bet · GA01LU12 · 1986-12-31 00:00:00 — Genom att hela länet utgör kronofogdemyndighetensarbetsområde kan, framhåller departementschefen, lokalisering och bemanning avkronokontoren bestämmas utifrån de krav och prioriteringar som verksamheten gerupphov till. Lokaliseringen får inte låsas till vissa orter på samma sätt som inuvarande organisation utan skall kunna hanteras friare med beaktande av deregionala intressen som kan vara gällande från tid till annan. I mofion L122 (fp) framhålls att den verksamhet som i dagsker på lokal nivå är av stor-betydelse inte minst för servicen gentemotallmänheten och därför måste bibehållas med i huvudsak nuvarande lokalisering.Kronokontoren bör enligt motionärerna bemannas med minst en kronofogde förutomövrig personal. Med hänsyn till kronokontorens betydelse bör någonomlokalisering inte få ske utan medgivande. Motionärernayrkar (yrkande 1 delvis) att det anförda ges regeringen till känna.Motionärerna yrkar också (yrkande 1 delvis) att organisationskommittén bör få iuppdrag att föreslå generösa övergångsbestämmelser. Motionärerna i motion L123 (c) framhåller att det finnsrisk för att . reformen kommer att medföra en centralisering av den exekutiva verksam heten i länen vilket är till nackdel för servicen främst i de glesare befolkade delarna av länen. Med hänsyn härtill samt till vikten av att statlig verksamhet är så decentraliserad som möjligt och att den exekutiva verksamheten bedrivs nära människorna anser motionärerna att bör slå fast att någon minskning av antalet orter med exekutiv verksamhet inte får ske. Med hänvisning till serviceskäl påpekar motionärerna vidare att inom ramen för ett rationellt utnyttjande av personalresurserna vid flertalet av kronokonto ren bör finnas juridiskt och ekonomiskt skolad personal. Enligt motionärer- na är det också viktigt att den föreslagna reformen genomförs så att personalen som finns på olika orter i länen får möjlighet att fortsättasin tjänstgöring på den gamla stationeringsorten eller gå över till annat län. Motionärerna yrkar att vad som anförts om den lokala verksamheten och behovet av kvalificerad personal ges regeringen till känna (yrkandena 2 resp. 3). mening är det självfallet angeläget att den nu föreslagna reformeninte leder till att servicen gentemot allmänheten försämras. LU 1986/87:12Utskottet vill också peka på att det för effektiviteten i indrivningsverksamhetenär en fördel att verksamheten kan bedrivas lokalt. I många indrivningsfalltorde nämligen kännedom om de lokala förhållandena vara av betydelse för ettgott indrivningsresultat. är det emellertid vikfigt att personalresursernai varje län kan utnyttjas effektivt och där de bäst behövs. Lokaliseringen avkronokontoren måste enligt utskottets mening kunna bestämmas utifrån de kravoch prioriteringar som verksamheten ger upphov till. Utskottet delar därfördepartementschefens uppfattning att lokaliseringen inte bör låsas till vissaorter på samma sätt som i den nuvarande organisationen utan bör kunna hanterasfriare med beaktande av de regionala intressen som kan vara gällande vid olikatidpunkter. Med hänsyn till det anförda kan utskottet inte ställa sigbakom önskemålet i motion L122om att eventuella framtida förändringarbeträffande kronokontoren alltid skall underställas . Motion L122 idenna del avstyrks alltså. Vad gäller önskemålet i motion L123 rörande den nuvarandeverksamheten vill utskottet hänvisa till att som tidigare redovisats avsikteninte är att den exekutiva verksamhet som bedrivs på olika orter i landetskall dras in. Något uttalande från sida i frågan utöver vad somanförs i proposifionen är därför inte påkallat. Utskottet avstyrker såledesbifall till motion L123 yrkande 2. Beträffande den i motionerna L122 och L123 upptagna fråganom bemanningen anser utskottet att det får ankomma på organisationskommitténatt överväga vilka personalresurser som behöver tillföras de olika enheterna.Härvid måste självfallet behovet av särskilda övergångsbestämmelser med hänsyntill personalens intressen prövas. Inte heller i dessa frågor , bör riksdagennu göra några uttalanden vid sidan av vad som anförs i propositionen. Utskottet avstyrker därför bifalltill motionerna L122 och L123 också i förevarande delar. I motion L123 (c) yrkas (yrkande 5) att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad-som anförs i motionen omsamordning eller samarbete mellan kronokontor och annan statlig verksamhet iform av servicekontor eller "lokal samhällsmyndighet". Motionärernahänvisar fill vad som anförts i en vid 1985/väckt motion(1985/86:Bo304) angående inrättande av lokala samhällsmyndigheter i varjekommun eller fögderi med uppgift att handlägga lokala ärenden om skatter,bolags- och handelsregisterfrågor m. m. som en service åt företagen.Motionärerna anser det viktigt att man vid förestående omorganisation avkronofogdemyndigheterna prövar i vilken utsträckning dessa myndighetersverksamhet kan samordnas med annan statlig verksamhet i servicekontor ellerlokal samhällsmyndighet. I vart fall bör enligt motionärerna övervägasmöjligheten att genom samlokalisering och visst samarbete öka förutsättningarnaför exekutiv och annan statlig verksamhet på mindre orter. Som framhålls av motionärerna behandlades den åberopademotionen 1985/86:Bo304 av bostadsutskottet . I sitt av riksdagengodkända betänkande BoU 1985/86:19 framhöll bostadsutskottet att statskontoretdå till regeringen överlämnat en rapport om en försöksverksamhet i Västernorrlandslän med ett statligt servicekontor i . Intentionerna LU 1986/87:12 bakomdenna försöksverksamhet överensstämde delvis med de tankar som förts fram imofion Bo304, även om inte servicekontorens verksamhetsområde haft denomfattning som föreslogs i motionen. Statskontorets rapport bereddes då inomregeringskansliet. En fråga som enligt vad bostadsutskottet inhämtat skullekomma att övervägas var möjligheterna att vid statliga servicekontor samordnahandläggningen av frågor som normalt handhas av olika myndigheter. Medhänvisning till dessa överväganden inom ansågbostadsutskottet att någon ytterligare åtgärd i den aktuella fråganinte var erforderlig. Motionen avstyrktes således av ut-' skottet. Enligt vad lagutskottet inhämtat övervägs alltjämtstatskontorets rapport inom . Utskottet förutsätter attresultatet av övervägandena kommer att beaktas av organisationskommittén ochatt kommittén även i övrigt tar hänsyn till möjligheterna till samlokalisering.Någon åtgärd från sida med anledning av motion L123 i denna del ärinte erforderlig. I propositionen föreslås att (), somför närvarande endast har uppgifter som centralmyndighet för administrationenav exekutionsväsendet, ges det fulla ansvaret för ledning, styrning ochsamordning av verksamheten. Enligt propositionen skall RSV ange mål förverksamheten samt ange riktlinjer, policies, ramar etc. för att nå dessa mål.Givetvis är RSV, framhålls det, i dessa avseenden bundet av statsmakternasställningstaganden såsom de har kommit till uttryck i författningar eller påannat sätt. Departementschefen hänvisar härvidlag till vad som i samband medinförandet av utsökningsbalken och senare uttalats om inriktningen ochprioriteringen i verksamheten. Uppdraget i denna del innebär därför i huvudsakett förtydligande av redan givna riktlinjer. I uppdraget ingår vidare enligtdepartementschefen att ansvara för en ändamålsenlig utformning av organisation,arbetsformer och rutiner. Planering, samordning, utveckling och uppföljning ärandra uppgifter som ankommer på RSV. Vidare skall i verkets uppgifter ingå bl.a. att genom verkställighetsföreskrifter, allmänna råd.eller på annat sättverka för en enhetlig tillämpning av materiella bestämmelser. Departementschefen framhåller vidare att det ankommer päkronofogdemyndigheten att bedriva verksamheten med utgångspunkt i deriktlinjer och ramar som lagt fast. I motion L122 (fp) framhålls att RSV bör ges ställning somcentral myndighet inom exekutionsväsendet. RSV:s främsta uppgift bör vara att svara för övergripande planering, tillsyn och kontroll. är det nödvändigt, anser motionärerna, att betydelsen av de enskilda målen stärks genom att den för dessa mål huvudansvarige på central nivå placeras i ledningen för . Vidare bör ansvaret för kronofogdemyndigheterna överföras från till . På det regio nala planet skall kronofogdemyndigheterna med stor självständighet svara för verksamheten i distriktet. Kronokontoren bör åtnjuta en relativt självständig ställning, och cheferna för kronokontoren bör ingå i någon form avledningsgrupp inom den regionala myndigheten. Motionärerna yrkar att LU1986/87:12 det anförda ges regeringen till känna. Motionärerna i motion L123 (c) påpekar attkronofogdemyndigheterna har flera olika uppgifter och att inte alla dessanaturligen hör till riksskattéverkets uppgifter. Enligt motionärerna är detangeläget att RSV tillförs erforderliga resurser för att verket skall kunnasvara mot de olika uppgifter som exekutionsväsendet har. Vidare framhålls attRSV inte bör få detaljreg-lera- kronofogdemyndigheternas verksamhet utannärmast bör svara för angivande av ramar för verksamheten och riktlinjer samthandläggningen av utbildningsfrågor. Motionärerna understryker vikten av attomorganisationen inte fär leda till att de allmänna målen prioriteras framförde enskilda och hänvisar till de uttalanden i prioriteringsfrågorna somriksdagen gjort. Motionärerna yrkar att det anförda skall ges regeringen tillkänna (yrkande 9). I motion L125 (m) yrkas (yrkande 2) avslag påpropositionen såvitt gäller RSV:s ledningsfunktion. Enligt motionärerna har ipropositionen inte redovisats ett tillräckligt underlag för en bedömning avvare sig behovet eller konsekvenserna av den föreslagna ändringen. Motionärernaanser att det finns skäl som talar mot att RSV:s ställning skall förstärkas. Dehänvisar härvidlag till att kronofogdemyndigheterna företräder statensborgenärsin- . tressen och opartiskt skall handlägga exekutivaärenden. Förslaget om RSV:s ledningsfunktion kommer att medföra attkronofogdemyndigheternas opartiskhet ifrågasätts av allmänheten och att ifortsättningen de allmänna målen kommer att prioriteras. Utskottet vill understryka att kronofogdemyndigheternafyller en viktig funktion i vårt samhälle. Deras främsta uppgift är att iallmänna och enskilda . mål förverkliga rättsanspråk i enlighet medutsökningsbalken och andra författningar. Som framhålls i propositionen skall iett vidare perspektiv ett effektivt fungerande exekutionsväsende upprätthållaen betalningsmoral i samhället som gör att kreditmarknaden och skattesystemetfungerar. Krav måste därför ställas på att verkställigheten avbetalningsanspråk är snabb, säker och effektiv samt syftar till att geborgenären den betalning som gäldenärens betalningsförrnåga och tillgångar germöjlighet till. Vidare måste kronofogdemyndigheternas verksamhet präglas avobjektivitet, enhetlighet och konsekvens om inte allmänhetens förtroende förrättssäkerheten och effektiviteten i den exekutiva verksamheten skall rubbas.Enligt utskottets mening är det också med hänsyn till allmänhetens förtroendeför skattesystemet angeläget att den del av kronofogdemyndigheternas verksamhetsom avser indrivning av skatter och avgifter bedrivs på ett förutsebart,enhetligt och konsekvent sätt. Som utskottet tidigare berört är ett avproblemen med den nuvarande kronofogdemyndighetsorganisationen att det i dagsaknas möjligheter att från central nivå styra verksamheten på skatte- ochindrivningsområdet. Mot bakgrund av det anförda delar utskottetdepartementschefens upp fattning att det för en effektivisering av den exekutiva verksamheten krävs ledning från centralt håll av annat slag än som kan utövas av RSV som centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet eller av länsskat temyndigheten i sin tillsynsfunktion över kronofogdemyndigheterna. som RSV ärden enda myndighet som kan ifrågakomma som centralmyndig- LU 1986/87:12 het förkronofogdemyndigheterna bör verket fä i uppdrag att svara för den erforderligaledningen, styrningen och samordningen på området. När det gäller att ta ställning tiU-frägan om vilka ledningsfunktionersom RSV bör ha gentemot kronofogdemyndigheterna finns det enligt utskottetsmening anledning att skilja mellan dessa myndigheters uppgifter att företrädastatens borgenärsintressen och de övriga uppgifter som myndigheterna fullgörenligt utsökningsbalken och andra lagar, I fråga om borgenärsfunktionenföranleder uttalandena i propositionen inte några erinringar frän utskottetssida. Det är ocksä på detta område som behovet av ökade ledningsrriöjligheterär störst. Saken ställer sig däremot annorlunda när det gäller den rentexekufiva verksamheten enligt utsökningsbalken m. m. liksom'kronofogdemyndigheternas uppgifter att exempelvis vara tillsynsmyndighet ikonkurs och pröva ärenden enligt lönegarantilagen. Även om det också i dessaavseenden finns ett behov av mera effektiva styrningsmöjligheter är emellertidutrymmet för RSV:s ledningsfunktioner mera begränsat än när det gällerborgenärsfunktionen. Med hänsyn till kronofogdemyndigheternas dubbla roll ärdet sålunda viktigt att ledningsfunktionerna inte utövas så att kronofogdarnasopartiskhet i den rättstillämpande verksamheten ifrågasätts av allmänheten.Utskottet vill också peka på att det här är fråga om uppgifter av närmastjudiciell karaktär som myndigheterna har att handlägga självständigt ienlighet, med gällande författningar. Detta förhållande föranleder vissabegränsningar av RSV:s möjligheter att leda och samordna verksamheten liksomockså i någon mån av verkets administrativa uppgifter. Det sagda gäller bl. a. frågorna om prioritering avallmänna och enskilda mål. Som påpekas i motion L123 prövades frågor om prioriteringar inom exekutionsväsendet ingående i samband med tillkomsten av utsökningsbal ken (se LU 1980/81:23s. De uttalanden som utskottet därvid gjorde om i vilken ordning prioriteringar borde ske i kronofogdemyndigheternas verksamhet äger alltjämt giltighet. Någon prioritering av den ena måltypen pä bekostnad av den andra får således inte ske. Det ankommer i stället på varje kronofogdemyndighet att självständigt pröva i vilken ordning inkomna mål skallhandläggas och vilka indrivningsåtgärder som bör.vidtas. Detta hindraremellertid inte att RSV kan ge råd och vägledning för hurkronofogdemyndigheterna bör agera. I sammanhanget bör också påpekas att detsjälvfallet inte finns något hinder för en borgenär att i det enskilda falletbegära att en av borgenärens fordringar prioriteras framför hans övriga elleratt kronofogdemyndigheten begränsar indrivnirigsåtgärderna till att avse enviss form av förrättning eller till enbart efterforskning i register. I deallmänna målen finns sålunda ett visst utrymme för RSV att ge anvisningar iprioriteringsfrågor. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det hadevarit till fördel om i propositionen en mera utförlig redovisning lämnats för de ledningsfunk tioner som RSV avses få när det gäller den rent exekutiva verksamheten, tillsynsuppgifterna i konkurs m. m. I avsaknad av en sådan redovisning anser sig utskottet nu inte kunna ta ställning till frågan om den närmare omfattningen av RSV:s ledningsfunktioner. Det bör ankomma på organisa- . tionskommitténatt överväga i vilka avseenden RSV bör kunna styra och leda LU 1986/87:12 kronofogdemyndigheternasverksamhet i angivna hänseenden samt belysa Resultatet av övervägandena bör regeringen redovisa för riksdageni lämpligt sammanhang innan omorganisationen genomförs. utskottetsålunda anfört bör som sin mening ge regeringen till Ställningstagandet innebär att utskottet inte anser deterforderligt med några sådana uttalanden från sida röranderiksskattéverkets ledningsfunktioner som yrkats i motionerna L122 och L123. MotionL125 i motsvarande del bör avslås av . Vad slutligen gäller de i motion L122 framförda önskemålenom överfö-. rande av ansvaret för exekutionsväsendet till justitiedepartementetoch sammansättningen av verksledningen för anser utskottet att de inte börföranleda någon åtgärd från sida. Utskottet vill bl. a. hänvisa tillatt enligt 7 kap. 1 § regeringsformen det är regeringens ensak att fördelaregeringsärendena mellan departementen. Utskottet kan inte heller ställa sigbakom vad som anförs i motionen angående kronokontorens självständighet.Motion L122 avstyrks alltså även i dessa delar. Genom propositionen bereds tillfälle att ta delav vad departe mentschefen anför om bl. a. lekmannamedverkan i kronofogdemyndigheter nas verksamhet. Enligt departementschefen bör de nya myndigheterna ledas av en styrelse, vars ledamöter utses av regeringen. Myndighetens chef avses ingå i styrelsen. ' I motion L122 (fp) begärs ett tillkännagivande av innebördatt styrelserna för kronofogdemyndigheterna skall ha en representativsammansättning och att styrelseordförandena skall utses bland företrädarna förallmänintressena (yrkande 1 delvis). Motionärerna i motion L123 (c) framhåller att varjekronofogdemyndighets styrelse bör få så många ledamöter att olika delar avlänet blir representerade liksom olika meningsinriktningar och erfarenheter.Enligt motionärerna är det vidare angeläget att får utsestyrelseledamöterna genom proportionella val. Motionärerna yrkar att detanförda ges regeringen till känna (yrkandena 6 och 7). I motion L125 (m) yrkas (yrkande 3) avslag på förslaget ipropositionen om lekmannamedverkan. Motionärerna anser att några bärande skälför den förordade ordningen inte framförts i propositionen. Enligt motionärernamedför förslaget endast en ökad byråkrati. Vidare står det inte i överensstämmelsemed strävandena att avskaffa lekmannainflytandet i statliga organ på länsnivå. Enligt utskottets mening har allmänheten ett berättigatintresse av att kunna få insyn i och inflytande pä kronofogdemyndigheternasverksamhet med hänsyn till den stora betydelse som denna verksamhet har.Behovet av ett sådant inflytande har dock hitintills inte varit så framträdandeeftersom myndigheterna har varit förhållandevis små. Genom den nu föreslagna reformenökar emellertid intresset av lekmannainflytande som möjligheternaatt organisatoriskt lösa insynsfrågan förbättras. ning avvad som anförs i motion L125 vill utskottet erinra om att frågan om LU1986/87:12 lekmannainflytande aktualiserats vid omorganisationen av såvälpolisväsendet (prop. 1983/84:89, JuU 16) som skatteförvaltningen (prop.1985/86:55, BoU 11). De skäl som därvid anförts för lekmannainflytande gör siggällande också vid den nu aktuella omorganisationen. På grund av det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion L125 yrkande 3. Beträffande önskemålet i motion L123 om att landstingetskall utse styrelseledamöterna vill utskottet endast hänvisa till attregeringen utser styrelseledamöterna i och länsskattemyndigheterna och attnågon avvikelse från denna ordning för kronofogdemyndigheternas del inte syneslämplig. Utskottet avstyrker därför bifall till yrkande 7 i motion L123. Någrariktlinjer för hur styrelserna skall vara sammansatta bör enligt utskottetsmening inte ge. Utskottet utgår från att regeringen även utan någotuttalande i saken från sida beaktar önskvärdheten av att styrelsernafår en allsidig sammansättning. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L122 och L123 i dessa delar. I motion L122 (fp) yrkas (yrkande 1 delvis) attorganisationskommittén skall ges en representativ sammansättning. I samma motionyrkas (yrkande 2) att förslag till det närmare genomförandet avkronofogdemyndigheternas omorganisafion skall framläggas för genom enproposition. Yrkanden med samma innebörd framställs i motionerna L123 (c) ochL125 (m) (yrkandena 1 resp. 1 delvis). I likhet med motionärerna i mofion L122 anser utskottetatt det är angeläget att organisationskommittén får en representativsammansättning med bl. a. företrädare för berörd personal och berördamyndigheter liksom andra intressenter. Utskottet utgår från att regeringen vidtillsättandet av organisationskommittén noga överväger vilken sammansättningkommittén skall ha. Någon åtgärd från sida med anledning av motionL122 yrkande 1 i denna del är inte påkallad. Beträffande motionärernas önskemål i övrigt anserutskottet - med hänsyn bl. a. till att en omorganisation avkronofogdemyndigheterna får effekter på anslagsframställningen förmyndigheterna - att en omorganisation inte torde kunna genomföras utanriksdagens medverkan. Även utan något uttalande från sida måstealltså regeringen återkomma i frågan genom en proposition. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna L122, L123 och L125 i förevarande delar. I motion L123 (c) framhålls vikten av att stora statligadatasystem decentraliseras. Enligt motionärerna bör frågan om en decentralisering av REX-systemet övervägas i samband med omorganisationen av kronofogde myndigheterna. Motionärerna yrkar att det anförda ges regeringen till känna (yrkande 8). Utskottet erinrar om att ett motionsyrkande angåendedecentralisering av REX-systemet prövades av utskottet i samband med införandet av utsökningsregisterlagen. I sitt av godkända betänkande LU 1985/86:36 avstyrkte utskottet bifall till motionsyrkandet; Utskottet konsta- 15 terade attunder hela utvecklingen av REX-systemet hade frågan om män bör LU 1986/87:12 haett centralt datasystem eller regionala anläggningar diskuterats ingående.Gjorda utredningar hade visat att ett centralt system från effektivitetssynpunktär,överlägset alla andra alternativ. Principen om ett centralt ADB-system hadeenligt utskottet därefter slagits fast av statsmakterna. Självfallet hadedärmed frågan inte avgjorts för all framfid utan utvecklingen kunde leda tillandra bedömningar. Några skäl att då överväga införandet av ett decentraliseratsystem fann emellertid utskottet inte. Enligt utskottets mening har några omständigheter intetillkommit som kan föranleda ett ändrat ställningstagande i frågan. Motion L123yrkande 8 bör därför avslås. Utöver vad som anförts i förevarande och tidigare avsnittföranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden från utskottetssida. beträffande avslag pä propositionen att riksdagenavslår motion 1986/87:L124, 2. beträffandeny distriktsindelning attriksdagen med avslag på motion 1986/87:L119 godkänner vad som föreslås iproposition 1986/87:52 i denna del, . 3. beträffandelänet.som verksamhetsområde attriksdagen med avslag på motion 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del ochmotion 1986/87:L125 yrkande 1 i denna del godkänner vad . somföreslås i propositionen i motsvarande del, 4. beträffandelokaliseringen av länskronofogdemyndigheterna attriksdagen med anledning av propositionen i denna del samt motionerna 1986/87:L116, 1986/87:L117, 1986/87:L118, 1986/ 87:L120, 1986/87:L121, 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del och 1986/87:L123 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, - . 5. beträffandelokalisering av kronokoritor attriksdagen avslår motion 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del, 6. beträffandeminskning av antalet orter med exekutiv verksamhet att avslår motion1986/87:L123 yrkande 2; 7. beträffandebemanning av kronokontor m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del och motion1986/87:L123 yrkande 3, 8. beträffandelokal samhällsmyndighet attriksdagen avslår mofion 1986/87:L123 yrkande 5, 9. beträffanderiksskattéverkets ledningsuppdrag attriksdagen med anledning av propositionen i denna del och med avslag påmotionerna 1986/87:L122 yrkande 1 i motsvarande del, 1986/87:L123 yrkande 9 och1986/87:L125 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, attriksdagen med avslag på motion i986/87:L125 yrkande 3 lämnar I" utanerinran vad som anförs i propositionen i motsvarande del. 11. beträffande lekmannastyrelsernassammansättning m. m. LU 1986/87:12 att avslår mofion 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del och motion1986/87:L123 yrkandena 6 och 7, 12. beträffandeorganisationskommitténs sammansättning attriksdagen avslår mofion 1986/87:L122 yrkande 1 i denna del, 13. beträffandeframläggande av ny proposition att avslår motionerna 1986/87:L122 yrkande 2, 1986/ 87:L123 yrkande1 och 1986/87:L125 yrkande 1 i denna del,