bet · GA01NU28 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag m. m. på tilläggsbudget II inom industridepartementets och miljö- och energidepartementetsområden (prop. 1986/87:109 delvis) NU 1986/87:28 Proposition 1986/87:109 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 behandlas i detta betänkande såvitt gäller dels bilaga 9(industridepartementet), dels bilaga 10 (miljö- och )punkten Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. Förutom anslag föreslås därgodkännande av vissa överenskommelser och andra dispositioner. Vidare behandlas - helt eller delvis - tre motioner somhar väckts med anledning av propositionen. Motionerna gäller bl. (Svetab) ochavvecklingen av forskningsreaktorer. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på de sexpunkter som behandlas. 1 anslutning till motioner har avgetts tre reservationermed i huvudsak följande innebörd. Svensk-norsk industrifond bör avvecklas (m).Svetab bör få betala mer för att bli befriat från sina åtaganden med avseendepå fyra regionala utvecklingsbolag (c). Kostnaderna för avveckling avforskningsreaktorer bör belasta kärnkraftsproduktionen (c). Stödtill svenskt-norskt industriellt samarbete Regeringen har under denna rubrik (s. 25-27) föreslagitriksdagen att 1. godkänna enöverenskommelse som träffats om ändring i protokollet om upprättande av en fondför svenskt-norskt industriellt samarbete (artikel III), 2. till Stöd tillsvenskt-norskt industriellt samarbete på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . 1 1986/87. I motion 1986/87:N157 av m. fl. (m) hemställs att NU1986/87:28 1. avslårregeringensförslagattgodkänna den träffade överenskommelsen om ändring i protokollet om upprättandeav [en fond för] svenskt-norskt industriellt samarbete, 2. avslårregeringens förslag att till Stöd till svenskt-norskt industriellt samarbete påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /87 anvisa ett reservationsanslag av , .3. hos regeringen begär förslag till avveckling av fondenför svenskt-norskt industriellt samarbete. Fonden för svenskt-norskt industriellt samarbete(Svensk-norska industrifonden) bildades enligt ett avtal mellanSveriges och regeringar om ekonomiskt samarbete, särskilt på industri-och energiområdena (prop. 1980:81:189, NU 1980/81:65, rskr. 1980/81:427).Delbar avtalats att parterna tillsammans skall tillskjuta 250 milj: kr. Härav har bidragit med 150 milj. kr. Resterandebelopp skall tillskjutas av de båda länderna med hälften var somparterna senare kommer överens om. På grundval av hittillsvarande tillskott känfonden ikläda sig förbindelser på högst 180 milj. kr. Denna gräns har uppnåtts.Med förbehåll av godkännande har regeringen nu kommit överens medNorges regering att skall tillskjuta återstående belopp, 50 milj. kr.,fördelat på två poster som erläggs vid 1988 och början. Propositionen innehåller en kortfattad redogörelse förfondens verksamhet. då det var svårt att hitta bra projekt attstödja har, heter det, en markant ökning av intresset för svensk-norsktindustrisamarbete kunnat konstateras. Det meddelas också att de bådaregeringarna avser att ändra fondens stadgar, så att dess kansli kan utökas ibegränsad omfattning. Resursförstärkningen skall i första hand åstadkommas påkonsultbasis. Fonden för industriellt samarbete (Industrifonden) i ochdess norska motsvarighet skall liksom anlitas för beredning avärenden. Industriellt samarbete mellan och hindrasinte av brist på kapital, sägs det i motionen. Marknadsmässigt trovärdigaprojekt borde kunna finna kapital på de båda ländernas fungerandekapitalmarknader. Nordiska investeringsbanken stöder likartade projekt,tillägger motionärerna. Mot bakgrund av de mycket nära kontakterna mellanNorge och borde, menar de, den norska regeringen ha förståelse för attavtalet inte fullföljs. utskottet NU 1986/87:28 Svensk-norsk industrifond stöder genom lån större projektsom syftar till tekniskt eller marknadsmässigt utvecklingssamarbete mellansvenska och norska företag. Projekten skall innefatta ett ur kommersiell ellerteknisk synvinkel högt risktagande och bedömas kunna ge företagsekonomisklönsamhet på relativt kort sikt. Av fondens årsberättelse för framgåratt 75 svenska och norska företag vid det årets utgång var engagerade i 43projekt som stöddes av fonden. Fondens finansieringsutfästelser t. o. m. år1984 uppgick fill ett belopp av 65 milj. kr. De nya utfästelserna därefteruppgår till 60 milj. kr. och 90 milj. kr. Fondensstöd, som får uppgå till högst hälften av projektkostnaderna, var år 1986genomsnittligt ca 5,5 milj. kr. Regeringens förslag innebär att fullföljer sinaavtalsenliga åtaganden genom att de båda närmaste åren fillskjuta sinåterstående andel av fondkapitalet, vilken utgör 50 milj. kr. tidigaretillskott uppgår till 150 milj. kr. I motion 1986/87:N157 avstyrker man frånmoderata samlingspartiets sida regeringens förslag. Marknadsmässigt gångbarasamarbetsprojekt kan komma fill stånd fonden förutan, menar motionärerna, somockså yrkar på att skall ta inifiativ till en avveckling av fonden. Enligt protokollet om upprättande av Svensk-norskindustrifond kan vardera avtalsparten kräva överläggningar ifallförutsättningarna för protokollet skulle ändras i väsentlig grad på grund avoförutsedda omständigheter. Överläggningar kan också krävas om genomförande avprotokollet leder till resultat som står i uppenbar strid mot syftet medprotokollet. Sådana förhållanden att denna klausul kan åberopas torde inteföreligga. Motionärernas förslag avser alltså ett initiativ av meraextraordinär ärt än som förutsågs när fonden inrättades. Motionärerna ger inledningsvis uttryck för en positivuppfattning om betydelsen av svenskt-norskt industriellt samarbete, somutskottet instämmer i. Till skillnad från motionärerna anser utskottet attSvensk-norsk industrifond har en väsentlig funktion att fylla när det gälleratt främja sådant samarbete. Som framhålls i propositionen har näringslivetsintresse för fonden ökat kraftigt . Ett viktigt förhållande är än hälften av de svenska företag som har fått stöd av fonden tillhörkategorin små och medelstora företag. Moderata samlingspartiet stod somregeringsparti bakom förslaget om inrättande av Svensk-norskindustrifond. Utvecklingen av fondens verksamhet motsvarar enligt utskottetsbedömning de intentioner som då var vägledande. Fondens betydelse som rådgivareundervärderas uppenbarligen av motionärerna. Utskottet avvisar tanken på att inte skullefullfölja avtalet om fonden. Följakfiigen tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motion 1986/87:N157 (m). att méd bifall till proposition 1986/87:109bilaga 9 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1986/87:N157 1* 1986/87.17saml. 1. godkänner den träffade överenskommelsen omändring i proto- NU 1986/87:28 kollet om upprättande av en fond för svenskt-norskt industriellt samarbete(artikel III), 2. till Stöd till svenskt-norskt industrielltsamarbete på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsan slag av . FFV: Byggnader och utrustning Regeringen har under denna rubrik (s. 27 f.) föreslagitriksdagen att fill FFV: Byggnader och utrustning på tilläggsbudgetII till stadsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . 1 motion 1986/87:Sol50 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga, (3) att avslår regeringens förslagom . på anslaget G 2, Industridepartementet, Byggnader ochutrustning. FFV:s sektor för försvarsmateriel (FFVOrdnance) har fått stora exportorder, avseende stridsvagnsminor ochpansarvärnsvagnar. För att den avtalade produktionen skall kunna genomföraskrävs enligt verkets bedömning ytterligare investeringsmedel utöver det anslagav ca 220 milj .kr. som verket enligt regeringens förslag i budgetpropositionen(prop. 1986/ 87:100 bil. 14 s. 74) skall få för /88. För atterforderliga investeringar skall kunna påbörjas har verket för innevarandebudgetår begärt ett tilläggsanslag av 16,0 milj. kr. avsett för vissa närmareangivna ändamål. Regeringens förslag innebär att FFV:s begäran tillgodoses. Motionärerna pekar på problem sammanhängande med att FFVmed sin ställning som industrikoncern verkar i affärsverksform. De hänvisartill tidigare krav på att affärsverket FFV skall ombildas till akfiebolag. Omså sker kan företaget, framhåller de, självt vända sig till kapitalmarknadenför erforderiig finansiering. Ulskollet kommer att avge ett betänkande (NU1986/87:41) om statliga företag. Däri behandlas bl. - på grundval avmotionsyrkanden -frågan om en ombildning av affärsverket FFV fill akfiebolag.Ett beslut om en sådan åtgärd skulle givetvis inte kunna genomföras förränefter viss tids förlopp. Vid nuvarande organisation kan FFV inte fåerforderliga investeringsmedel på annat sätt än genom anslag på statsbudgeten.Under rubriken : Byggnader och utrustning har riksda- gen på regeringens förslaganvisat investeringsanslag av 128,6 milj. kr. för NU 1986/87:28 budgetåret1986/87 (NU 1985/86:21) och 220,3 milj. kr. för /88 (NU1986/87:15). Besluten var i båda fallen enhälliga. Regeringen föreslår nu etttinäggsanslag av 16,0 milj. kr. för innevarande budgetår. Detta anslag anseserforderligt för att avtalad produkfion skall kunna genomföras. I motion1986/87:Sol50 (fp) yrkas avslag på förslaget, varvid utgångspunkten är att FFVbör ombildas fill aktiebolag och söka finansiering på kapitalmarknaden. Utskottet finner detmotiverat att affärsverket FFV får möjlighet till de ytterligare investeringarsom det är fråga om. Med hänvisning till vad har sagts beträffande FFV:sföretagsform och finansieringsförhållanden tillstyrker utskottet regeringensförslag. attriksdagen med bifall till proposifion 1986/87:109 bilaga 9 i ifrågavarande deloch med avslag på motion 1986/87:Sol50 yrkande 3 till FFV:Byggnader och utrustning på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /87 anvisar ett reservationsanslag av 16 000 000kr. Återbetalning av visst lån till Regeringenhar under denna rubrik (s. 28 f.) förslagit att godkänna vadföredragande statsrådet har anfört om återbetalning av visst lån fillKabiVitrum [AB]. Statenlämnade numera ett lån, varav nu återstår 1 milj. kr.,för att möjliggöra för bolaget att medverka i finansieringen av . KabiVitrum, som är dotterbolag till , f. d.Statsföretag AB, åtog sig därvid vissa förpliktelser i enlighet med detoffertsystem som beslöt om i samband med att Statsföretag bildades.Jästbolagets verksamhet är nu välkonsoliderad. På hemställan av Procordiaförslår regeringen att lånet får återbetalas. Om så sker förfaller också devillkor som har knutits till lånet. Utskottettillstyrker regeringens förslag och hemställer attriksdagen med bifall fill proposition 1986/87:109 bilaga 9 i ifrågavarande delgodkänner vad som där anförts om återbetalning av visst lån som har lämnatstill . 4.Vissafrågorom Svenska IndustrietableringsAB:s regionala NU 1986/87:28dotterbolag Regeringen har under denna rubrik (s. 29 f.) föreslagitriksdagen att godkänna vad föredragande statsrådet har anfört om Svetabsverksamhet. I motion 1986/87:N158 av m.fl. (c) hemställs,såvitt här är i fråga, (1) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad.som i motionen anförts om villkoren för att befria Novafrån dess skyldigheter vad avser de regionala utvecklingsbolagen. anslog 70 milj. kr. företablering av fyra regionala utvecklingsbolag. Dessa skulle vara dotterbolagtill Svetab, som i sin tur var dotterbolag tillStatsföretag (numera ). De riktlinjer som härvid fastställdesinnebar vissa skyldigheter för Svetab med avseende på utvecklingsbolagen.Svetab har överförts till Nova, ett nybildat dotterbolag tillProcordia med utvecklingsuppgifter i anknytning fill prioriteradeaffärsområden. Med hänsyn till den ändrade inriktningen av Procordiasutvecklingsverksamhet föreslår regeringen att Svetab befrias från sina nyssnärhnda skyldigheter. I gengäld skall , enligt en överenskommelsesom har ingåtts, lämna staten en extra utdelning om 35 milj. kr. för år 1986.Detta belopp motsvarar vad som - i form av aktiekapital, reservfond ochbeskattad reserv - återstår av anslagsmedlen. Motionärerna godtar att Nova befrias från att haett regionalt ansvar i sin verksamhet. Företaget bör emellertid då, menar de,erlägga ytterligare 15 milj. kr., alltså totalt 50 milj. kr., fill fonden. Denkvarvarande delen av anslagsmedlen borde nämligen ha gett Svetab enviss.avkastning . föreslås anmoda regeringen attuppta förhandlingar med med sikte på en överenskommelse om en sådanförhöjning av den extra utdelningen. , som ingår i den statligaProcordiakoncernen, är moderbolag för fyra regionala litvecklingsbolag, vilkahar etablerats med hjälp av kapital som staten har tillhandahållit. Då deorganisatoriska förutsättningarna har ändrats föreslår regeringen attSvetab,såsom företaget har begärt, befrias från de förpliktelser som var förknippademed statens anslag. Staten skall i stället få 35 milj. kr. som extra utdelningfrån . Från sida begärs i motion 1986/87:N158 att statenskall skärpa det sistnämnda villkoret och i nyä förhandlingar göra anspråk påatt kompensationen höjs till 50 milj. kr. Utskottet godtar den överenskommelse som redovisas ipropositionen och NU 1986/87:28 avstyrker följaktligen motionen. att med bifall till proposition. 1986/87:109bilaga 9 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1986/87:N158 yrkande 1godkänner vad som i propositionen anförs om Svenska Industrietablerings ÅB:sverksamhet. Återtagande av garanti för Svenska Tobaks AB:spensionskassor Regeringen har under denna rubrik (s. 30) föreslagitriksdagen att godkänna att av staten utfärdad garanti för Svenska Tobaks AB:spensionskassor återtas. Staten har utfärdat viss garanti för ettekonomiskt åtagande av numera med avseende på bolagetspensionskassor. och fullmäktige har medanledning av en planerad avgiftsbeläggning av garantin beslutat att avstå fråndenna. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer att med bifall till proposifion 1986/87:109bilaga 9 i ifrågavarande del godkänner att av staten utfärdad garanti förSvenska Tobaks AB:s pensionskassor återtas. Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. Regeringen har under denna rubrik (s; 34 f.) föreslagitriksdagen att till Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . I mofion 1986/87:N158 av m.fl. (c) hemställs,såvitt här är i fråga, (2) att avslår proposition 1986/87:109 i dendel som rör förslag om anvisning av ett reservafionsanslag om 23 200 000 kr.till avveckling av forskningsreaktorer i enlighet med vad som anförs imofionen. På statsbudgeten för innevarande budgetår har anvisats ettreservationsanslag av 17 150 000 milj. kr. för avveckling avforskningsreaktorer, m.m. Beträffande verksamhet på området meddelas ipropositionen huvudsakU-gen följande. Bränsleelement från Ågestastafionen och Rl-reaktorn i ,båda nedlagda, samt bränslerester från forskningsverksamhet NU 1986/87:28 inomkärnbränsleområdet lagras tillfälligt i Studsvik. De skall under enfemårsperiod för mellanlagring föras över till centrallagret för använtkärnbränsle (CLAB) i Simpevarp i . Sedermera skall bränsletöverföras till slutförsvaret för långlivat avfall i Forsmark. , som enligt avtal tar hand om de nämnda avfallsprodukterna,begär för /87 en ersättning av 23,2 milj. kr. för mellanlagringi CLAB. De kostnader som är förknippade med forskningsreaktorerna måstetill väsentlig del betraktas som utvecklingskostnader för den kommersiellakärnkraftsproduktionen, menar motionärerna. Det är inte rimligt, hävdar de, attdessa kostnader i fortsättningen skall täckas av skattemedel. Kärnkraften bordesjälv bära kostnaderna för förvaring av restprodukterna från forsknings- ochutvecklingsverksamheten. De borde därför bestridas med de avgifter för energilevererad från kärnkraftssreaktorer som tas ut för att täcka kostnader förslutförvaring av använt kärnbränsle och andra restprodukter samt avveckling avreaktoranläggningarna. Från anslaget Avveckling av forskningsreaktorer har / 82-1986/87 beviljats medel till föravveckling av forskningsreaktorer och för vissa andra avvecklingsåtgärder.Inklusive det anslag av 26,1 milj. kr. som har anvisat /88 (prop. 1986/87:100 bil. 16, NU 1986/87:19) uppgår den totalaanslagssumman till ca 76 milj. kr. beslut har varit enhälliga. Regeringen begär nu för samma ändamål ett tilläggsanslagav 23,2 milj. kr. Beloppet är avsett att utbetalas till Studsvik Energiteknikför kostnader under innevarande budgetår vilka föranleds av den föreståendemellanlagringen i CLAB av bränsleelement från de nedlagdaforskningsreaktorerna, m. m. Från sida tillbakavisar man imotion 1986/87:N158 regeringens begäran. Kostnaderna för förvaring avrestprodukterna från forskningsverksamheten borde täckas av avgifter som tas utpå energi från kärnkraftsreaktorerna, hävdar motionärerna. Reaktorinnehavarna är enligt lagen (1981:669) omfinansiering av framfida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skyldiga atttill staten betala en avgift som skall täcka kostnaderna för hantering ochslutförvaring av kärnbränsle, för avveckling och rivning avreaktoranläggningarna och också för den forsknings- och utvecklingsverksamhetsom behövs för att deras skyldighet i dessa hänseenden skall kunna fullgöras.Avgiftsskyldigheten avser inte täckande av sådana kostnader som det nu aktuellaanslaget är avsett för. Motionsyrkandet får således närmast uppfattas som ettförslag om att intäkter från en ny särskild skatt på energi som producerats ikärnkraftverk skullespecialdestineras för det ändamål som det berörda anslaget har varit NU1986/87:28 avsett för. Utskottet anser att de avvecklingskostnader som det ärfråga om även fortsättningsvis bör finansieras med medel från statsbudgeten.Det framstår som särskilt omotiverat att man skulle söka en ny form förfinansiering av dessa kostnader under innevarande budgetår, sedan riksdagenenhälligt har anvisat medel från statsbudgeten för motsvarande ändamål undernästa budgetår. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet. att med bifall till proposition 1986/87:109bilaga 9 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1986/87:N158 yrkande 2till Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (fp), Bo Finnkvist (s), (), (vpk), (), (),() och (). Stöd till svenskt-norskt industriellt samarbete (punkt1) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Motionärerna ger" och slutar med "mofion 1986/87:157(m)" bort ha följande lydelse: Motionärerna ger inledningsvis uttryck för en positivuppfattning om betydelsen av svensk-norskt industriellt samarbete, somutskottet instämmer i. Förslaget om att svensk-norsk industrifond såvittmöjligt skall avvecklas och att fonden i vart fall inte nu skall få ytterligarekapitaltillskott låter sig väl förenas med denna grundinställning. Först eftervad som i propositionen kallas "en intensiv informafionskampanj" harfonden fått ett något större antal ansökningar om stöd. Företag som harrealisfiska och utvecklingsbara samarbetsprojekt kan otvivelaktigt utansvårighet få sitt kapitalbehov täckt på den reguljära kapitalmarknaden, sombåde i och i fungerar väl. Beståndet är särskilda institutionersom - i marknadsekonomins utkanter - verkar till stöd för företagen behöversaneras. Svensk-norsk industrifond är därvid ett naturiigt objekt. Utskottetansluter sig sålunda till yrkandena i mofion 1986/87:157 (m). dels attutskottet under punkt 1 bort hemställa NU 1986/87:28 attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N157 1. avslårproposition 1986/87:109 bilaga 9 i vad avser stöd till svenskt-norsktindustriellt samarbete, 2. hos regeringenbegär förslag till avveckling av Svensk-norsk industrifond. Vissa frågor om Svenska Industrietablerings AB:sregionala dotterbolag (punkt 4) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet godtar" och slutar med "följaktligenmofionen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom motionärernaatt Svetab bör få betala ett högre pris för att bli befriat från sina åtagandenenligt tidigare överenskommelse med staten om regionala utvecklingsbolag. Det imotion 1986/87:N158 (c) föreslagna beloppet, 50 milj. kr., torde bättre än detsom regeringen har godtagit svara mot de ekonomiska fördelar som Svetab harhaft såsom anslagsmottagare. Utskottet anser att regeringen bör ta initiativtill nya förhandlingar med i syfte att åstadkomma en uppgörelse påden av motionärerna angivna nivån. Endast under förutsättning att en sådanuppgörelse kommer till stånd bör Svetab få önskad befrielse från sinaförpliktelser med avseende på de regionala utvecklingsbolagen. dels att utskottet under punkt 4 bort hemställa att med anledning av proposition 1986/87:109bilaga 9 i ifrågavarande del och med bifall till motion 1986/87:N158 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande . Avveckling av forskningsreaktorer, m.m. (punkt 6) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 8med "Motionsyrkandet får" och slutar på s. 9 med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom motionärerna att priset påkärnkraften bör täcka också kostnaderna för sådant utvecklingsarbete som harutgjort en förutsättning för den kommersiella kärnkraftsproduktionen. Dekostnader som det begärda tilläggsanslaget är avsett för bör således inte bärasav staten. bör avslå regeringens förslag och överlämna fillregeringen att anvisa en ny, godtagbar form för finansiering av kostnaderna förforskningsreaktorernas avveckling. dels att utskottet under punkt 6 bort hemställa att med bifall till motion 1986/87:N158 yrkande2 avslår proposifion 1986/87:109 bilaga 10 i vad avser anslag till avvecklingav forskningsreaktorer, m. m.