bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — 8 §, innebär att rivningslov normalt skall krävas inom områden meddetaljplan. Dessutom skall kommunen genom områdesbestämmelser kunna införaskyldighet att söka rivningslov även inom andra områden. Förslaget,som inte mött invändningar i motioner, tillstyrks av utskottet. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov Enligt förslaget till 8 kap. 16 § skall ansökningar omrivningslov bifallas om inte byggnaden eller byggnadsdelen - bör bevaras pågrund av sitt historiska, kulturhistoriska, miljömässiga eller konstnärligavärde. Rivning bör enligt förslaget kunna vägras med hänsyn tillbostadsförsörjningens behov, om byggnaden fyller - eller efter upprustningenkan fylla -rimliga kvalitetsanspråk (prop. s. 291). När det gäller möjligheten att vägra rivningslov medavseende på kulturhistoriska eller miljömässiga skäl skall enligtbostadsministern (s. 289) lokala överväganden tillmätas den största betydelseför att avgöra vad som är att beakta som värdefull bebyggelse. Enligt förslagetavses med sådan bebyggelse inte bara byggnader som i sig är värda att bevara.Miljön behöver inte heller vara resultatet av ett medvetet konstnärligtskapande för att vara skyddsvärd. Även i andra slags miljöer kan det bliaktuellt att tillämpa denna prövningsgrund. Det rivningshotade huset kan t. ex.ingå i en enhetlig grupp med tidstypiskt byggnadsskick eller ligga i en husradeller vid ett torg av miljömässigt värde, där bortfallet av ett hus skullemedföra stor skada på stadsbilden. En skyddsvärd miljö kan enligtregeringsförslaget också utgöras av t.ex. en stadsdel med väl sammanhållen ochtilltalande bebyggelse eller med andra påtagliga trevnadsvärden i den yttremiljön. Enligt 8 kap. 17 § första stycket får dock rivningslovinte lämnas om upprustningsföreläggande enligt bostadssaneringslagen meddelats. I motion 1985/86:74 (c), såvitt nu är i fråga, resesinvändningar mot den föreslagna utformningen av bestämmelserna omförutsättningarna för att rivningslov skall erhållas. Enligt motionären börbestämmelserna i 8 kap. 16 § inte utgå från att rivningslov är det normala ochatt det måste finnas särskilda skäl för att vägra rivningslov. I stället börförslaget utformas så att rivningslov bara lämnas om den sökande kan visa tungtvägande skäl. behandlar i sitt yttrande KrU 1985/86:2 yförslagen i propositionen och motionen i vad avser förutsättningarna förrivningslov. erinrar i yttrandet om attrivningsregleringen enligt propositionen inte bara bör omfatta sådana byggnadersom är särskilt värdefulla från historisk, kulturhistorisk, miljömässigeller konstnärlig synpunktutan även byggnader som inte har detta kvalificerade värde frånbevarandesynpunkt. I yttrandet redovisar kulturutskottet också de i propositionenanförda synpunkterna på vad som kan vara en bevarandevärd bebyggelse.Kulturutskottet påpekar avslutningsvis att det enligt dess mening är en viktigprincip i PBL att de boende skall ha ett betydande inflytande. I anslutninghärtill anför kulturutskottet att rivningslov inte får meddelas när frågan omupprustningsföreläggande enligt bostadssaneringslagen föreligger eller närfrågan härom prövas. Mot bakgrund av det anförda anser inte kulturutskottet att8 kap. 16 § bör omarbetas så som föreslås i motion 1985/86:74 (c). Bostadsutskottetvill för sin del anföra följande. Värdet av att i möjligaste mån bevara äldre bebyggelsetorde omfattas av de flesta. Rivningsreglerna i PBL har det uttalade syftet (s.288) att vidga kommunernas möjligheter att bevara bebyggelse. Enligt utskottetsmening torde den nu förordade permanenta rivningsregleringen sålunda medverkatill att bevarandeintressena ges en ökad tyngd när rivning av en byggnadaktualiseras. Som kulturutskottet redovisar i sitt yttrande har också denbebyggelse som enligt regeringsförslaget är att betrakta som värdefull urbevarandesynpunkt definierats på ett mycket vitt sätt. vill idetta sammanhang dessutom peka på att lokala överväganden enligt regeringensförslag skall tillmätas den största betydelse i detta avseende. Vad som imotion 1985/86:74 (c) förordats beträffande bevarande av äldre bebyggelse fårsålunda anses i inte ringa grad tillgodosett genom nu föreliggande förslag.Motionen avstyrks såvitt nu är i fråga. .Utskottet har ovan behandlat (avsnitt 7.2) frågan ommöjligheterna att införa rivningsförbud och effekterna härav bl.a. med avseendepå prövningen av rivningslov. Med anledning härav bör enligt utskottets mening8 kap. 16 § ändras så att det av denna paragraf framgår att rivningslov intefår medges om byggnaden omfattas av rivningsförbud. Med hänvisning härtillförordar utskottet att 8 kap. 16 § ges följande lydelse: 16 § Ansökningar om rivningslov skall bifallas, om intebyggnaden eller byggnadsdelen 1. omfattas avrivningsförbud i detaljplan eller områdesbestämmelser, 2. behövs förbostadsförsörjningen eller 3. bör bevaras pågrund av byggnadens eller bebyggelsens historiska, kulturhistoriska,miljömässiga eller konstnärliga värde. 8 kap. 17 § första stycket tillstyrks. 8 kap. 17 § andrastycket behandlar utskottet i avsnitt 15 (avsnitten 15.5 och 15.11). BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov 10.7.1 Åtgärder som kräver marklov De föreslagna bestämmelserna om marklov i 8 kap. 9 §innebär bl. a. att det inom områden med detaljplan, om inte annat har bestämtsi planen, krävs marklpv för schaktning eller fyllning som medför att höjdlägetför tomter eller mark ändras avsevärt. Genom den aktuella bestämmelsen ges kommunen därtillmöjlighet att i detaljplan föreskriva att marklov dessutom krävs förträdfällning och skogsplantering. För områden som är avsedda för bebyggelse eller inomområden som ligger i närheten av vissa anläggningar som kräver ett skydds-eller säkerhetsområde får kommunen genom områdesbestämmelser föreskriva attmarklov krävs för schaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering. I fråga om regleringen av trädfällning och skogsplanteringframgår det av motivuttalandena (s. 299 f. och 707 f.) att det bl. a. är enfråga om att skydda bebyggelsemiljön mot avverkning, t. ex. inom ett parkområde.Även i ett villaområde anges det kunna vara synnerligen angeläget att skogeninte avverkas utan urskillning. I specialmotiveringen till 5 kap. 7 § anförs(s. 583) dessutom att det bör vara möjligt att genom bestämmelser i detaljplanförbjuda planteringar av t. ex. trafiksäkerhetsskäl eller för att tryggasolinfall mot en lekplats eller en energiproducerande anläggning. Som exempelpå anläggningar i vars närhet det kan bli aktuellt att införa krav på marklovnämns i propositionen vindkraftverk, där det kan vara angeläget att hållaskogen borta i närheten. Kring vissa miljöfarliga anläggningar kan t. ex.schaktning och trädfällning ha menliga effekter. tar i sitt yttrande JoU 1985/86:2 y uppde nu aktuella bestämmelserna i vad avser trädfällning och skogsplantering.Efter en ingående redovisning av bestämmelsernas innebörd i denna del anförjordbruksutskottet följande. Utskottet har ingen erinran mot de här redovisadebestämmelserna. Som föredraganden anfört (s. 298) kan det givetvis inte bli talom att frågor om tillstånd till trädfällning m. m. över lag skall ligga inomdet område där byggnadsnämnderna har beslutanderätten. Bland de åtgärder somskall kunna underkastas marklovsplikt finns en del som ingår i ett normaltskogsbruk. Det är därför angeläget att räckvidden av den föreslagnatillståndsprövningen enligt PBL begränsas. Genom uttalanden i propositionen omsyftet bakom de föreslagna bestämmelserna - vilka uttalanden delvis redovisatsovan - anser utskottet att kraven på en sådan avgränsning får ansestillgodosedda. Med anslutning till vad jordbruksutskottet anförttillstyrker bostadsutskottet regeringens förslag till 8 kap. 9 §. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov Enligt förslaget till 8 kap. 18 § skall ansökningar ommarklov bifallas om den sökta åtgärden inte - strider motdetaljplan eller områdesbestämmelser - förhindrareller försvårar områdets användning för bebyggelse - medförolägenheter för användningen av vissa anläggningar som kräver ett skydds- ellersäkerhetsområde - i annat fallmedför störningar för omgivningen. Marklov får dock lämnas till åtgärder som innebär mindreavvikelser från detaljplan eller områdesbestämmelser, om avvikelserna ärförenliga med syftet med planen eller bestämmelserna. I sitt yttrande JoU 1985/86:2 y påpekar jordbruksutskottetatt samtliga grunder för att avslå en ansökan om marklov kan komma atttillämpas på ansökningar som avser trädfällning och skogsplantering. Enligt vadjordbruksutskottet inhämtat från är emellertid den sistnämnda avslagsgrunden - åtgärder som i annat fall medför störningar föromgivningen- avsedd att reglera vissa störningar inom ett detaljplanelagtbebyggelseområde, som närmast är hänförliga till förhållandet mellangrannfastigheter. Till förtydligande av motivuttalandena i propositionen villjordbruksutskottet därför understryka att den aktuella grunden för avslag inteär avsedd att tillämpas på åtgärder i jord- och skogsbruket. blir frågan om intrång i pågående markanvändning såledesinte aktuell i detta sammanhang. fillstyrker, med anslutning till vadjordbruksutskottet anfört, regeringsförslaget i vad avser 8 kap. 18 §. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov Det åligger enligt förslaget till 8 kap. 19 §byggnadsnämnden att pröva ansökningar om bygglov, rivningslov och marklov.Förslaget i denna del tillstyrks av utskottet. De förslag i övrigt avseende handläggningen av lovärendensom läggs fram återfinns i 8 kap. 20-32 §§. Enligt förslaget till 8 kap. 20 § skall ansökan om bygglovåtföljas av de ritningar, beskrivningar och uppgifter i övrigt som behövs förbyggnadsnämndens prövning. Stadgandet innebär bl.a. att nämnden alltefteråtgärdens art kan bestämma att vissa handlingar, t. ex. nybyggnadskarta, kanundvaras. Enligt bostadsministern (s. 728) krävs dock i fråga om ansökningarsom avser ny- och tillbyggnader i regel en situationsplan över tomten. kommunisterna föreslår i sin partimotion1985/86:73 yrkande 3 att krav på redovisning av utemiljöns utformning i ensituationsplan skall ställas vid prövning av bygglov. Enligt motionärerna skallplanen visa byggnaders läge samt, när byggnaden innehåller bostäder, ävenutrymmen för lek och utevistelse. Den av regeringen förordade utformningen av 8 kap. 20 §innebär att byggnadsnämnderna ges en betydande frihet när det gäller att avgöravilka handlingar som skall bifogas en ansökan om lov. Detta är enligtutskottets mening en lämplig ordning. Det får också förutsättas att planverketkommer att lämna information till nämnderna angående omfattningen och utformningenav ansökningshandlingarna. Byggnadsnämnderna bör med hänsyn till sin kännedomom de lokala förhållandena m. m. inom ganska vida ramar kunna avgöra vilkahandlingar som behövs för att ett ärende skall kunna prövas. Utskottetavstyrker med hänvisning till det nu anförda förslaget i motion 1985/86:73(vpk) yrkande 3 om att situationsplan skall utgöra en obligatorisk handling.Samtidigt vill utskottet erinra om att regeringsförslaget, som utskottet ovanredovisat, innebär att en situationsplan i regel krävs när en ansökan om lovavseende ny- och tillbyggnader skall behandlas. överväganden kommerdessutom att ge ytterligare belysning av vad som imotionen förordats. Regeringens förslag till utformningen av 8 kap. 20 §tillstyrks. Innan lov lämnas skall enligt förslaget till 8 kap. 22 §byggnadsnämnden bereda kända sakägare och kända bostadsrättshavare, hyresgästeroch boende samt vissa kända organisationer tillfälle att yttra sig över ansökanom denna innebär en avvikelse från detaljplan eller områdesbestämmelser ellerinte rör en tillåten kompletteringsåtgärd. I kommunisternas partimotion 1985/86:73yrkande 14 hemställs att den krets som skall beredas tillfälle att yttra sigskall omfatta också arbetande. Enligt dagens byggnadslagstiftning finns inte någon direktskyldighet att underrätta grannar och andra sakägare om ansökningar om lov. Detär enligt bostadsutskottets mening mot denna bakgrund positivt att en sådanunderrättelseskyldighet nu föreslås införd genom PBL. Utskottet har inte någonerinran mot propositionen beträffande utformningen av 8 kap. 22 § såvitt rörkretsen av dem som skall underrättas. Utskottet har i avsnitt 7.3 behandlatmotsvarande yrkande i vad avser detaljplan. Utskottet är sålunda inte berettförorda att denna sakägarkrets utökas ytterligare. Motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 14 avstyrks med hänvisning härtill. Regeringens förslag till utformningav 8 kap. 22 § tillstyrks. I 8 kap. 26 § görs en hänvisning till nuvarandeförvaltningslag (1971:290). Enligt beslut av ersätts denna lag den 1januari 1987 av en ny förvaltningslag (1986:223). Med anledning härav har denaktuella hänvisningen ändrats till att avse motsvarande lagrum i den nyaförvaltningslagen. Enligt bestämmelserna i bostadssaneringslagen kanhyresgästerna motsätta sig ombyggnadsåtgärder som kräver lov och som gårutöver vad som krävs för att uppnå lägsta godtagbara standard. Åtgärderna fårdå vidtas endast om hyresnämnden på begäran av fastighetsägaren medger det.Regeringens förslag till 8 kap. 31 § innebär att om en hyresgästorganisationmotsätter sig åtgärder av nu aktuellt slag, bygglov endast får lämnas omhyresnämnden medger det. Enligt bostadsministern är det dock inte meningen attbyggnadsnämnden skall göra någon självständig prövning enligtbostadssaneringslagen. Föreskriften anges endast innebära att nämnden i vissafall skall invänta utfallet av en sådan prövning från hyresnämndens sida. Regeringsförslaget har i nu aktuellt avseende inte möttnågra invändningar i motioner. Däremot hemställs i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/86:73 yrkande 12 att hyresgästinflytandetenligt den aktuella paragrafen bör omfatta samtliga byggnadsåtgärder m.m. somavses i 8 kap. 1 § första stycket punkterna 1-6, dvs. ny- och tillbyggnad,inredning och ianspråktagande för väsentligt ändrat ändamål samt vissainvändiga ändringar. Bestämmelserna i 8 kap. 31 § syftar primärt till attförhindra att bygglov lämnas i strid mot bestämmelserna ibostadssaneringslagen. Åtgärder vidtagna med stöd av bostadssaneringslagenskall således inte kunna undanröjas genom beslut enligt PBL. Det är enligtutskottets mening inte lämpligt att vidga omfattningen av bestämmelsen på detsätt som föreslås i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 12. Motionen avstyrks.Regeringens förslag i vad avser 8 kap. 31 § tillstyrks. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov 8 1986/87. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp den underallmänna motionstiden väckta motionen 1984/85:2674 (fp) vari hemställs atten utredning skall tillsättas med uppgift att utarbeta förslag tillförbättringar i fråga om den enskildes rättsliga ställning ibygglovsproceduren. Enligt motionären tillhör bygglovsskedet de mycket känsligainslagen i hela byggprocessen. Det anges därför som viktigt att rättssäkerhetenför de bygglovssökande stärks. Utskottet delar motionärens uppfattning att det ärbetydelsefullt att den enskildes rättsliga ställning i bygglovsprocedurenuppmärksammas. 1 den mån den bygglovssökandes ställning behöver stärkas skerdetta enligt utskottets mening genom förslaget till PBL - ett förslag som intevar framlagt när den nu behandlade motionen väcktes. Utskottet vill i dettasamrnanhang peka på den förbättring i form av ett förenklat bygglovsförfarandei många fall som förslaget innebär. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1984/85:2674 (fp). BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov 10.9Byggnadslovgivningen i de s. k. frikommunerna Enligt ett riksdagsbeslut (prop. 1983/84:152, KU 32) våren1984 skall en försöksverksamhet med ökad självstyrelse bedrivas t. o.m. utgången av i högst nio kommuner och tre landstingskommuner, de s.k.frikommunerna. I avsikt att öppna möjligheter till lättnader bl.a.avseende byggnadslovgivningen föreslog regeringen i proposition1984/85:207 att anta en särskild lag om försöksverksamhet medförenklade regler om byggnadslov m.m. i vissa kommuner samt en ändring i lagen(1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. De bådalagarna skulle enligt propositionen träda i kraft efter den dag dåden utkommit från trycket i . Propositionen lades sålunda fram innan PBL-förslaget iproposition 1985/86:1 hade förelagts . Utgångspunkten för regeringens förslag var att vissa av deförenklingar som PBL-förslaget innehåller skulle införas i de nio frikommunernainnan PBL träder i kraft. I proposition 1984/85:207 behandlades frågan omregeringsförslagets relation till regeringsformens normbegrepp; en fråga somju, som framgått ovan, också behandlades i propositionen om en ny PBL. Med anledning av propositionen väcktes tre motioner -motionerna 1984/85:3217 (c), 1984/85:3218 (m) och 1984/85:3219 (fp). I samtligamotioner aktualiserades frågan om regeringsförslagets grundlagsenlighet. Utskottet ser positivt på den försöksverksamhet med ökadkommunal självstyrelse som frikommunförsöket innebär. Inom ramen för riksdagensbeslut om verksamhetens inriktning bör självfallet de förslag till förenklingarm. m. i avsikt att anpassa den kommunala verksamheten till lokala förutsättningaroch behov bemötas positivt. Vad rör de i proposition 1984/85:207 aktualiseradeförslagen delar utskottet regeringens mening att minskningar av kravet påbyggnadslov bör kunna genomföras. Utskottet har ovan givit uttryck för dennauppfattning och föreslagit ytterligare lättnader av bygglovskravet.Emellertid finner utskottet det olämpligt att, i det läge som uppkommit,föreslå att anta de i proposition 1984/85:207 framlagda lagförslagen.Samtliga de i proposition 1984/85:207 framlagda lagförslagen omfattas avPBL-förslaget. Det bör i sammanhanget erinras om utskottets ändringar iPBL-förslaget i avsikt att undanröja oklarheten om RF:s förenlighet medPBL-förslaget. Grundlagfrågan är av betydelse även för genomförandet avförslagen i proposition 1984/85:207. Det är sålunda inte möjligt att genomföralagförslaget i propositionen utan stora ändringar. Utskottet föreslår sålundaatt avslår proposition 1984/85:207 samt motionerna 1984/85:3217 (c)yrkande 1. 1984/85:3218 (m) yrkandena 2 och 3 och 1984/85:3219 (fp) yrkande 1.Yrkande 1 i motion 1984/85:3218 (m) om avslag på proposition 1984/85:207 ärtillgodosett med vad utskottet nu anfört. Vidare anges i propositionen att statens planverk -vidbehov i samverkan med , statens lantmäteriverk ochlänsstyrelsernas organisationsnämnd - avses få i uppdrag att lämna särskildrådgivning till frikommunerna, berörda länsstyrelser m. fl. avseende frågorsom kan leda till bättre service inom byggnadslagstiftningens område. I motion 1984/85:3218 (m) yrkande 4 avstyrks vad ipropositionen anförts om den särskilda rådgivningen till frikommunerna m.fl. Den i propositionen angivna serviceverksamheten pågår.Utskottet delar uppfattningen i propositionen om behovet av verksamheten.Enligt vad utskottet erfarit härden mottagits positivt. Motion 1984/85:3218 (m)yrkande 4 avstyrks med hänvisning till det anförda. BoU1986/87:1 11 , byggnadsarbete och tillsyn m. m. 11Byggnadsnämnd, byggnadsarbete och tillsyn m. m. uppgifter skall enligt regeringensförslag i princip omfatta prövning av frågor om bygglov, rivningslov ochmarklov (8 kap. 19 §) samt frågor om förhandsbesked (8 kap. 34 §). enligt förslaget till 11 kap. 1 § - verka för engod byggnadskultur samt en god stads- oeh landskapsmiljö - uppmärksamtfölja utvecklingen i frågor om planläggning, byggande och fastighetsbildningoch ta behövliga initiativ till planläggning m. m. - samarbeta medandra myndigheter, organisationer och enskilda vilkas arbete och intressenberör nämndens verksamhet - lämna råd ochupplysningar i frågor som rör nämndens verksamhet - övervakaefterlevnaden av PBL m.m. Vidare anges att nämnden skall tillvarata de möjlighetersom PBL ger att förenkla och underlätta ärenden för enskilda. Byggnadsnämndenskall i samband härmed dessutom verka för att lagens föreskrifter ombegränsning av bygglovsplikten vinner tillämpning. Som bostadsministern framhåller i anslutning till denaktuella paragrafen (s. 306) bör vara serviceinriktad genom attge råd samt upplysa om och förklara de regler som den byggande har att följa.En väl fungerandeinformation om gällande regler för byggandet anges vara en viktig förutsättningför att bestämmelserna följs i praktiken. Vidare betonas att det är väsentligtatt vid sin myndighetsutövning tar särskild hänsyn till att denbyggande har bristande erfarenhet av hur byggnadsärenden prövasoch av byggbestämmelsesystemet. Enligt förslaget fill 11 kap. 2 § skall ,om någon begär det, lämna skriftliga upplysningar om planläggning, byggande ochfastighetsbildning. Dessutom skall nämnden, om det behövs förbygglovsprövningen inom områden med samlad bebyggelse, tillhandahållanybyggnadskartor, om sökanden begär det. Utskottet har inga invändningar motförslaget i denna del. Däremot bör enligt utskottets mening det i bestämmelsenanvända begreppet "samlad bebyggelse" bytas ut. Detta begrepp börenligt utskottets mening förbehållas de i lagförslagets 8 kap. av utskottetförordade bestämmelserna om bygglovsbefrielse för vissa åtgärder på byggnadersom inte ingår i en samlad bebyggelse. Det aktuella begreppet bör alltså iförevarande sammanhang ersättas av begreppet "sammanhållen bebyggelse". BoU1986/87:1 11 , byggnadsarbete och tillsyn m. m. 11.1.2Byggnadsnämndens personal m. m. I fråga om personal innebär förslaget -11 kap. 4 § - att nämnden till sitt biträde skall ha minst en person medarkitektutbildning samt i övrigt ha tillgång till personal i den omfattning ochmed den kompetens som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sinauppgifter på ett tillfredsställande sätt. De befogenheter och det ansvar somläggs på kommunerna motiverar enligt bostadsministerns mening (s. 309) att deti PBL föreskrivs att skall ha tillgång till minst en person medarkitektutbildning. I övrigt bör det dock enligt bostadsministern ankomma påvarje kommun att bestämma vilken personal som skall anställas. I motion 1985/86:71 (s) begärs ett uttalande omatt byggnadsnämnderna skall ha tillgång till kulturhistorisk sakkunskap i sittlöpande arbete. Enligt motionären är det av vikt att sakkunnig medverkan avdetta slag regelmässigt ingår i byggnadsnämndernas tillståndsprövning i de falldär kulturhistoriska aspekter är av betydelse för prövningen. behov av kulturhistorisk sakkunskap tasupp i kultur-utskoUets yttrande KrU 1985/86:2 y. I yttrandet anförkulturutskottet att förslaget till PBL gör att det finns anledning att räknamed att kommunernas behov av kulturhistorisk sakkunskap i det löpande arbetetkommer att öka. I anslutning härtill pekar utskottet på att länsmuseerna,speciellt för kommuner som inte har tillgång till egen kulturhistorisk sakkunskap,kommer att få betydelse som viktiga expertorgan. Avslutningsvis tarkulturutskottet upp kulturnämndens roll i den kommunala planeringsprocessen.Enligt kulturutskottet bör kulturnämnden på ett mera aktivt sätt engageras idenna process. Med hänvisning till det anförda utgår kulturutskottet från attde synpunkter som förs fram i motionen kommer att beaktas utan något särskiltuttalande från . Någon åtgärd med anledning av motionen anges därförinte vara påkallad. Bostadsutskottetvill för sin del anföra följande. BoU 1986/87:1 Det är, som också bostadsministern anför (s. 308),självfallet nödvändigt // , att personal harsärskild sakkunskap om de frågor för byggnadsarbete och vilka nämnden har ettfortlöpande ansvar. Detta betyder, enligt bostadsmi- tillsyn m. m. nistern, bl.a. att nämnden bör ha fillgång till personal som har en god orientering iarkitekturhistoria och mer ingående kunskaper, både stilmässigt och i teknisktavseende, om de byggnader som måste byggas om för att fylla dagensfunktionskrav. Det är bl.