bet · GA01KU16 · 1986-12-31 00:00:00 — a. avgällande avtal mellan staten och programföretagen, inte anledning till någotuttalande från sida, varför motionsyrkande 4 i motion ]985/86:K718avstyrks. I motion 1985/86:K812 av m.fl. (s)föreslås att maktutredningen i tilläggsdirektiv skall ges i uppdrag att göra enbelysning av effekterna på det svenska folkstyret av den fortgåendeinternationaliseringen på masskommunikationernas, ekonomins och teknologins område,m.m. De frågor som tas upp i motionen är enligt motionärerna av stor betydelseför den svenska demokratins fortsatta utveckling och därmed de svenskamedborgarnas möjligheter att bestämma över sina förhållanden. Enligt utskottet är de direktiv maktutredningen har mycketvittgående, och de ger utrymme för utredning av de frågor som motionärerna tarupp. Som framgår av recitavsnittet har maktutredningen i en arbetsrapport i maj1986 redovisat hur arbetet i utredningen är upplagt i stort. Därav framgår bl.a. att ett stort antal vetenskapliga undersökningar redan påbörjats. Av dessaär utredningar om "makt och internationalisering", "opinionsbildningsmakten"och "makten i det flerkulturella samhället" av särskild betydelse idetta sammanhang. Enligt utskottet finns mot bakgrund av det pågåendeutredningsarbetet inte anledning att från sida föreslåtilläggsdirektiv till maktutredningen. Motion 1985/86:K812 avstyrks följaktligen. Slutligen tas i motion 1985/86:K815 av ()upp en fråga som gäller kungaparels bröllopsfond. Utskottet anser att det intefinns anledning till någon åtgärd från sida med anledning avmotionen. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. attriksdagen avslår motion 1984/85:308, 2. beträffande"Kunskapens dag" attriksdagen avslår motion 1984/85:1549, 3. beträffandetretungad flagga attriksdagen avslår motion 1984/85:2321, 4. beträffandemedaljer till förtroendemän, m. m. attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:2327, 1985/86:K811, 1985/ 86:Fö314,1985/86:Fö315 och 1985/86:Fö321, 5. beträffandekampanj för eil våldsfritt samhälle attriksdagen förklarar motion 1985/86:K411 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört, 6. beträffande informationsfriheten för politiskapartier i radio och TV attriksdagen avslår mofion 1985/86:K718 yrkande 4, attriksdagen avslår mofion 1985/86:K812. 8.beträffande kungaparels bröllopsfond KU 1986/87:16 attriksdagen avslår motion 1985/86:K815. Närvarande: (), (rn),(), (), StureThun (s), Hans Nyhage (m), (), (), iVärmdö (m), (), (), * (s),(), (vpk) och (). * Ej närvarande vid justeringen. av , Hans Nyhage och i (alla m) som anför: Utskottet behandlar i detta betänkande fem motioner somalla rör frågor om medaljer. I motion 1984/85:2327 av fas uppfrågan om behovet av att överföra alla medaljärenden till den existerandeorganisation som finns i Kungl. Regeringen utdelar bl. a. vissamedaljer till förtroendemän som innehaft, ledande politiska funktioner. utdelar andra medaljer på i viss utsträckning sammabelöningsgrunder. har i sittyttrande till utskottet noterat ett ökande intresse för att förläna förtjäntapersoner utmärkelsetecken. Därför är det enligt yttrandet naturligt att manefterfrågar de belöningsformer som står till buds. Bland dessa är givetvisutmärkelsetecken från statschefen och regeringen de främsta. I yttrandetuttalas vidare att viss samordning är önskvärd bl. a. för att undvika"dubbleringar". Vi anser att - även om det redan nu förekommer visstinformationsutbyte - riian, borde söka nya forrner för att förbättra detta. Vad gäller förslaget om ett utvidgat användande avmedaljer som belöning åt förtroendemän m.fl. anser vi i likhet med utskottetatt det får ankomma på regeringen och Kungl. att göra erforderligabedömriingar härvidlag. Vi anser att det finns anledning att följa frågan medstort intresse och ta initiativ mot bakgrund av vunna erfarenheter. Detta börgälla såväl frågan om formerna för utdelande av officiella svenskabelöningsmedaljer som en förändring av det svenska ordensväsendet som i dagbegränsar utdelandet av svenska ordnar till utländska medborgare. RIKSMARSKALKSÄMBETET - ' KU 1986/87:16 konstitutionsutskott har berettriksmarskalksämbetet och Kungl Maj:ts orden tillfälle att avge yttrande övermotionen 1984/85:2327 av (m) om belöningen av förtroendevalda m.fl. och får tillbesvarande härav gemensamt anföra följande: H.M. Konungen delar ut fehi medaljer: serafimermedaljen,H.M. Konungens medalj, medaljen Litteris et Artibus, ochPrins . Serafimermedaljen, som förlänas person som genom humanitäreller allmänt samhällsgagnande gärning gjort sig synnerligen förtjänt, utdelassällan - endast tre personer har erhållit den . H M Konungens medalj förlänas såsom särskild utmärkelseeller inom hovet för lång och trogeri tjänst. har i genomsnitt 40-50 personertilldelatsmedaljenårligen,flertaletharerhållitdensåsom "särskild utmärkelse". Detta har gällt insatser på vitt skilda verksamhetsområdenoch avsett personer inom såväl offentlig som privat tjänst. Medaljen Litteris et Artibus utdelas för litterära ochkonstnärliga förtjänster. Ca 4-8 personer brukar erhålla medaljen. Förläningen av ,vilka utdelas för framstående konstnärlig gärning (bildkonstnärer, konsthantverkare och liknande) respektive för särskilt gagnande nationell eller internationell humanitär verksamhet, är enligt statuterna maxirnerad till ett fåtal personer . Medaljärendena handhas av riksmarskalksämbetet, éj avKungl som motionären uppger. Regeringen förfogar huvudsakligen över följande medaljer:medaljen "meruere labores", medaljen "Förmedborgerlig förtjänst" samt medaljen "För nit och redlighet i riketstjänst". Av särskilt intresse i detta sammanhang är de två förstnämnda. 1 samband med att utdelandet av ordnar till svenskamedborgare upphörde uttalades att medaljerna "meruerelabores" och "För medborgerlig förtjänst" inte längre skulledelas ut på grund av tjänst eller uppdrag. Däremot skulle medaljerna somdittills kunna användas för mer allmänna samhällsinsatser. (prop 1973:91). Medaljen "För medborgerlig förtjänst" har sedan1975 - då den nya ordningen kom till - utdelats mycket sparsamt, enligt uppgifttill sammanlagt sex personer, vilka verkat inom skilda områden men med en visstonvikt på insatser inom näringslivet. Inte heller medaljen "meruerelabores" utdelas i någon större omfattning, en tendens till ökad utdelningkan dock urskiljas. Stor uppmärksamhet gavs förläningen avmedaljen i 18:e storleken till ett antal kända förutvarande politiker. I övrigtutdelas medaljen för insatser på skiftande områdenmen med en klar tyngdpunkt påkulturella, vetenskapliga, välgörande och andra allmännyttiga ändamål. kan notera ett ökande intresse föratt förläna KU 1986/87:16 förtjänta personer utmärkelsetecken. Inom de flestasamhällen och kulturer Bilaga 1 har det funnits ett behov av att kunnasymboliskt belöna människor. Detta står inte i strid med begreppen demokratioch jämlikhet. Därför är det naturligt att man efterfrågar de belöningsformersom står till buds och bland dessa är givetvis utmärkelsetecken frånstatschefen och regeringen de främsta. Av det ovan anförda framgår att någon klar gränslinjemellan de olika medaljernas användningsområden inte föreligger. "Illisquorum" och "Litteris et Artibus" kan båda förlänas tillkonstnärer. Allmänna samhällsinsatser kan belönas med H M Konungens medalj, med"" eller med medaljen "För medborgerligförtjänst". Det kan - med anledning av motionsyrkandet - påpekas attenstaka kommunalpolitiker erhållit Konungens medalj. Att medaljerna helt eller delvis täcker sammaverksamhetsområden behöver inte uppfattas som felaktigt, även omgränsdragningen mellan "" och "För medborgerligförtjänst" verkar väl oklar. Def är naturligt att både statschef ochregering vill ha möjlighet att belöna insatser utan begränsningar vad gällerden belönade insatsens område. Viss samordning synes dock önskvärd, bl. a. föratt undvika "dubbleringar". Redan nu förekommer viss ömsesidiginformation om tilltänkta medaljförlåningar mellan riksmarskalksämbetet och statsministernskansli. Det finns skäl undersöka om inte ytterligare samverkan på detta områdekunde komma till stånd. Överhuvudtaget kan det vara anledning att när nu tio årförflutit sedan det nya systemet med medaljer infördes göra en utvärdering averfarenheterna. Om och regeringen delar denna mening ärriksmarskalksämbetet givetvis berett att medverka i en sådan översyn. Slutligen kan nämnas att önskemål framförts, främst frånsvenska beskickningschefer, om en komplettering av med enrnedalj att utdelas till utländska medborgare enligt samma regler och sammahandläggningsordning som gäller för sagda orden. Denna fråga övervägs f. n.i . över motioner om instiftande av minnesmedaljer I yttrandet behandlas motionerna 1985/86:Fö314, Fö315 ochFö321 som alla innehåller förslag om införande av minnesmedaljer och som enligtbeslut av försvarsutskottet överlämnas till med dettayttrande. I motion FÖ314 av (m) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om instiftande av en särskild minnesmedalj förberedskapstjänstgöring åren 19391945. Motionären påminner om att det redanunder föreslogs i dagspressen att värnpliktiga, som under dåvarandepolitiska orostid fullgjort en lång och väl vitsordad beredskapstjänstgöring,borde få en särskild officiell minnesmedalj. Förverkligandet av detta skulle,anför han, utan tvivel i hög grad uppskattas av alla dem som med storapersonliga uppoffringar bidragit till att trygga vårt lands neutralitet underandra världskriget. Motion FÖ315 av () gäller förslag om enminnesmedalj till svensk personal i fredsbevarande internationell verksamhet.Motionären erinrar om att det torde finnas nära 50 000 svenska män ochkvinnor som har fullgjort internationell fredsbevarande tjänst. Militärpersonal i FN-tjänst kan, anför hon, tilldelas FN-medalj. Någon officiellutmärkelse att tilldelas personal i övrig internationell fredsbevarande tjänstfinns däremot inte. Rättviseskäl talar enligt motionären för att man inför ensvensk medalj för trogen fredstjänst. Den föreslås förlänas därav förtjäntapersoner som inte kan få FN-medaljen. Motionären ser också ett eventuellt behovav en variant att tilldelas den som utmärkt sig genom särskild rådighet ellertapperhet. I motion Fö321 av () föreslås införande aven medalj för särskilda insatser inom försvarsmakten. Motionären erinrar om att det inte finns någon utmärkelse som kan tilldelas för särskilda förtjänster inom försvarsmakten i fredstid frånsett den för främst livräddning alltmer sällan utdelades medaljen "För berömliga gärningar". Det bör,anser hon, instiftas en utmärkelse, benämnd Kungl. Svärdsmedaljen i guld, att utdelas till militära befattningshavare inom svenska försvarsmakten, oavsett tjänstegrad, som belöning för särskilda krigsmannaförtjänster såväl under fred som i krig. I alla tre motionerna föreslås att de föreslagnaminnesmedaljerna adrnini- KU 1986/87; 16 streras av Kungl. Över motiorierna har överbefälhavaren yttrat sig.Beträffande den föreslagna minnesmedaljen för beredskapstjänstgöring åren1939-1945 (FÖ314) säger sig överbefälhavaren hysa all respekt för de mångaberömliga insatser som gjordes under beredskapsåren till gagn för vårt försvaroch för freden i landet. Att som förflutit utdela denföreslagna medaljen torde dock enligt överbefälhavaren möta vissaadministrativa hinder och eventuellt också problem i rättvisehänseende. Hanvill eriiellertid med hänsyn till den goda saken inte avstyrka förslaget. Överbefälhavaren tillstyrker tillkomsten av en medalj ti II svensk personal i fredsbevarandeinternationell verksamhet (FÖ315). Han säger sig vara väl medveten om dé mångautmärkta insatser i internationell fredsbevarande tjänst som gjortsav svensk såväl militär som civil personal. Även införandet av en medalj för särskilda krigsmannaförtjänster(Fö321) vinner överbefälhavarens stöd. Han delar motionärens uppfattning attdet finns ett behov av att både i fred och i krig i form av en medalj ellerannan utmärkelse kunna belöna särskilt förtjänt personal. Han påminner isammanhanget om att försvarsmaktens tapperhetsmedalj endast utdelas för visadtapperhet i strid. hyser i likhet med motionären i motionFö314 (m) och överbefälhavaren aktning för dem som med personliga uppoffringarfullgjorde beredskapstjänstgöring under och därigenombidrog till att trygga vårt lands fred och frihet. Utskottet är dock inteberett att stödja motionärens förslag om att efter så instifta ensärskild minnesmedalj. -Utskottet uppskattar också det arbete som svenskpersonal gjort och gör inom ramen för olika fredsbevarande insatser på detinternationella planet. Ett handlande utöver det vanliga av anställda inomförsvarsmakten är självklart likaså värt samhällets tacksamhet. Utskottet finneremellertid inte tillräckliga skäl för att bifalla motionerna Fö315(m) och FÖ321 (m) om särskilda minnesmedaljer för sådana förtjänstfullagärningar. Närvarande: Lerinart (), (), (), KU 1986/87:16 Kersfin (), (), (), 2 (fp),(), (), (), (),(), () och (). LennartBlom, och (alla m) anser att sista stycket iutskottets anförande som börjar "Utskottet uppskattar" och slutar"förtjänstfulla gärningar" bort ha följande lydelse: Utskottetuppskattar också det arbete som svensk personal gjort och gör inom ramen förolika fredsbevarande insatser på det internationella planet. Ett handlandeutöver det vanliga av anställda inom försvarsmakten är självklart likaså värtsamhällets tacksamhet. Utskottet anser sig böra tillstyrka att det för sådanaförtjänstfulla gärningar införs särskilda minnesmedaljer. Motionerna Fö315 (m)och Fö321 (m) bör bifallas av .