga att utnyttjas som hjälpminsvepare. Utskottet fär vidare betona att det statliga stödet tillfiskerinäringen är helt grundat i den svenska fiskeripolitiken. Motionärens tesatt fiskerilånen måste ses som en kombinerad insats saknar grund i gällandefiskeripolitik. Utskottet avstyrker således motionen till den del somdenna utmynnar i förslag att det nuvarande stödet till yrkesfisket förses medvillkor om. anpassning av fartygen efter militära krav. Om däremot särskildastödformer utarbetas för att uppmuntra yrkesfiskarna att anskaffa fartyg isådana material som gör dem lämpliga att tjänstgöra i krigsorganisationen möterett sådant förfarande givetvis inga invändningar från jordbruksutskottets sida.Utskottet förutsätter därvid att stödet icke kommer att belasta jordbrukshuvudtiteln. Närvarande: (), (),(), i (), (), LarsErnestam (fp), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk) och (). Näringsutskottetsyttrande föu 1986/874 ° ' Bilaga 2 om nybyggnad av fiskefartyg som är lämpliga för minröjning har berett näringsutskottet tillfälleatt yttra sig över motion 1985/86:Fö312 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om (1) behovet av hjälpminsvepare och (2) nödvändigheten av speciellalån och lånevillkor för fiskerinäringen som stimulerar till anskaffning av nyafiskefartyg lämpliga för minröjning i krig. anser sig i sitt yttrande böra belysafrämst svensk varvsindustris förutsättningar att leverera fiskefartyg lämpadeför minröjning - dvs, byggda i icke-magnetiskt material - och möjligheternatill statligt varvsstöd i samband med sådana leveranser. Följande uppgifter om den svenska fiskeflottan bygger påen marknadsöversikt av dåvarande (), med komplettering i decetnber 1985, Från statens industriverk,som har övertagit FKN:s uppgifter, har visst ytterligare material inhämtats. Antalet svenska fiskefartyg över 50 bruttoregisterton(BRT) uppgick till drygt 300. Fiskeflottans storleks-och åldersstruktur framgår av följande uppställning: Summa 215 75 20 310 Drygt tre fjärdedelar av fartygenär minst , och den övervägande delen av dessa är relativt små(mindre än 100 BRT). Många är byggda i trä. De fartyg som har byggts undersenare år är genomsnittligt större. Med enstaka undantag är dessa fartyg byggdai stål. Årligenskrotas ett tiotal äldre fiskefartyg. De har ersatts huvudsakligen medbegagnade fartyg som köpts i utlandet. har emellertid den FöU1986/87:4 svenska fiskeflottan fått ett tillskott med ett tiotal fartygnybyggda vid varv i Bilaga 2 ' , vartill kommer några, fartyg,byggda i . Det finns ett betydande behov av förnyelse inom fiskeflottan. Varvsindustrins produktion av fiskefartyg De senaste årens nybyggnadsverksamhet i har avsettfrämst fartyg under 200 BRT. Leverantörer har varit några mindre, privatägdavarv, av vilka flertalet har kapacitet för att bygga något enstaka fartyg omåret. levererades dock tre större trålare om 380 BRT från . Detta företag har sedermera inställt betalningarna.Även flera av de andra privatägda, varven har ekonomiska svårigheter. Inom svensk varvsindustri bedöms att marknaden förnybyggda fiskefartyg i , trots behovet av förnyelse, ävenfortsättningsvis kommer att vara mycket begränsad. Anledningen härtill ärfrämst fiskerinäringens struktur. En investering i ett nybyggt fiskefartyginnebär en stor finansiell belastning för företagen i branschen. För en trålarei storleksklassen 200 BRT är det fråga om en anskaffningskostnad av 8-12 milj,kr. Som nämnts är moderna fiskefartyg i regel byggda i stål.Tekniken att bygga fartygsskrov i plast av erforderlig storlek är emellertidfullt utvecklad i , Vid , som ingår i den statligaSvenska , byggs skrov till fartyg avsedda för bl, a, minröjningenligt den s, k, GRP-sandwichtekniken, Denna teknik har också sålts tillutlandet. Enligt uppgift från har företagettidigare haft planer på att starta produktion av stora fiskefartyg i plast. Ettsådant fartyg, trålaren om177 BRT, byggdes som ett led i utvecklingsarbetet med den nya tekniken.Trots att anses vara en lyckad konstruktion saknas det enligtKarlskronavarvets bedömning en kommersiellt intressant marknad i försådana fartyg. Detta gäller trots att kostnaderna för nybyggnad, drift ochunderhåll inte är högre för ett fiskefartyg med plastskrov än för ettmotsvarande fartyg i stål. godkände ändrade riktlinjer för detstatliga stödet till varvsindustrin (prop. 1985/86:120, NU 1985/86:34, rskr.1985/86:314). Beslutet innebar ett begränsat fortsatt stöd. Visst generelltprojektstöd skall sålunda lämnas t.o.m, i form av kreditgaranfi,räntestöd eller kontantstöd. Stödet baseras på de normer för varvsstöd som haröverenskommits inom ramen för , Föreskrifter om stödet finns iförordningen (1986:553) om statligt stöd fill fartygsfinansiering. Stödformen kontantstöd har införts som en komplettering avdet tidigare räntestödet med anledning av önskemål från de mindre, privatägdavarven. Även på några andra punkter har de ändrade riktlinjerna för varvsstödetinneburit förbättringar för dessa företag. Bl, a, har storleksgränsen vidprojektstöd till fartygsnybyggnader sänkts frän 300 BRT till 200 BRT i syfteatt varvens möjligheter att konkurrera om nybeställningar för fiskefartyg och andra mindre fartyg skallöka. Vidare har den tidigare begränsningen av FöU 1986/87:4 stödet till vissa stödberättigade varvsföretag upphört. Enligtuppgift från statens industriverk har de ändrade reglerna för stödet lett tillett ökat antal förfrågningar om varvsstöd för fiskefartyg. Några ansökningarhar emellertid ännu inte kommit in. Detbör påpekas att stödformerna räntestöd och kontantstöd är så konstruerade attsubventionsgraden minskar vid fallande internationella räntor. Vid nuvaranderäntenivåer är stödet obetydligt. Utredning om beredskapen på varvsområdet Produktionenav stora handelsfartyg inom Svenska Varv är nu under avveckling. Ävenkapaciteten inom de privatägda varven, som arbetar främst med nybyggnad ochreparation av mindre fartyg för inhemska beställare, har under senare årminskat som én följd av marknadsläget och den successiva nedtrappningen avvarvsstödet. Mot bakgrund därav har det ansetts angeläget frånberedskapssynpunkt att viiss kapacitet säkerställs vid dessa varv, i förstahand för underhåll och reparation. Som ett led beslut om varvsstödethar 25 milj. kr. anvisats för ändamålet. Medlen skall ställas till statensindustriverks förfogande . Vidarehar regeringen uppdragit åt industriverket att i samråd med överbefälhavaren,överstyrelsen för civil beredskap och utreda den svenskavarvsindustrins beredskapspolitiska betydelse. Arbetet skall redovisas senastden . har lagt fram förslag tillregeringen om att verket skall få använda 10 milj. kr. av det särskildaanslaget för stödinsatsei fram till nämnda tidpunkt. Avde uppgifter som näringsutskottet har redovisat framgår att det inom ' landet finns visskapacitet för tillverkning av fiskefartyg och att statligt varvsstöd i vissutsträckning kan lämnas vid nybyggnad av sådana fartyg. I den män det finnsefterfrågan på fiskefartyg av icke-magnetiskt material som är lämpade förminröjning kan varvsstöd givetvis komma i fråga även för sädana fartyg. Det äremellertid uppenbart att en omfattande upprustning av den svenska fiskeflottanmed särskild hänsyn till marinens behov av hjälpminsvepare enligt motionärensönskemål skulle ställa stora krav på särskilda statliga insatser,saknar anledning att ta ställning . -till frågan omrimligheten av sådana insatser. Denna fråga synes böra avgöras i samband med prioriteringarinom försvarssektorh. Närvarande: (), (), 1986/87:4 (m), (), (), (). Bilaga 2 (fp),Per (), (), (vpk), ReynoidhFurustrand (s), (), () och ().