bet · GA01AU5 · 1986-12-31 00:00:00 — AU 1986/87:5 I detta betänkande behandlas nio motioner från allmännamotionstiden om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Utskottet behandlar inledningsvis vissa allmännajämställdhetsfrågor och avstyrker därvid motioner om förutsättningarna förjämställdhetsarbetet (res. m), männens roll i jämställdhetsarbetet samtinriktning och organisation av forskningen på jämställdhetsområdet (res. fpoch c). Utskottet avstyrker också tre motioner som rörjämställdhetsarbetets organisation med bl. a. förslag om inrättande av en nyjämställdhetskommitté med parlamentarisk förankring. Utskottet menar att dennuvarande organisationen är effektiv. Ytterligare ett organ skulle inteinnebära någon förstärkning av arbetet. Moderata samlingspartiet, folkpartietoch har reserverat sig i denna del. Avstyrkan är utskottets ståndpunkt också i fråga om en radmotioner som rör kvinnornas arbetsmarknad. Det gäller bl.a. en handlingsplanför övergången till informationssamhället, möjligheterna till kvinnligtegenföre-tagande och ett treårsprogram för fortsatt projektverksamhet för attförbättra kvinnornas arbetsmarknad. Avstyrker gör utskottet också när det gäller en motion ombl. a. kvinnors möjlighet till egenföretagande (res. Färska undersökningar visar att könsfördelningen påchefstjänster samt i styrelser och kommittéer på det statliga området är ojämn.Utskottet avstyrker tre motioner som föreslår åtgärder med anknytning tilldenna problematik under hänvisning till att regeringen enligt vad utskottetinhämtat förbereder åtgärder som syftar fill att åstadkomma en annan ordning.Folkpartiet och centerparfiet har lämnat reservationer i anslutning fill dettaavsnitt. 1985/86:A603 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående en handlingsplan för övergången till informationssamhället samt därvid särskilt uppmärksammar kvinnors utsatta situation. 1985/86:A604 av . (fp) vari yrkas 1. att beslutar att som sin mening geregeringen fill känna vad I 1986/87. somanförts.i rnotionen om en parlamentariskt samniansatt jämställdhets- AU1986/87:51 kommitté och Oni organisationen av jämställdhetsarbetet i , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till ett treårsprogram förprojektverksamhet i syfte att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden, 4. attriksdagen.beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om tidsbestämda mål för en jämnare fördelning av kvinnor och män påstafiiga chefstjänster, 5. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen låter utreda frågan om ändring av vissaangivna regler i jämställdhetslagen, 9. att beslutar begära förslag av regeringen ommer kraftfulla insatser för att stärka kvinnorepresentationen i statligakommittéer och andra organ, 13. att beslutar som sinmeiiing ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om ettforskningsprojekt om olikheterna och deras betydelse, 14. att beslutar begära attregeringen låter utvärdera Jämfos verksamhet. Yrkande 10 har behandlats i betänkandet AU 1985/86:10.Yrkandena 8 och 19 behandlas i resp. AU 1986/87:4 och AU 1986/87:6. Övrigayrkanden behandlas i andra utskott. 1985/86:A605 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om förutsättningarna för jämställdhet. Yrkandena 2 och 3 behandlas i betänkandet AU 1985/86:10samt yrkandena 4 och 5 i betänkandet AU 1985/86:12. 1985/86: A607 av (c) vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av enutnämningspolitik för statsrådsberedning och statsförvaltning som är iöverensstämmelse med jämställdhetslagens anda. 1985/86: A608 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad i mofionen anförts omkvinnorepresentation i statliga styrelser och kommittéer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförs om männen ochjämställdhetsarbetet, Yrkande 1 behandlas i betänkandet AU 1985/86:11, yrkande 2i AU 1985/86:13 samt yrkandena 10 och 11 i betänkandet AU 1985/86:10. Övrigayrkanden behandlas av andra utskott. 1985/86:A707 av m.fl. (c) vari yrkas 2. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om meritvärde ring av barnavårdande fid i hemmet. Motiveringentill yrkandena återfinns i motion 1985/86:So604. Yrkande 1 behandlas i betänkandet AU 1986/87:6. 1985/86:A710av () vari yrkas AU 1986/87:5 2. att hos regeringen begär förslag tillutökning av rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar och förändring av meritvärdering för vård av egna barn i enlighet med motionen. Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1985/86:So606. Den del av yrkandet som avser tjänstledighet behandlas ibetänkandet AU 1986/87:6. 1985/86:A801 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeparlamentarikernas direkta inflytande på jämställdhetsarbetet. 1985/86:A803 av () och BirgittaRydle (m) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om brytande av offentliga monopol för att ge kvinnornamöjligheter till egenföretagande, entreprenadverksamhet och en vidgadarbetsmarknad, 3. att hos regeringen begär översyn avdeltidsarbetandes sociala villkor. Yrkande 2 behandlas av utbildningsutskottet och yrkande 4av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU 1986/87:4. Utskottet behandlade frågor som rörde främstmedelsanvisning för arbetet med jämställdhet (AU 1985/86:10) mellan kvinnor ochmän i arbetslivet. I detta sammanhang tas upp kvarvarande yrkanden i jämställdhetsfrågori de till utskottet hänvisade motionerna från den allmänna motionstiden . En central roll i jämställdhetsarbetet intar lagen(1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet. Jämställdhetslagen syftar till att främja kvinnors ochmäns lika rätt i fråga om arbete, arbetsvillkor och utvecklingsmöjligheter iarbetet. Lagen innehåller regler om förbud mot könsdiskriminering iform av missgynnande på grund av kön vid anställning, befordran och utbildning.I lagen föreskrivs vidare att en arbetsgivare skall vidta aktiva åtgärder föratt främja jämställdhet i arbetslivet. Brott mot lagen kan leda till skadeståndoch andra påföljder. och jämställdhetsnämnden, vilkabåda tillsätts av regeringen, har att tillse att lagen efterlevs. Vid rättegångi diskrimineringstvister tillämpas lagen (1974:371) om rättegång iarbetstvister. 1* 1986/87. Utskottet AU 1986/87:5 Förutsättningarna för jämställdhet behandlas i motion1985/86: A605 av m.fl. (m). I motionen anförs att om jämställdhetskall uppnås måste grundläggande attityder och värderingar förändras.Motionärerna anser att en nedvärdering skett av kvinnorstraditionella arbete i hemmet, vilket motverkat jämlikhetssträvandena. Det harendast varit arbetsprestationer utanför hemmet som har räknats. Detta harundergrävt kvinnors självkänsla även senare i arbetslivet och har intestimulerat män att ta sin del av ansvaret i hemmet. Motionärerna menar attmöjlighet måste finnas att arbeta hemma med barnen i samma utsträckning för mänsom för kvinnor samt att det inte är en förutsättning för jämställdhet att bådemän och kvinnor arbetar utanför hemmet. Jämställdheten skall enligt motioneninnebära valfrihet för både individen och familjen. Som utskottet utförligt redovisat, bl. a. i anslutningtill behandlingen av frågor som rörde kvinnornas villkor påarbetsmarknaden (prop. 1984/85:130, AU 18, rskr 346), arbetar kvinnor och män iskilda branscher och yrken, med olika lång arbetstid och olika lön. En framgångsrikjämställdhetspolitik förutsätter enligt utskottets mening att kvinnornasvillkor på arbetsmarknaden kan förbättras. Ekonomiskt oberoende byggt på egetförvärvsarbete är nämligen en av de viktigaste förutsättningarna förjämställdhet mellan män och kvinnor i det mera totala livssammanhanget. Dennaslutsats innebär ingen nedvärdering av det arbete som bedrivs i hemmen. Enväsentlig uppgift i jämställdhetsarbetet är därför att verka för enarbetsmarknad där kvinnor och män deltar i arbetslivet på lika villkor och medlika möjligheter. De specifika jämställdhetsåtgärderna (jämställdhetslagen,den omfattande upplysningsverksamheten och den betydande projektverksamheten)samt inriktningen av verksamheten inom en rad samhällssektorer (barnomsorg,utbildning, arbetsmarknadsåtgärder m. är viktiga inslag i den politiken.Någon åtgärd med anledning av motion A605 i aktuell del är motbakgrund av det anförda inte påkallad. Motionen avstyrks därför av utskottet. Männens roll i jämsläUdhelsarbeiei tas upp i rnotion1985/86: A608 av m.fl. (c). Motionärerna pekar på att ökadjämställdhet leder till en positiv utveckling också för männen i fleraavseenden. Om de ges möjlighet att mera aktivt delta i jämställdhetsarbetetinnebär det t. ex. minskad social och ekonomisk sårbarhet för män som blirensamma på grund av skilsmässa, dödsfall m. m. En särskild arbetsgrupp (A 1983:B) arbetar med frågor somrör mannens roll i jämställdhetsarbetet. Den av motionärerna nämnda rapportenutgörs av ett idéprogram, betecknat Mannen i förändring, som utformats avarbetsgruppen. För att stimulera till breddebatt och få underlag till åtgärder har idéprogrammet sänts ut till ett stortantal myndigheter, organisationer och studieförbund. Särskilda medel har ocksåavsatts för försöksverksamhet. Den fortsatta handläggningen av ärendet övervägsför närvarande inom . bakgrundav det anförda är utskottet inte berett att föreslå någon åtgärd med AU1986/87:5 anledning av motionen som därför avstyrks i denna del. Krav på forskning om jämställdhet förs fram i folkpartietsmotion 1985/86:A604. Det påpekas att även om det finns tydliga olikheter mellankvinnor och män är det numera få som anser att skillnaderna motiverar särskildaregler eller åtgärder för alla kvinnor eller alla män. understryksatt det ges bevis på att genomsnittskvinnan i speciella situationerreagerar annorlunda än genomsnittsmannen samt att kunskap saknas om vilkenbetydelse de fysiska skillnaderna kan ha. Motionärerna föreslår att forskningenkring denna fråga intensifieras samt att delegationen förjämställdhetsforskning (Jämfo) får i uppdrag att starta ett forskningsprojekthärom. I samma motion erinras om att Jämfo nu har varit i verksamhet samt att tiden därför är mogen för en utvärdering av delegationensarbete. Enligt vad utskottet inhämtat pågår redanforskningsprojekt som i varje fall delvis belyser olikheterna mellan kvinnoroch män i de avseenden som tas upp i motion A604. Tilläggas kan att Jämfonyligen har lagt fram en rapport över forskningsbehov som det anses varaangeläget att tillgodose. Med erfarenhet från andra samhällsområden för vilkaman tillsatt organ av Jämfos typ - och med uppgift att initiera forskning - fårman utgå från att det kommer att åtgå innan forskningen får avseddomfattning inom det förhållandevis nya forskningsområde som jämställdhetenutgör. Mot bakgrund av att Jämfos verksamhet pågått endast är detinte meningsfullt att som föreslås i motion A604 nu göra en särskildutvärdering. Motion A604 avstyrks i refererade delar. Ansvaret för jämställdhetsarbetet inom regeringen liggersedan i höst hos chefen för . Inom departementetfinns ett jämställdhetssekretariat med uppgift att bereda hithörande frågor.För samordningen inom regeringens kansli finns en särskild jämställdhetsberedningmed representanter för de olika departementen. Till verksamheten påregeringsnivå har också knutits ett rådgivande organ, jämstålldhetsrådet. Irådet ingår representanter för de politiska partierna, kvinnoorganisationerna,arbetsmarknadens parter och folkrörelserna. Dessutom har en särskild delegationinrättats för att inifiera och följa forskning på jämställdhetsområdet,delegationen för jämställdhetsforskning (Jämfo). Delegationen består av ettantal forskare jämte företrädare för de politiska partierna. (JämO) och jämställdhetsnämndenskall se till att jämstäildhetslagen efterlevs. JämO skall dessutom också iövrigt medverka i strävandena att främja jämställdhet i arbetslivet. En kortfattad utvärdering av jämställdhetsarbetetsorganisation har överlämnats till regeringen. Det parlamentariska inflytandet över jämslälldhetsarbeletbehandlas i två motioner. 1 motion 1985/86:A604 av rn. (fp)krävs en starkare AU 1986/87:5 organisation av jämställdhetsarbetet. Dettaskulle kunna uppnås om den jämställdhetskommitté med parlamentarisk förankringsom upplöstes av den socialdemokratiska regeringen återupprättas.Kommittén bör ha till uppgift att ansvara för centralt initieradejämställdhetsprojekt, opinionsbildning samt visst utredningsarbete. Även i motion 1985/86:A801 av ()argumenteras för ett ökat parlamentariskt inflytande på jämställdhetsarbetet,dock utan ett direkt krav på att det skall ske inom en särskild kommitté. Detframhålls att jämställdhetsarbetet inte är någon politisk stridsfråga även omuppfattningen om lämpliga metoder kan skilja mellan partierna samt attparlamentarikernas kunskaper och engagemang bör tas till vara bättre än vadsom är möjligt i nuvarande organisation. Frågan om jämställdhetsarbetets organisation har varitföremål för uppmärksamhet under en följd av år. Utskottet har därvidunder senare år konstaterat att den nuvarande organisationen lett till eneffektive-ring av regeringens jämställdhetsarbete i förhållande till vad somtidigare gällde. a. inrättandet av ett särskilt jämställdhetssekretariatinom har inneburit att regeringsarbetet inom detaktuella området kan bedrivas mera effektivt. Jämställdhetsrådetssammansättning innebär också att frågorna får en bredare förankring äntidigare. De politiska partierna är dessutom representerade i delegationen förjämställdhetsforskning. Utskottet kan för sin del inte se att inrättandet avytterligare ett organ -även om det hade parlamentarisk förankring - påjämställdhetsområdet skulle innebära någon förstärkning av arbetet. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna A604 i motsvarande del och A801. I motion 1985/86: A604 tas uppjämslälldhelsarbeteis organisation inom regeringens kansli. Det ifrågasätts imotionen om jämställdhetsfrågorna bör handläggas inomarbetsmarknadsdepartementet. Motionärerna menar att dessa frågor har en övergripandekaraktär, och ansvaret för dem borde ligga i ett centralt organ, lämpligenstatsrådsberedningen. Härigenom skulle skapas organisatoriska förutsättningarför att ge jämställdheten en mer framskjuten position i regeringens arbete. Som utskottet anförde inledningsvis är ökad jämställdhet iarbetslivet en grundförutsättning för en allmän förbättring av jämställdhetmellan kvinnor och män. Det är därför naturligt att en tyngdpunkt ijämställdhetsarbetet inom regeringen har förlagts till arbetsmarknadsdepartementet.Utskottet vill därutöver tillägga att det bör ankomma på regeringen att självbestämma arbetsfördelningen mellan statsråden i regeringen. Mot denna bakgrundär utskottet inte berett att ställa sig bakom ett uttalande omjämställdhetsarbetets organisation inom av det slag som försfram i motion A604. Motionen avstyrks i den delen. Det påpekas i motion 1985/86:A604 (fp) attjämställdhetslagen nu föreskriver att den som missgynnats enligt lagen harrätt till ideellt skadestånd. Däremot får vederbörande inte rätt till det somtvisten oftast rör, nämligen Motionärerna menar att detta problem på den statliga AU 1986/87:5 ochkommunala arbetsmarknaden delvis löses genom de regler som finns för tjänstetillsättningar,bl. a. besvärsrätten. De framhåller vidare att även om det kanfinnas skäl för att inte ha samma regler i enskild som offentlig tjänst finns detanledning att uppmärksamma detta problem. hithörandedelar av jämstäildhetslagen föreslås med sikte på en framtida Frågan om rätt till anställning för den som blivitdiskriminerad genom ett anställningsbeslut har behandlats av utskottet vid upprepadetillfällen . Utskottet har därvid hänvisat till att denna fråga,liksom andra frågor om rättsliga följder vid diskriminering, övervägdes isamband med jämställdhetslagens tillkomst (prop. 1978/79:175, AU 39). Detframhölls därvid att det i de flesta fall skulle medföra svårbemästrade problematt vid sidan av allmänt skadestånd låta utgå ekonomiskt skadestånd och därmedäven en rätt till själva anställningen. Som ett exempel härpå angavs det falldå fler än en person blir förbigången vid en anställning. Det skulle då blinödvändigt att rättsligt avgöra inte bara den egentliga diskrimineringsfråganutan även vilken av de diskriminerade som borde komma i fråga föranställningen. Domstolen skulle då få karaktären av överprövningsinstans itjänstetillsättningsärenden, vilket skulle begränsa arbetsgivarens rätt attfritt välja medarbetare. En särskild svårighet i sammanhanget är att det på denprivata arbetsmarknaden i princip saknas ett vedertaget normsystem förmeritprövning. Det har också påpekats att en ordning där domstolarna kanöverpröva anställningsbeslut knappast kan fungera parallellt med denbesvärsprocess som finns för statliga och kommunala tillsättningsbeslut. Vidare kan erinras om att en lagstadgad rätt tillanställningen skulle kunna få oönskade följder för tredje man. Den som genomdet diskriminerande beslutet har fått anställningen skulle t. ex. drabbas ombeslutet i efterhand kunde förklaras ogiltigt, i synnerhet om vederbörandelämnat en annan anställning. Utskottet har i sammanhanget också framhållit attdet inte heller synes möjligt att generellt göra anställningsbeslut villkoradei avvaktan på en eventuell efterprövning med stöd av jämställdhetslagen. Deredovisade ståndpunkterna äger enligt utskottets mening fortfarande giltighet,varför det i motion A604 framförda kravet om en översyn av jämställdhetslagen idessa hänseenden avstyrks. SCB har redovisat en skrift om utvecklingen påarbetsmarknaden (Information om arbetsmarknaden1986:2). Av den framgår att kvinnornas deltagande i arbetslivet ökat kraftigtunder den här perioden. förvärvsarbetade av kvinnorna i åldrarna16-64 år. Motsvarande siffra var . har skillnaden mellanmännens och kvinnornas förvärvsfrekvens minskat och uppgick år . Av rapporten framgår vidare att kvinnor och män arbetarinom olika yrken och branscher. Det kan t. ex. nämnas att avkvinnorna nu arbetar inom den offentliga sektorn, jämfört med förmännen. Fleramotioner tar upp frågor som rör kvinnornas arbetsmarknad. AU 1986/87:5 I motion 1985/86:A603 av m. fl. (s)krävs en handlingsplan för övergången UU informationssamhället i vilkenkvinnornas utsatta situation särskilt uppmärksammas. Motionärerna ställer idetta sammanhang en rad frågor som -- vilka arbeten behöver vi ? - vad blirinnehållet i dessa arbeten? -- vem skall bestämma överutvecklingen av framtidens arbeten och deras innehåll? Frågor av det slag som presenterasi motionen behandlades i anslutning till regeringens proposition (1984/85:130)om kvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Utskottet framhöll då-och harfortfarande samma uppfattning-att det är mycket angeläget att åtgärder vidtasför att förhindra arbetslöshet, försämrade arbetsförhållanden och utarmning avarbetsuppgifter i samband med att ny teknik införs. Här kan erinras om attflera av de projekt som bedrivs med de särskilt anvisade medlen har sådantsyfte. Utskottet vill emellertid , liksom tidigare, framhållabetydelsen av att kvinnornas traditionella yrkesval ändras och peka påbetydelsen av de insatser som görs för detta, bl. a. på utbildningsområdet. 1sammanhanget kan nämnas att den arbetsgrupp som tidigare aviserats med uppgiftatt analysera kvinnornas villkor i samband med industrins förnyelse nu harpåbörjat sitt arbete samt att projekt på kontorsområdet pågår som syftar till attvidga yrkesinnehållet för kontorsanställda kvinnor genom utbildning kombineradmed förändringar i arbetets organisation. Utskottet utgår från att regeringenägnar de hithörande frågorna fortsatt uppmärksamhet, varför inte börvidta någon åtgärd med anledning av motionen, som alltså avstyrks. framhåller i motion 1985/86:A604 att denprojektverksamhet som bedrivits i taget för attförbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden har åtskilliga värdefullainslag. Detta arbete bör därför nu kunna ges en mera långsiktig inriktning. Detföreslås att hos regeringen begär ett Ireårsprogram för sådanprojektverksamhet. Liksom motionärerna finner utskottet det angeläget att enprojektverksamhet bedrivs som syftar till att förbättra förhållandena påarbetsmarknaden för kvinnorna m. m. För innevarande budgetår har anvisats 9milj. för sådana särskilda jämställdhetsåtgärder. Behovet för detta liksomför andra ändamål får prövas i den årliga budgetbehandlingen. Utskottet kaninte ge sitt stöd till den särbehandling i fråga om medelsanvisning till denaktuella projektverksamheten på det sätt som föreslås i motionen. Motion A604avstyrks i motsvarande del. och () föreslår imotion 1985/ 86:A803 att kvinnorna skall ges ökade möjligheter tillegenföretagande och entreprenadverksamhet genom att de offentliga monopolenbryts. Motionärerna menar att detta skulle ge kvinnorna stora möjligheter tillegenföretagande inom vård och barnomsorg och på så sätt vidga derasarbetsmarknad. Utskottet vill först erinra om att andelen kvinnligaföretagare har ökat . Men är endast av allaföretagare kvinnor.Flertalet kvinnor som etablerat sig som egna företagare återfinns AU 1986/87:5inom servicesektorn. Det är enligt utskottets mening naturligt att sträva efteratt sprida kvinnligt företagande också till andra delar av näringslivet. Deregionala utvecklingsfonderna fyller en viktig uppgift när det gäller utvecklingenav mindre och medelstora företag framför allt inom industrin. I vissa län harsärskilda projekt startats som syftar till att stimulera kvinnor att startaegen verksamhet. Medel från det tidigare nämnda projektanslaget har använts föratt stödja ett projekt som drivs gemensamt av utvecklingsfonderna iSödermanlands, , , och . Ettannat exempel på insatser av detta slag är den kvinnliga företagsskola somstartats vid Stiftelsen ()vid högskolan i . Det är åtgärder av detta slag som enligt utskottetsmening behövs för att främja kvinnligt företagande. Förslagen i motion A803har inte utskottets stöd. Motionen avstyrks av utskottet. Samma motionärer tar också upp deltidsarbetandes socialavillkor. De pekar på deltidsarbetandets stora omfattning och framhåller attmånga i denna grupp inte vill arbeta heltid. Deltidsarbetet måste enligtmotionärernas mening uppvärderas och reglerna kring sådant arbete ses över såatt de blir enhetliga. Utskottet kan, då motsvarande yrkandevarit aktuellt, konstatera att de deltidsarbetande successivt har fått enbättre ställning i fråga om anställnings- och sociala förmåner. Fortfarandegäller dock att de med kort deltid på vissa punkter har en sämre situation änandra grupper. Eftersom emellertid flertalet av de kvarstående skillnadernatillhör det avtalsreglerade området är utskottet inte berett att föreslå någonåtgärd med anledning av motionen som därför avstyrks) motsvarande del. Meritvärderingsfrågor - som också har betydelse förkvinnornas möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden - tas upp i de tvåmotionerna 1985/86:A707 av m.fl. (c) och 1985/86:A710 av AlfSvensson (c). För att den som varit hemma för vård av barn inte skall drabbasav försämrade villkor i arbetslivet föreslås i de båda motionerna att vård aveget barn skall beaktas vid meritvärdering. Utskottet vill erinra om att på det statliga området ärmotionärernas krav till viss del redan tillgodosett. Enligt en särskildförordning får således den som haft föräldraledighet från en sådan anställningsom vid tillsättningen beaktas i förtjänsthänseende tillgodoräknas sig dennatid som merit. På det privata området finns inte några regler om hur olikakvalifikationer skall värderas eller vilken betydelse som skall tillmätasåberopade meriter för ett visst arbete. Med den begränsning somjämställdhetslagen ger i fråga om förbud mot könsdiskriminering råder detsåledes såväl rättsligt som faktiskt en principiell frihet för arbetsgivare attanställa efter eget gottfinnande.