bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — I propositionen redovisas inledningsvis resultatet avvissa studier beträffande bl.a. Samhällsföretags arbetsmarknadspolitiska och socialamåluppfyllelse samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av verksamheten. Avredogörelsen i propositionen av dessa överväganden framgår bl.a. attSamhällsföretagsgruppen aktivt bidragit till en successiv utjämning av fördelningenav arbetstillfällen i landet, alt de svårast arbetshandikappade har ökat sinandel bland de anställda, all vissa nyetableringar och fler s. k. inbyggdaverkstäder sannolikt kommer att behövas för att tillgodose kravetpå att de arbetshandikappade skall få arbeta där de bor, att antaletövergångar till den reguljära arbetsmarknaden har ökat väsentligt sedan år1980, att bredden i utbudet av olika slag av arbetstillfällen ärtillfredsställande, att lägre bidragsbehov, ökad affärsmässighet och bättreinformation om verksamheten har bidragit till att företagsgruppen fått enalltmer positiv image som den har blivit mer känd hos allmänheten,att det inte finns stöd för uppfattningen att arbetstakten i verkstädernagenerellt sett drivits upp till en nivå som medför utslagning av arbetshandikappade,att arbetsmiljön i företagsgruppens verkstäder i allmänhet är god. Härutöver kan nämnas att frånvaron från arbetet harminskat från fill /86. I anslutning till redovisningen av det slutfördautredningsarbetet beträffande Samhällsföretagsgruppens verksamhet konstaterararbetsmarknadsministern att verksamheten uppenbarligen i stort kunnatförenas med en god arbetsmarknadspolitisk måluppfyllelse. bör dock aktivt bevaka rekryteringen av arbetshandikappade ochde anspråk som kan ställas på företagsgruppens utbud av arbetstillfällen.Vidare bör AMS och Samhällsföretag verka för en fördjupad kommunikation påregional nivå mellan arbetsmarknadsverket och företagsgruppen. Härigenomförbättras förutsättningarna för en fortsatt positiv utveckling. Utskottet kan konstatera att Samhällsföretagsgruppenalltsedan tillkomsten utvecklats på ett positivt sätt. Antalet anställdaoch antalet timmar har ökat med . Försäljningen har ökat med (löpande priser) och bidragsbehovet har minskat från till ca 120 %.Slutligen har antalet övergångar till den reguljära arbetsmarknaden ökat underperioden från 250 till ca 700 . Utskottet anser vidare att det är bra att verksamhetenblir föremål för genomlysning av det slag som redovisas i propositionen.Resultatet av dessa överväganden bekräftar bilden att företagsgruppen i olikaavseenden utvecklats på ett positivt sätt. vill utskottet ansluta sig till vad som anförs ipropositionen om betydelsen av en aktiv bevakning av bl. a.rekryteringsfrågorna i samverkan mellan Samhällsföretag ocharbetsmarknadsverket. Utskottet övergår härefter till ett förslag i moderatasamlingspartiets kommittémotion 1986/87:A259 om en ökad utslussning av anställda från ,-, Samhällsföretag.Enligt motionen är anställning i Samhällsföretag den AU 1986/87:11 dyrasteformen av handikappsysselsättning, och den måste därför förbehållas dem som pågrund av svåra handikapp har stort behov av de särskilda resurser somSamhällsföretag har. Det finns enligt motionen en risk att Samhällsföretag inteprioriterar gravt handikappade i den utsträckning som vore önskvärt. Genom enökad genomströmning kan fler gravt handikappade beredas plats inomSamhällsföretag. Utslussning från företagsgruppen är därför angelägen. För attunderstödja en utslussning bör anställningen i Samhällsföretag bli föremål förregelbunden prövning. Ett speciellt problem vid utslussning är enligt motionenatt det nuvarande riksavtalet för löner inte tar hänsyn till den lönespännviddsom finns på den öppna arbetsmarknaden mellan olika geografiska områden. Dettaleder till att en del yrkeskategorier på vissa orter kan vara bättre betalda iSamhällsföretag än i andra företag. Avtalet bör enligt motionärerna revideras. Utskottet har tidigare i detta avsnitt konstaterat attutslussningen från Samhällsföretag till den reguljära arbetsmarknaden har ökatbetydligt sedan Samhällsföretag bildades . Detta förhållande är positivtsåväl för de personer som på detta sätt får ett fotfäste på den reguljäraarbetsmarknaden som för samhällsekonomin. Därmed skapas också förutsättningarför andra arbetshandikappade till en arbetsplacering vid företaget. Frågor som hänger samman med övergången frånSamhällsföretag till den reguljära arbetsmarknaden har varit föremål försärskilda överväganden. Handikappkoinmittén lade i sitt betänkande (Ds A1984:12) Vägar till arbete för handikappade fram vissa förslag i detta avseendesom redan genomförts inom , t. ex. ökad satsning påinbyggda verkstäder och införande av särskilda arbetskonsulenter för stöd vidutslussningen. Utskottet kan för sin del inte dela uppfattningen imotionen att löneläget skulle utgöra ett speciellt problem i sammanhanget. Destudier som gjorts inom Samhällsföretag har för övrigt visat attgenomsnittslönen inom gruppen motsvarar av lönenivån för berördaLO-förbund inom industrin i övrigt. Utskottet vill slutligen stryka under betydelsen av attfortsatta ansträngningar görs i syfte att stimulera utslussningen till denreguljära arbetsmarknaden. finns anledning erinra om att mångaarbetssökande har så svåra arbetshandikapp att redan fullgörandet av ett arbeteinom utgör en påtaglig och framgångsrikrehabilitering. För huvuddelen av de anställda är därför arbete utanförgruppen inte något alternativ. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion A259 i denna del. I ett par motioner tas upp frågor om inbyggda verksläder.Sedan några år kan anställda inom företagsgruppen få arbete i inbyggdaverkstäder i andra företag eller fullgöra entreprenadåtaganden somSamhällsföretag har gentemot andra företag. Verksamheten har successivt ökat iomfattning. och () yrkar i motion1986/87:A202 att Samhällsföretag bör ändra sina regler så att även företag, som endast kan ta emot en eller två personer, kan komma i fråga för anställning av arbetshandi kappade. Bakgrunden är att haft diskussioner med Samhällsföretag, eftersom denna organisation har medlemsföretag som är villiga att medverka i rehabiliteringsarbetet genom inbyggda verkstäder. Gällanderegler att minst fem anställda måste finnas på varje arbetsplats, AU1986/87:11 leder emellertid till att mindre företag utesluts. () pekar i motion 1986/87:A264 på defördelar från rehabiliteringssynpunkt som de inbyggda verkstäderna har. Dehandikappade får arbete i en riktig industri, och det blir lätt att åstadkommaen överföring till ordinarie jobb inom företaget. I motionen hänvisas till denverksamhet som pågår inom vapensmedjan i Husqvarnafabriken och påpekas att detborde vara möjligt att åstadkomma motsvarande inom fler områden i svensktnäringsliv. Utskottet ser i likhet med motionärerna positivt påSamhällsföretagsgruppens försök med inbyggda verkstäder. Som tidigare i dettaavsnitt redovisats har man också i det utredningsarbete som bedrivitsbeträffande Samhällsföretagsgruppens verksamhet kommit till slutsatsen attverksamheten med inbyggda verkstäder sannolikt behöver byggas ut för att iframtiden tillgodose kravet på att de arbetshandikappade skall få arbeta där debor. Av det sagda framgår att utskottet har anledning utgå frånen fortsatt positiv utveckling när det gäller verksamheten med inbyggdaverkstäder. När det slutligen gäller Samhällsföretags praxis att intemedge inbyggda verkstäder med mindre än fem anställda vill utskottet, liksomtidigare år når frågan varit aktuell, framhålla att det bör ankomma påföretagsgruppen att med utgångspunkt i de riktlinjer och ekonomiska ramar somstatsmakterna anger besluta i organisatoriska frågor av det slag som tas upp imotion A202. Därutöver kan sägas att Samhällsföretagsgruppen - som har kvarsitt ansvar för de anställda vid de inbyggda verkstäderna, bl. a. när detgäller fullföljandet av verksamhetens sociala mål - bedömt att det saknasekonomjska förutsättningar att ansvara för arbetsledning m. m. om verkstadenomfattar färre personer. Det finns inte anledning för utskottet att ifrågasättariktigheten i denna bedömning. Det kan vidare påpekas att om det finns mindreföretag som är beredda att sysselsätta arbetshandikappade i ett mindre antalkan anställning med lönebidrag komma i fråga. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna A202 och A264 i motsvarande del. Omfattningen av Samhällsföretags verksamhet I propositionen framhålls att den föreslagna minskningenav antalet lönebidragsplatser vid statliga myndigheter under nästa budgetår ger utrym me för en ökad sysselsättningsvolym inom . Här med skapas utrymme för en ökning med 500-600 anvisade arbetstagare hos Samhällsföretag, vilket motsvarar 600 000 bidragsberättigade arbetstimmar. Sammantaget skulle därmed antalet timmar uppgå till 30,9 miljoner inkl. insatser i malmfälten. Bergslagen m. m. Volymökningen ger företagsgrup pen möjlighet att ge arbete åt flera gravt handikappade, t. ex. psykiskt utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och personer med svåra funktionsnedsätt ningar i orter där behoven är särskilt stora. Regeringen begär slutligen ett bemyndigande från att vid behov öka antalet arbetstimmar under budgetåret. Frågan om sysselsältningsvolymen vid Samhällsföretag tas upp i fyra 109 Moderata samlingspartiet avvisar i kommittémotion 1986/ AU1986/87:11 87: A260regeringens förslagom ett utökat antal arbetstimmar. a. till att det ur såväl social som kostnadsmässig synvinkel i stället ärangeläget att fier handikappade med hjälp av lönebidrag kan placeras vid vanliga arbetsplatser, varför man - som tidigare redovisats - avvisar regeringensförslag om minskning av antalet lönebidragsplaceringar vid Regeringens begäran att vid behov få utöka antalet arbetstimmaravvisas av motionärerna. I kommittémotion 1986/87: A268 föreslås attSamhällsföretag skall få öka antalet platser i enlighet med företagetsanslagsframställning, dvs. med l,2miljoner timmar till totalt . Utökningen av antalet timmar kan enligt motionärerna finansieras genomminskade kostnader för kontant arbetslöshetsstöd. Regeringen föreslåsåteikomma med förslag till omfördelning mellan olika kostnadsställen senast isamband med kompletteringspropositionen. I vpk-motion 1986/87:A271 föreslås en utökning med ettdrygt 1 000-tal platser vid företagsgruppen mot bakgrund av den omfattandearbetslösheten bland funktionshindrade. () föreslår slutligen i motion1986/87:A203 att antalet platser inom Samhällsföretag skall utökas med 700 medavseende främst på personer som är psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet tillstyrker den föreslagna utvidgningen avverksamheten vid Samhällsföretag. Som framhålls i propositionen är det utökadeplatsantalet avsett bl.a. för psykiskt utvecklingsstörda. Utskottet tillstyrkeräven det begärda bemyndigandet för regeringen att vid behov få öka antaletarbetstimmar. De i sammanhanget behandlade motionerna A203, A260, A268och A271 avstyrks i motsvarande delar. I propositionen framhålls att drifibidragel UllSamhällsföretagsgruppen bör kunna nedbringas till . Utskottettillstyrker propositionen i denna del. I propositionen föreslås vidare att fastigheisfondentillförs ett bidrag av 366 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot förslageti denna del. Utskottet övergår härefter till frågan om ägartillskoliför investeringar. I propositionen anförs att tiden nu är mogen att realisera tanken på att ' m. skall finansieras med genererade medel i form av avskrivningar ochkapitalavkastning på driftbidraget samt av ett eventuellt rörelseöverskott. I motion 1986/87:A231 av () yrkas attriksdagen beslutar att som ägartillskott för investeringar tillföraSamhällsföretagsgruppen ett anslag om 65 milj. kr. för /88.Motionären påpekar att i regeringens proposition har förslag lagts om ökatanslag till driftbidrag därför att samhället har ett stort behov avverksamheten. Att därefter eliminera anslag för ägartillskott motverkar denhöjda ambitionen, menar motionären. Åtgärderna som ägartillskottet används tillhar inte minskat i betydelse. 1 och med minskningen med 65 milj. kr. ringar m.m. att bekostas ur det totala driftanslaget. Risken finns då att den AU1986/87:11 höjda ambitionen inte kan nås. Då belastas samhället ändå av ökadekostnader, avslutar motionären. Utskottet biträder propositionen i denna del. Som framgåtttidigare har utskottet tillstyrkt regeringens begäran om bemyndigande att vidbehov få utöka antalet bidragsberättigade arbetstimmar. Någon risk för attförslaget i denna del skall få negativa konsekvenser bör därmed inte föreligga.Motionen avstyrks därför. Utskottet tar härefter upp frågan om en effektivering avSamhällsföretagsgruppens organisation och styrning. 1 moderatasamlingspartiets kommittémotion 1986/87:A259 föreslås en genomlysning avhithörande frågor. Motionärerna framhåller att den nuvarandeorganisationsformen med en huvudman i varje län troligen innebär administrativamerkostnader. Man erinrar om att regeringen övervägde attgenomföra en organisation med färre regionala enheter. Utskottet vill erinra om att Samhällsföretagsgruppen sedansin tillkomst 1980 har varit föremål för en fortlöpande översyn. Syftet härmedhar bl. a. varit att förbättra effektiviteten inom företagsgruppen. Någotinitiativ från sida i frågan synes därmed inte vara erforderligt,varför motionen avstyrks på denna punkt. I detta sammanhang behandlar utskottet slutligen motion1986/87: A244 av () i vilken begärs en ändring avförfattningsbestämmelserna om styrelsens sammansättning i de regionalastiftelserna för skyddat arbete. Motionären föreslår bl. a. att styrelsen skallbestå av åtta ledamöter och fem suppleanter, att samtliga ledamöter ochsuppleanter skall utses av Samhällsföretag, att styrelsens ordförande skallutses särskilt av Samhällsföretag, att av styrelseledamöterna en skall utsesefter förslag av och en efter förslag av AMS. Med anledning av motionen vill utskottet erinra om att deregionala stiftelsernas verksamhet har arbetsmarknadspolitiska och sociala målmed krav på personalutveckling och rehabilitering. Detta innebär att stortavseende måste fästas vid anknytningen till arbetsmarknadsverket och tillintressenter som företräder arbetsmarknadens parter och sociala myndigheter. De regionala stiftelserna har vidare bildats gemensamt avstaten och landstingen. Landstingens representation motiveras av kravet påregionalt inflytande och insyn. Utskottet anser för sin del att det saknas anledning attändra på den nuvarande ordningen, varför motionen avstyrks. När det slutligen gäller medelsanvisningen har utskottettidigare i detta avsnitt ställt sig bakom regeringens förslag beträffande deOlika delposterna. Förslag i motionerna 1986/87:A260 (m) och 1986/87:A271 (vpk)om en begränsning resp. en utökning av den föreslagna verksamhetsvolymen haravvisats av utskottet. Som en konsekvens av dessa ställningstaganden tillstyrksden begärda medélsanvisningen. De här aktuella motionerna bör avslås imotsvarande delar. Statsbidragtill skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare AU 1986/87:11 1985/86 Utgift 98 529 000 Reservation 214 471 000 1986/87 Anslag 346 000 000 1987/88 Förslag 363 000 000 Regeringen föreslår i budgetpropositionen underpunkt C6(s. 142-143) att fill Statsbidrag till skyddat arbete hos offentligaarbetsgivare för /88 skall anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget utgår statsbidrag till offentliga arbetsgivaresom anordnar skyddat arbete för i första hand personer som och iflera omgångar har varit sysselsatta med beredskapsarbete i regi.Statsbidrag utgår med högst av lönekostnaderna, inkl. lönebikostnader,för arbetstagare som har anvisats till den skyddade sysselsättningen. I propositionen framhåller arbetsmarknadsministern attbehovet av skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare är stort.Förutsättningarna att i någon väsentlig mån kunna vidga bidragsgivningen är samtidigtstarkt begränsade på grund av det statsfinansiella läget. Vissa utvidgningar avverksamheten som AMS föreslagit biträds därför inte i propositionen.Arbetsmarknadsministern pekar dessutom på möjligheten för länsarbetsnämnderoch berörda offentliga arbetsgivare att träffa långsiktiga överenskommelser sominnebär att fier personer kan sysselsättas i verksamheten, men då med lägrestatsbidrag än av lönekostnaden. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1986/87:A260framhålls att statsmakternas ansvar för individens sociala rehabiliteringprimärt åvilar kommunerna som bör bära en större del av kostnaderna för dessaspeciella beredskapsarbeten. I motionen föreslås att statsbidraget sänks tillmaximalt . Detta innebär att anslaget kan minska med 120 milj. kr. Imotionen yrkas alltså att till Statsbidrag till skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare för /88 anvisar ett reservationsanslagav . Utskottet vill erinra om att de personer det här gäller iomgångar och har varit sysselsatta i kommunalaberedskapsarbeten. I en del fall har detta varit deras enda kontakt medarbetslivet . I de fall rehabiliteringsinsatserna leder tillframgång är målsättningen att dessa arbetstagare skallberedas anställning på den reguljära arbetsmarknaden. En sänkning avstatsbidraget kan ifiedföra att verksamheten äventyras. Utskottet tillstyrkerdärför att den drivs vidare med i stort sett samma villkor som . Av det anförda framgår att utskottet tillstyrker vad somanförs i propositionen under denna punkt. Anslaget bör därför föras upp med 363milj. och motion 1986/87:A260 avslås i aktuell del. 1. beträffandeförutsättningarna för arbetsmarknadspolitiken res. I (m, fp. c) att avslår motionerna 1986/87: A229 yrkande 1 i motsvaran- res.2 (vpk) de del,1986/87:A239 yrkandena 1,2 och 11,1986/87:A259 yrkande 1, 1986/87:A267 yrkande1 i motsvarande del och 1986/87:A744 yrkande 1, 2. beträffande samspelet mellan utbUdningssystemeloch arbets marknaden attriksdagen avslår motion 1986/87: A261 yrkande 1, 3. beträffande utredning om sänkt pensionsålderoch förlängd föräldraledighet som medel för att minska arbetskraftsutbudet attriksdagen avslår motion 1986/87:A256, 4. beträffande inriktningenav arbetsmarknadspolitiken 1987/88 res. 3 (m) att avslårmotionerna 1986/87: A229 yrkande 1 i motsvaran- res. 4 (fp) de del,1986/87: A239 yrkandena 3 och 4, 1986/87: A259 yrkandena 2 i res. 5 (c)motsvarande del, 3 och 9 och 1986/87: A267 yrkandena 1 i motsvaran- res. 6(vpk) de del och 12, 5. beträffandeett överförande av huvudansvaret för arbetsmarknadspolitiken kommunerna attriksdagen avslår motion 1986/87:A209, 6. beträffande ökade möjligheter för AMS all självomdisponera medel mellan olika anslag attriksdagen avslår motion 1986/87: A261 yrkande 2, Arbetsförmedlingslagen m. m. 7. beträffandearbetsförmedling i alternativa former res. 7 (m, fp, c) att avslår mofionerna 1986/87: A218,1986/87: A229 yrkande 15,1986/87:A240,1986/87:A259 yrkande 4,1986/87: A267 yrkande 10, 1986/87:A278, 1986/87:A463 yrkande 4 och 1985/86:Fi713 yrkande 5, 8. beträffande enupphävande av lagen om allmän platsanmälan res. 8 (m) att avslårmotion 1986/87:A259 yrkande 5, 9. beträffande enändring i lagen om allmän plalsanmälan res.9 (m) att avslår motion 1986/87:A267 yrkande 11, res. 10 (c) 10.beträffande obligatorisk platsförmedling m. m. res. 11 (vpk) attriksdagen avslår mofion 1986/87:A711. 11. beträffande allmännaförutsättningar för en växande arbets- res. 12 (m) marknad för ungdomar attriksdagen avslår motion 1986/87:A258 yrkande 1, 8 1986/87. 12. beträffande uppföljningsansvar förungdomar m. m. res. 13 (m) att avslårmotionerna 1986/87:A258 yrkandena 3-5, 1986/ res. 14 (c) 87:A261 yrkande 3och 1986/87:A267 yrkande 5, res.15 (vpk) 13. beträffande särskildyrkesutbildning för långtidsarbetslösa ung- res. 16 (m) domar attriksdagen avslår motion 1986/87:A258 yrkande 6, 14. beträffande översyn av dearbelsmarknadspoUliska åtgärderna res. 17 (fp) för ungdomar attriksdagen avslår motion 1986/87:A229 yrkande 20, 15. beträffande insatser för fasta jobbåt ungdomar res. 18 (vpk) att avslårmotion 1986/87:A239 yrkande 7, 16. beträffande ungdomar med fysiskafunkUonshinder attriksdagen antar det inom upprättade förslaget tilllag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentligaarbetsgivare, 17. beträffande utökad arbetstid iimgdomslagen m. m. res. 19 (m), res. 20 (c) att riksdagenavslår motion 1986/87:A261 yrkandena 4 och 5, res. 21 (vpk) 18. beträffande verksamheten medinskolningsplatser res. 22 (m) att avslårmotionerna 1986/87:A207 och 1986/87:A260 res. 23 (c) yrkande 9 imotsvarande del samt 1986/87:A267 yrkandena 3 och 4 i res. 24 (vpk)motsvarande delar, 19. beträffande ungdomars ingångslöner res. 25 (m) att avslårmotionerna 1986/87:A229 yrkandena 18 och 19 res. 26 (fp) samt 1986/87:A258yrkande 2, 20. beträffande slopande avATP-avgifter för ungdomar att avslår motion 1986/87:A261 yrkande 6, 21. beträffande ungdomskooperaliven attriksdagen avslår motion 1986/87:A238, 22. beträffande arbetsmarknadsverketsorganisaUon m. m. res. 27 (m) att avslårmotionerna 1986/87: A255,1986/87: A259 yrkande res. 28 (c) 2 i motsvarandedel och 1986/87:A267 yrkandena 6 och 9, 23. beträffande sammansättningen av AMSstyrelse m. m. res. 29 (m) att avslårmotionerna 1986/87: A259 yrkande 2 i motsvaran- res. 30 (c) . de del och1986/87:A267 yrkande 8, 24. beträffande en förstärkning avförmedlingspersonalen res. 31 (m, fp, c) att riksdagenmed bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna1986/87:A229 yrkande 16, 1986/87:A260 yrkande 1 i motsvarande del och1986/87:A267 yrkande 7 i motsvarande del, 25. beträffande kontaktpersoner förpsykiskt utvecklingsstörda res. 32 (fp) ' att avslårmotion 1986/87:A204 yrkande 1, 26. beträffande en utökning avdataservicen vid arbetsförmedlingarna attriksdagen avslår motion 1986/87:A214, 27. att medger att regeringen fårbemyndiga AMS att under /88 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommeninom arbetsmarknadsverket under de förutsättningar AU 1986/87:11 som gällerför /87, 28. att med bifall till propositionen imotsvarande del res. 33 (m. fp. c) samt med avslag på motionerna 1986/87:A229 yrkande 17, 1986/ 87:A260yrkande 1 i motsvarande del och 1986/87:A267 yrkande 7 i motsvarande del tillArbetsmarknadsverkels förvaltningskostnader för /88 anvisar ettramanslag av 1 , 29. att med bifall till proposifionen imotsvarande del till : Anskaffning av utrustning för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 30. beträffande ett slopandeav starthjälpen m. m. res. 34 (m, fp) att med bifall till propositionen i motsvarande del avslår res.35 (c) motionerna. 1986/87:A228, 1986/87:A229 yrkandena 6 och 8, 1986/ 87:A236,1986/87:A243, 1986/87:A259 yrkande 8 i motsvarande del och 1986/87:A260 yrkande2 i motsvarande del, 31. beträffande flyttningsbidragen avseendestuderande och kultur- res. 36 (m) arbetare attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motion1986/87:A259 yrkande 8 i motsvarande del, 32. beträffandeflyttningsbidrag i övrigt attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen i fråga om vissaflyttningsbidrag, 33. beträffande ytterligare begränsningar avflyttningsbidragen res. 37 (m, fp) m. m. res. 38 (c) attriksdagen avslår motion 1986/87:A421 yrkandena 26 och 28, 34. beträffande bidraget föranställning av medflyttande res.39 (m) att med avslag på motionerna 1986/87: A230, 1986/87: A260 res. 40 (c) yrkande 2 i motsvarande del och 1986/87:A421 yrkande 27 a) godkänner vad som förordats i propositionen i fråga om bidrag tillarbetsgivare för anställning av medflyttande, 35. beträffande ändringar iåterflyttningsbidraget att avslår motion 1986/87:A242, 36. att med bifall tillpropositionen samt med avslag på res. 41 (m) mofionerna 1986/87:A229yrkande 7, 1986/87:A260 yrkande 2 i res. 42 (fp) motsvarande del och1986/87:A421 yrkande 29 till Arbetsmarknads- res. 43 (c) service för /88 anvisar ett förslagsanslag av 37. beträffande arbetsmarknadsutbildningens inriktning m.m. res. 44 (m) att avslår motionerna 1986/87:A229 yrkande 9, 1986/ res. 45 (fp) 87:A259yrkande 6 och 1986/87:A239 yrkande 5, res. 46 (vpk) 38. beträffandeorienterande datautbildning res.47 (m) att avslår motion 1986/87:A260 yrkande 3 i motsvarande