bet · GA01LU22 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn fill frågans vikt bör dock regeringen noga följautvecklingen samt vidta de åtgärder som med hänsyn fill utgången imarknadsdomstolen kan anses erforderliga för att stärka konsumentskyddet påbilområdet i enlighet med vad som begärts i motion L712, Det anförda bör gesregeringen till känna, delsatt utskottet under moment 12 bort hemställa 12, beträffandekonsumentskydd pä bilområdet att med bifallfill motion 1986/87:L712 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om åtgärder för att stärka konsumentskyddet pä bilområdet. 11, Könsdiskriminerande reklam (mom. 13) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 15 som börjar med "Som utskottet" ochslutar med "befinns nödvändigt" bort ha följande lydelse: framhållit då frågan om förbud mot könsdiskriminerande reklamtidigare varit aktuell (se LU 1985/86:34) bör sådana avarter inom reklamen somtar sig uttryck i framställningar av könsdiskriminerande natur och som kanupplevas som kränkande inte få förekomma. Utskottet har därför helt ställt sigbakom syftet med motionen. Det finns också ett klart avståndstagande frän dennaform av reklam hos en bred allmänhet, och även näringslivet har sedan tio årklart vänt sig mot den könsdiskriminerande reklamen, något som kommit tilluttryck i bl.a, en deklaration som Näringslivets delegation för marknadsrätt(NDM) avgav 1976. Enligt utskottets mening har denna deklaration haft ensanerande effekt. Utskottetvidhåller sin uppfattning att lagstiftning är ett dåligt instrument när det gäller att komma fill rätta med reklam som avviker från grundprinci pen om mäns och kvinnors likaberättigande och bör tillgripas endast om det visar sig att det inte går att på annat sätt få till stånd en nödvändigsanering av marknaden. I sistnämnda hänseende vill utskottet erinra om att konsument verket fick i uppdrag av regeringen att dokumentera den könsdiskri minerande reklamens omfattning och att följa dess utveckling samt att senast vid utgången av till regeringen redovisa sina erfarenheter och bedömningar. Ingenting hindrar att i samarbete med 27 jämställdhetsombudsmannen() före nämnda tidpunkt hos regeringen 1986/87:22 begära särskildaåtgärder, om så befinns nödvändigt. Konsumentpolitikens inriktning m. m. UllaOrring och (båda fp) anför: Utgångspunktenför folkparfiets konsumentpolitik är ett samhälle med en socialt inriktadmarknadsekonomi som bygger på konkurrens, fritt konsumtionsval och friprisbildning. Alla erfarenheter visar att marknadsekonomi är det oöverträffadesättet att hushålla med samhällets knappa resurser. 1 en väl fungerandemarknadsekonomi är det konsumenten som via sina köp styr produktionen ienlighet med sina preferenser. Marknadsekonomin förutsätter dock att det finnskonkurrens mellan fristående företag. Monopol, kartellbildningar ochprissamverkan måste därför motverkas genom en effektiv lagstiftning motkonkurrensbegränsningar. Ett viktigt mål för konsumentpolitiken är vidare attunderlätta för konsumenterna att göra de köpval som från deras egnautgångspunkter är rationella. Därvid är tillgången på information och kunskaperav stor betydelse. Enligt vår mening bör den framfida konsumentpolitiken ocksåvara inriktad på att stärka konsumenternas påverkan på offentligt produceradevaror och tjänster. Vi har inget yrkande i denna fråga utan vill med dettayttrande endast redovisa vår principiella inställning. Konsumentpolitikens inriktning m. m. och (båda c) anför: Riksdagenfattade beslut om konsumentpolitikens inriktning (LU 1985/86:34), Vianförde då i den till betänkandet fogade reservationen 4 bl. a, följande. Frikonkurrens, fri prisbildning och näringsfrihet, främst rätten att starta nyaföretag, utgör viktiga förutsättningar för ett fritt konsumtionsval, för högproduktkvalitet och för rimliga konsumentpriser och är därför av avgörandebetydelse ur konsumentpolitiska synpunkter. Vi framhöll även att det ekonomiskasystem som bäst frärrijar en fortsatt välståndspolitik i vid bemärkelse ochdärmed även för alla grupper och över hela landet en positiv konsumentpolitikär ett marknadsekonomiskt system med olika typer av företag som konkurrerar pålika villkor och som genom lagstiftning och samhällsorgans åtgärder och stödverkar inom ramen för sociala, miljömässiga och regionalpolitiskahänsynstaganden. Vihar under innevarande inte aktualiserat frågan om konsumentpolitikensinriktning och vilket ekonomiskt system som vi anser mest posifivt ur konsumentpolitisksynpunkt, mén har självklart samma principiella inställning som framkom i bl,a. Vissinformationsskyldighet vid extrapriser på livsmedel LU 1986/87:22 NicGrönvall (m) anför: Friprisbildning är ett av de främsta konkurrensmedlen vid handel i konsumentledet.Den fria priskonkurrensen gynnar konsumenterna, som härigenom ständigt kan sökaen ur prissynpunkt förmånlig leverantör. Konsumentverkethar, som framgår av utskottets redovisning i betänkandet, med utgångspunktfrån behovet av information i samband med prisnedsättning utfärdat riktlinjervid tillfälliga prisaktiviteter för dagligvaror. Vidare bearbetas frågan urviss synvinkel av en av jordbruksministern tillsatt utredning. Detsaknar mot bakgrund av den redovisning som lämnats i betänkandet både intresseoch relevans att referera i stor korthet vad jordbruksministern yttrat i visstsammanhang; särskilt som referatet inte ger någon vägledning för förståelse avvad jordbruksministern verkligen menat.