bet · GA01FiU17 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag för /88 till (prop. 1986/87:100 bil. 17 punkterna B 1 och B 2) I betänkandet behandlar utskottet frågan omriksgäldskontorets anslag för /88. Utskottet föreslår attriksgäldskontoret för sina förvaltningskostnader tilldelas medel motsvarandedet s.k. huvudförslaget. Vad gäller medelsbehovet för vissa kostnader videmission av statslån m.m. biträder utskottet riksgäldsfullmäktigesframställning. Sammantaget innebär detta att utskottet föreslår att 104,9 milj.kr. anvisas över dessa båda anslag för verksamhet /88. I betänkandet behandlar utskottet också en motion omutökad kontroll av handeln med premieobligationer. Motionen avstyrks avutskottet. Fullmäktige i har i proposition1986/87:100 bil. 17 under punkt B 1 (s. 6-10) föreslagit 1. att till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att godkänna vad som anförtsbeträffande disposition av vinsten från uppdragsverksamhetunder perioden - , 3. att godkännavad som anförts om planering och budgetering för budgetåren 1988/89 och1989/90, 4. att godkännavad som anförts om att kassans verksamhet bedrivs som uppdragsverksamhet. Det budgetförslag som en majoritet av riksgäldsfullmäktigeställt sig bakom utgår från ett treårigt besparingsprogram i vilket kontoretsförvaltningsanslag förutsätts bli reducerat med . under vart och ettav de tre närmaste budgetåren. För perioden som helhet motsvarar detta enbesparing på . Såsom fullmäktige själva påpekar tillgodoser förslagetdärmed inte de krav 1 1986/87. som finnsangivna i direktiven för myndigheternas anslagsframställningar. FiU 1986/87:17Där föreskrivs nämligen att myndigheterna som ett huvudalternativ skallredovisa ett femprocentigt besparingsförslag för den närmaste treårsperioden.Visserligen diskuterar fullmäktigemajoriteten möjligheten att göra ytterligarebesparingar genom att antingen lägga ner kontorets kassa eller också avvecklasparobligationer som upplåningsform. Inget av dessa alternativ förordasemellertid i anslagsframställningen. Kassan föreslås i stället få arbeta påuppdragsbasis och uppbära samma ersättning för sina prestationer som en bank.Sparobligationer är, sägs det, en förhållandevis dyr och arbetskrävandeupplåningsform. fanns 18 sparlån utestående av vilka två lånkommer att förfalla först under /91. Bl.a. med hänsyn härtillanser fullmäktiges majoritet att ett beslut om ett eventuellt utnyttjande avdenna besparingsmöjlighet bör anstå till behandlingen av riksgäldskontoretsanslagsframställning för /89. Utskottet vill inledningsvis erinra om den alternativabesparingsmodell som står till buds enligt direktiven för myndigheternasanslagsframställningar. Föreligger särskilda skäl kan sålunda, enligt dessadirektiv, en myndighet lägga fram ett ettårigt budgetalternativ varvidbesparingen skall vara . Riksgäldsfullmäktige tar i sinanslagsframställning inte upp denna möjlighet till diskussion. Fullmäktigemajoriteten föreslår alltså att ett beslut omen avveckling av sparobligationsinstrumentet tills vidare skall anstå. Fråganhar sedermera också kommit i ett delvis nytt läge i och med attriksgäldskontoret emitterat ett nytt sparobligationslån i början av detta år.Enligt utskottets mening kan det därför finnas skäl att inte nu binda sig fören flerårig budgetram. Utskottet föreslår i stället att medelsbehovet beräknasutifrån ett ettårigt besparingsalternativ varvid riksgäldskontorets pris- ochlöneomräknade anslag reduceras . Ett sålunda framräknat huvudförslagberäknar utskottet till . Fullmäktige föreslår att vissa kostnader i samband medupplåningen inom landet inte längre skall belasta förvaltningskostnadsanslägetutan i stället tas upp under anslaget Vissa kostnader vid emission av statslånm.m. (B 2). Bl.a. gäller detta sådana volymberoende kostnader som vinstköntrolloch förstöring av premieobligationer. Utskottet finner åtgärden vara motiveradoch biträder förslaget. I enlighet härmed bör förvaltningskostnadsanslagetminskas med . medan anslaget Vissa kostnader vid emission avstatslån m.m. bör räknas upp med ett lika stort belopp. Medelsbehovet under förvaltningskostnadsanslaget skulledärmed uppgå till . Såsom utskottet redan inledningsvis har berört föreslårfullmäktige att kassa skall få arbeta enligt uppdragsmodell.I anslagsframställningen beskrivs åtgärden som ett sätt att minskaförvaltningskostnadsanslaget. Förslaget innebär nämligen att kostnaderna förkassarörelsen inte längre skall bestridas över detta anslag. I stället skallkassan få lyfta ersättning för sina prestationer från anslaget Räntor på statsskuldenm.m. enligt samma provisionssystem som gäller för bl.a. de banker som biträderriksgäldskontoret med vinstinlösen m.m. av premieobligationer och andra låneinstrument.Fullmäktige framhåller dock att deras förslag om övergång FiU 1986/87:17till uppdragsmodell inte främst motiveras av att åtgärden leder till minskadeförvaltningskostnader utan av att denna verksamhetsform ger ett bättreekonomiskt styrsystem. Utskottet ser det som värdefullt att riksgäldsfullmäktigeförsöker effektivisera kontorets verksamhet genom att utveckla nya ekonomiskastyrsystem. Den i detta sammanhang föreslagna uppdragsmodellen finner utskottetdock mindre ändamålsenlig. För det första skulle endast komma attköpa tjänster av kassan. Någon annan uppdragsgivare finns inte. För det andra skulle kostnaderna för kassan i praktikenendast flyttas från ett av anslag till ett annat.Provisioner belastar som nämnts anslaget Räntor på statsskulden m.m. Mednuvarande provisionsstorlek skulle omläggning dessutom leda till attprovisionerna ökar med ett belopp som överstiger bortfallet påförvaltningskostnadsansläget. Den sammantagna effekten av omläggningen skulledärmed - i vart fall inledningsvis ge upphov till en ökad belastning påstatsbudgeten. För det tredje är det som iförhandlingar med banker och andra institutioner fastställer provisionernasstorlek. Indirekt skulle därmed också komma att fastställaavgiftsunderiaget för en betydande del av den egna verksamheten. De effektivitetsfördelar som fullmäktige vill uppnå medsitt förslag kan, som utskottet ser det, också erhållas genom ett välgenomtänkt interndebiteringssystem. begärde (förs. 1985/86:9) och fickriksgäldskontoret på tilläggsbudget ett reservationsanslag på 13 milj. kr. föratt kontoret i enlighet med reformen om förenklad självdeklaration skulle kunnata fram kontrolluppgifter om sparobligationsinnehav inför innevarande års taxering.Kontorets medelsberäkning utgick bl.a. ifrån att ett utskick av preliminäraregisteruppgifter skulle kunna göras . Därigenom skullefelaktigheter hinna rättas till innan ett slutligt utskick avkontrolluppgifter gjordes. Kostnaderna för det preliminära utskicketuppskattades till 1,4 milj. kr. framhåller i sin i slutet av november1986 dagtecknade anslagsframställning att arbetet med att ta framkontrolluppgifter har "i allt väsentligt fortskridit på det sätt manursprungligen avsåg". Eftersom något utskick av preliminäraregisteruppgifter inte förekommit borde detta ha anmälts ianslagsframställningen, inte minst då det är av betydelse för bedömningen avkontorets medelsbehov. Därtill kommer att ett stort antal felaktigheter nuuppkommit i de kontrolluppgifter som tillställts skattemyndigheter ochskattskyldiga. Det rättelsearbete som skulle ha genomförts får nui stället göras , dvs. långt efter det att deskattskyldiga skall ha avlämnat sina deklarationer. Eftersom det planerade utskicket inte genomförts uppkommerpå reservationsanslaget : Kostnader för framtagande avkontrolluppgifter m.m. en behållning på 1,4 milj. kr. Dessa medel bör enligtutskottets mening utnyttjas för att bestrida förvaltnings- kostnaderunder /88 och bör således avräknas från den nu FiU1986/87:17 aktuella medelstilldelningen. Medelsbehovet under förvaltningskostnadsanslaget skulledärmed uppgå till . har bedrivit vissuppdragsverksamhet. som slutade den 30 juni 1986resulterade denna verksamhet i ett överskott på . Av vinsten hänförsig . till kreditgivningen till affärsverk medan . hänförsig till service åt banker avseende vinstsparandet. Utifrån gängse praxis förhantering av vinster i uppdragsverksamhet föreslår fullmäktigemajoriteten atthälften av den vinst som avser service åt banker skall återföras tillriksgäldskontoret, medan resterande belopp skall levereras in tillstatsbudgeten. Utskottet vill i och för sig inte motsätta sig tanken påatt en begränsad del av vinsten skall kunna återföras till kontoret. Eftersomdet av anslagsframställningen inte framgår hur det återförda beloppet äravsett att utnyttjas är utskottet dock inte berett att nu föreslå en sådanlösning. Utskottet anser således att hela vinstbeloppet skall levereras in tillstatsbudgeten på inkomsttiteln i statens verksamhet. Sammanfattning av utskottets förslag till medelsanvisning för 38 965 000 7 856 000 -403 000 ~1 400 000 Av anslagspost 1 får högst . användas för attbestrida lönekostnader inkl. lönekostnadspålägg för den personal som finns vidkontoret enligt organisationsplan. Följande riktlinjer bör ligga till grund för utformningenav riksgäldsfullmäktiges anslagsframställning för /89. Deanvisningar som utfärdat för statsmyndigheternasanslagsframställningar avseende detta budgetår skall också gälla förriksgäldskontoret. Det innebär att utifrån de nyaförutsättningar som gäller skall redovisa ett treårigt huvudförslag somomfattar budgetåren 1988/89-1990/91. Vid utformningen av anslagsframställningenskall fullmäktige pröva medelsbehovet utifrån samma krav som regeringenställer på statsmyndigheternas anslagsframställningar. 1. att med anledning av proposition 1986/87:100bilaga 17 punkt B 1 moment 1 till : Förvaltningskostnader /88 anvisar ett förslagsanslag av . samt som sinmening ger fullmäktige i till känna vad utskottet anfört. 2. att med anledning av fullmäktiges iriksgäldskontoret FiU 1986/87:17 förslag beträffande dispositionen av vinsten från uppdragsverksamhet - 1986 somsin mening ger fullmäktige till känna vad utskottet anfört, 3. att med anledning avfullmäktiges i förslag beträffande planering och budgeteringför budgetåren 1988/89 och 1989/90 som sin mening ger fullmäktige till kännavad utskottet anfört om utformningen av anslagsframställningen för budgetåret1988/89, 4. att avslår fullmäktiges iriksgäldskontoret förslag om att kassans verksamhet skall bedrivas somuppdragsverksamhet. : Vissa kostnader vid emission avstatslån m.m. Fullmäktige i har under punkt B 2 (s.11) föreslagit att till : Vissa kostnader videmission av statslån m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av59833000 kr. Anslaget avser vissa rörliga externa kostnader förkontorets upplåningsverksamhet. Det gäller bl.a. kostnaderna för prospekt ochannonser samt anlitande av advokatbyråer och konsulter för utlandsupplåningen. I enlighet med vad utskottet föreslagit under föregåendepunkt bör detta anslag i fortsättningen också belastas med vissa volymberoendekostnader avseende bl.a. vinstkontroll och förstöring av premieobligationer.Med hänsyn till den prisomräkning som utskottet gjort av denna del av anslagetbör ett med . höjt belopp anvisas. att med anledning av proposition 1986/87:100bilaga 17 punkt B 2 till : Vissa kostnader vid emission avstatslån m.m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av 59 900 000kr. I motion 1986/87:Fi804 av () ochBirthe Sörestedt (s) föreslås att hos regeringen skall begära förslagom registrering och kontroll av all handel med premieobligationer. Vinster på premieobligationer är i princip skattefria. Urbeskattningssynpunkt begränsar sig kontroll behovet därför tillrealisationsvinst- och förmögenhetsbeskattningen. På regeringens uppdrag undersökte förnågra år sedan möjligheten att förbättra kontrollen av innehav och överlåtelserav premie- Resultatet av undersökningen redovisades i betänkandet FiU 1986/87:17Obligationskontroll m.m. . konstaterade att ett generelltkontrollsystem för premie obligationer måste bygga på en individiiell registrering av innehaven. En sådan registrering skulle förändra obligationernas karaktär av innehavar- skuldebrev. Dessutom skulle kostnaderna för enbart registreringen vida överstiga de vinster som skulle kunna uppkomrna genom höjda taxeringar. Med hänsyn till att insatser av detta slag skulle bli klart olönsamma frånfiskal synpunkt avvisade olika förslag till lösningar på allomfattan de kontrollsystem. . Enligt borde kontrollen i ställetkoncentreras på det relativa fåtal personer som "handlar" medpremieobligationer. Man kan därvid utnyttja de avräkningsnotor som skallupprättas vid varje överlåtelse av premieobligationer. Efterhandsgranskning avavräkningsnotor har redan använts för sådana kontroller. Så t.ex. genomfördesen landsomfattande kontroll av handeln med premieobligationer . emitterades två prerriieobligationslån. som pågrund av de fallande marknadsräntorna fick ett mycket positivtmottagande hos allmänheten. En bidragande orsak till den stora uppslutningenvar emellertid att företag och andra storplacerare förvärvade betydande poster.Detta var ett nytt inslag i handeln med obligationer. Utskottet har i och för sig förståelse för de synpunktersom motionärerna för fram. Som framgår av vad som här anförts måste emellertidandra lösningar än allomfattande kontrollsystem sökas för att komma till rättamed de problem som motionärerna aktualiserar. Utskottet förutsätter att riksgäldsfullmäktigevid sina överväganden om framtida upplåningsformer har sin uppmärksamhet riktadpå dessa frågor. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi804. att avslår motion 1986/87:Fi804. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), . Åsling (c), (), LisbetCalner (s), (), (), i (s), i (vpk), (), ArneKjörnsberg (s), () och ().