bet · GA01LU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Transaktioner mellan moder- och dotterbolag, m. m. Någotförbud mot att överföra fillgångar mellan moder- och dotterbolag finns inte. Däremot finns regler om att moderbolag, utöver sin egen årsredovisning, skall avge koncernredovisning. I koncernredovisningen skall såväl koncernresultaträkningen som koncernbalansräkningen korrigeras med hänsyn till föreliggande internvinster. Med internvinst avses moderbo lags andel av vinst på överlåtelse av tillgång inom koncernen i den mån överlåtelse av tillgången inte därefter skett fill utomstående köpare eller tillgången av- eller nedskrivits hos det företag inom koncernen som förvärvat 17 2Riksdagen 1986/87 Ssaml. tillgången.Vidare skall moderbolag och dotterbolag i förvaltningsberättel- LU1986/87:5 sen bl. a. ange hur stor del av årets inköp och försäljning som avserandra företag inom samma koncern. Som tidigare nämnts (s, 14) har börsstyrelsen år 1986utfärdat en rekommendation beträffande informafion om transaktioner mellanbörsbolag och närstående. Beträffande rekommendationens innehåll hänvisas tillredogörelsen ovan. Börsstyrelsen har också utfärdat en rekommendationom viss affärsverksamhet som bedrivs av närstående till börs- och OTC-bolag, Irekommendationen rekommenderas styrelserna i sådana bolag att tillse attinformation om viss affärsverksamhet, som bedrivs av närstående personer tillbolagen, utan dröjsmål lämnas till börschefen och offentliggörs. Informationenskall avse förekomsten av och viktigare förändringar i sådan affärsverksamhetav icke oväsentlig omfattning som kan ha samband med börs- eller OTC-bolagetsaffärsområde. Informafionskravet omfattar ej verksamhet som har karaktär avnormal förmögenhetsförvaltning avseende aktier, fastigheter eller liknande.Med närstående avses sådana aktieägare, styrelseledamöter, företagsledare ochandra som har möjlighet att i väsentlig grad påverka viktigare beslut iföretaget samt dessa personer närstående familjer och företag. Närstående kanvara såväl fysisk som juridisk person. Om offentliggörande av viss uppgift ärtill förfång för bolaget eller den närstående, får - efter samråd medbörschefen - offentliggörandet av uppgiften anstå. Börsstyrelsen utgår frånatt bolagen även i sina årsredovisningar lämnar den rekommenderadeinformationen. I motion L211 (m) anförs att minoritetsskyddet föraktieägarna bör stärkas och därvid möjligheterna att överföra vissa tillgångarmellan moder- och dotterbolag begränsas. Även i motion L240 (s) förordas, mot bakgrund av vadmotionärerna anför om missförhållandena påaktiemarknaden, att möjligheterna att överföra tillgångar mellan moder- ochdotterbolag begränsas. Vidare anser motionärerna att affärer mellan ett bolagoch dess huvudaktieägare bör förbjudas eller starkt begränsas. , ,och avstyrker förslaget om begränsning av möjligheternaatt överföra fillgångar mellan moder- och dotterbolag. Fondhandlareföreningenanser att överföring av tillgångar mellan börsnoterade moder- och dotterbolaginte bör ske. , och anseratt, i avsaknad av utredning, det inte är påkallat att vidta några åtgärder ifråga om transaktioner mellan bolag och huvudaktieägare. Även Industriförbundetoch SAF avstyrker förslaget. s.k.korsvist eller ömsesidigt ägande lu 1986/87:5 Enligt ABL gäller att ett aktiebolag inte får köpa aktieri det egna bolaget. Inte heller får ett dotterbolag förvärva akfier imoderbolaget. Förbudet motiveras vanligen med att förvärv av egna aktier öppnarmöjligheter att kringgå reglerna för nedsättning av akfiekapitalet liksom tillspekulation i egna aktier. Det kan också medföra en risk att principen om likabehandling av aktieägarna åsidosätts. Ett principiellt förbud mot förvärv av egna aktier och motdotterbolags förvärv av aktier i moderbolaget gäller även i övriga nordiskaländer, liksom på flera andra häll i , däribland i FörbundsrepublikenTyskland och i , Detsamma gäller bl. a, i . Emellertid görs iflera länder bl. a. det undantaget att tillfälliga köp av egna akfier upp till10 % av aktiekapitalet tillåts i syfte att t. ex, stabilisera akfiekursen.Under innehavs-fiden får normalt inga rättigheter utövas för dessa aktier. Den amerikanska lagstiftningen har motsatt utgångspunktoch tillåter i princip självägande. Detsamma gäller sedan början av 1980-taleti praktiken också i , Inte heller i dessa länder kan emellertidrösträtt utövas för egna aktier. Svensk lagsfiftning behandlar inte ömsesidigt ägandemellan företag som inte står i koncernrelation till varandra. I Frankrikedäremot tillåts ömsesidiga aktieinnehav mellan två företag endast under nivån10 % av aktiekapitalet. Genom en införd lagstiftning har ocksåmöjligheten fill självinflytande via indirekt ömsesidigt ägande begränsats. , , innehar aktier motsvarande av röstetalet i ettannat företag. B, och ingen annan ägare har ett större innehav, presumeras Akontrollera B. Om B på motsvarande sätt kontrollerar C och C äger aktier i A,får C utöva rösträtt för maximalt av de på företräddarösterna, I gäller att om två aktiebolag(AG) direkt äger mer än en fjärdedel av varandras aktiekapital, ingetderabolaget kan utöva rättigheter för av aktierna i det andra bolaget.Någon begränsning av detta slag finns däremot inte i , där ömsesidigtägande synes vara förhållandevis utbrett. I motion L211 (m) påtalas att det korsvisa ägandet harlett fill att bolagsledningarna i resp. bolag dikterar inriktningen av bolagensrörelse över huvudena pä aktieägarna och utan att aktieägarna egentligen harnågot inflytande över utvecklingen. Även andra negativa följder av korsvistägande påtalas av mofionärerna. Ett formligt förbud mot korsvist ägande skulleemellertid enligt motionärerna föra för långt. Ett mildare sätt skulle vara attför korsvist ägda företag föreskriva restriktioner i fråga om rösträtten på såsätt att ömsesidigt det ena bolagets röstetal på det andra bolagets stämmareduceras med det antal aktier som det senare äger i det förra. Även i motion L269 (c) hävdas att det korsvisa ägandetutgör ett hot bl, a. mot de små aktieägarna. Motionären framhåller att detbästa sättet att åstadkommaen bättre börsetik är en självsanering bland aktörerna på LU 1986/87:5 börsen.Fortsätter korsägandet att öka i omfattning bör dock enligt motionären åtgärdervidtas lagstiftningsvägen. Motionären anser att svensk lagstiftning är mycketliberal när det gäller regler för korsvist ägande i jämförelse med de flestaandra länders. En lagstiftning mot korsvist ägande bör, anser motionären, motbakgrund av vad som övervägs inom EG och vad som gäller i FörbundsrepublikenTyskland och i , kunna ske genom stegvis skärpta begränsningar. Fördet första kan, föreslår motionären, ett åläggande om meddelandeskyldighetlagstadgas. Det kan knytas till intresse-bolagsbegreppet. Som undre gräns föruppkomst av intressebolagsrelation anses ofta den nivå där ett aktiebolag äger20 % av ett annat. Så snart en intressebolagsrelation föreligger bör det ägandebolaget åläggas att lämna intressebolaget meddelande om sitt aktieinnehav idetta bolag och offentliggöra detta meddelande. Härigenom skulle, anförmotionären, ett korsvist ägande komma där det korsvisa ägandetöverskrider intressebolags-gränsen. Som nästa åtgärd föreslår motionären att vartdera bolagetvid korsvist ägande förbjuds att utnyttja sina rättigheter pä grund av aktier idet andra bolaget, till den del aktieinnehavet överskrider exempelvis , En tredje åtgärd vore enligt motionärens förslag att vidkorsvist ägande ålägga det ena av bolagen att nedbringa sitt aktieinnehav i detandra fill en viss gräns, t. ex. . Den mest extrema åtgärden är, anför motionären, att vidkorsvist ägande ålägga det ena av bolagen att helt avveckla sitt innehav avaktier i det andra. tillkallades en utredning (I 1985:04) om ägar- ochinflytandefrågor i svenskt näringsliv, I direkfiven framhålls att ägandetutvecklats mot en fortsatt ägarkoncentration. Vidare framhålls att ägarbildenhar förändrats på så sätt att institutionella ägare ökat sina andelar påbekostnad av andra ägare. Det framhålls också att ägarbilden synes ha blivitmer komplex genom att omfattande koncernbildningar och ömsesidigt ellerkorsvist ägande ökat i omfattning. Sistnämnda förhållandeuppges kunna leda till att ägarkontrollen för andra ägare begränsas samt enförsämring av effektiviteten pä aktiemarknaden. Kommittén skall enligtdirektiven kartlägga förändringar i ägande och inflytande inom det svenskanäringslivet , analysera orsakerna till dessaförändringar samt analysera effekterna av förändringarna i ägar- ochinflytandestrukturen på enskilda företags effektivitet, kapitalförsörjningeninom hela industrin och fördelningen av kapital mellan branscher och/ellerföretag. Utredningen, som antagit namnet ägarutredningen, har ifebruari 1986 överlämnat en kartläggningsrapport om s, k. korsvist ägande (Ds I1986:6) Ömsesidigt aktieägande mellan svenska börsföretag. Utredningens arbeteskall enligt direktiven avslutas . Därvid kommer utredningen enligtrapporten att belysa bl. a. ägarkonstruktionens rättsliga aspekter samt studeraargumenten för och emot ömsesidigt ägande. Remissyttranden LU 1986/87:5 Bankinspektionen, Börsstyrelsen, Advokatsa/nfu/idet,, , , , och hänvisar till det arbete som pågår i ägarutredningen.Aktiefrämjandet anser inte att det finns behov av lagstiftning i frågan. Förstärkning av revisorernas roll m. m. Revisor väljs av bolagsstämma. Skall flera revisorer utseskan det i bolagsordningen föreskrivas att alla utom en skall utses i annanordning. Om ägarna till en tiondel av samtliga aktier eller till en tredjedelav de vid stämman företedda aktierna på stämman biträder förslag härom skalllänsstyrelsen på begäran av aktieägare tillsätta en s. k. minoritetsrevisor. Beträffande aktiebolag vars aktier eller skuldebrev ärnoterade vid gäller att minst en av revisorerna skall varaauktoriserad revisor. Övriga aktiebolag skall ha minst en godkänd ellerauktoriserad revisor. Revisor skall i den omfattning god revisionssed bjudergranska bolagets årsredovisning jämte räkenskaperna samt styrelsens ochverkställande direktörens förvaltning. Styrelsen och verkställande direktörskall bereda revisorerna fillfälle att verkställa granskningen i den omfattningrevisorn finner erforderligt samt lämna de upplysningar och det biträde som hanbegär, I fråga om revisorns granskning gäller bl, a. att denne om han finneratt balansräkningen och resultaträkningen inte bör fastställas på resp,handling skall göra anteckning härom. Vidare gäller att han i revisionsberättelsenskall ange huruvida årsredovisningen är uppgjord enligt lag. Om han på någonpunkt känner sig tveksam skall han ange detta i revisionsberättelsen. Omvederbörliga uppgifter inte har lämnats i årsredovisningen skall revisorn angedet och, om det kan ske, lämna erforderliga upplysningar i sin berättelse.Detta innebär inte att han skall lämna sådana tilläggsuppgifter sombolagsledningen med hänsyn till företagets intresse inte önskar och inte är skyldigatt lämna ut. Om revisorn funnit att åtgärd eller försummelse som kan föranledaersättningsskyldighet ligger styrelseledamot eller verkställande direktör tilllast skall han anmärka det i berättelsen. Detta innebär att det är endast dårevisorn funnit att åtgärden eller försummelsen är av sådan art att den kanföranleda skadeständsskyldighet som skyldighet att göra anmärkning iberättelsen föreligger. I tveksamma fall kan revisorn ge ett iskadeständsfrågan neutralt uttalande med uppgift om resultatet av granskningeni detta hänseende. Revisor skall också anmärka om han vid sin granskning funnitatt styrelseledamot eller verkställande direktör handlat i strid mot ABL ellermot bolagsordningen. Berättelsen skall också innehålla uttalande angående ansvarsfrihetför styrelseledamöterna och verkställande direktör. Revisorn kan även i övrigtmeddela upplysningar som han önskar bringa till aktieägarnas kännedom. Han fårdock inte lämna upplysningar om affärshändelser vilkas yppande för allmänhetenkan vålla bolaget skada, I revisionsberättelsenskall också anmärkas om revisorn funnit att bolaget inte LU 1986/87:5fullgjort sina åligganden i fråga om vissa skatter och avgifter. Revisor har rätt att närvara vid bolagsstämma och han ärskyldig att närvara om det med hänsyn till ärendena kan anses påkallat.Revisorn är skyldig att till bolagsstämman lämna alla upplysningar sombolagsstämman begär om det ej skulle lända till väsentligt förfång för bolaget.För upplysningar till enskild aktieägare eller utomstående gäller att revisorinte får lämna sådana upplysningar som han fått kännedom om vid fullgörande avsitt uppdrag om det kan lända fill förfång för bolaget. Revisor är dock skyldigatt på begäran lämna upplysningar om bolagets angelägenheter till undersökningsledarenunder förundersökning i brottmål, I förarbetena uttalade föredragande statsrådet (prop,1975:103 s. 242) bl, a, att revisorerna utövar sin granskning inte bara iaktieägarnas intresse. Revisor är skyldig att se till att bolaget iakttar debestämmelser i akfiebolags-lagen eller bolagsordningen som avser att skyddabolagets borgenärer, anställda och den aktieköpande allmänheten. Detsammagäller, angavs det vidare, i fråga om de bestämmelser i lagen som avser att geskydd för enskilda akfieägare. Slutligen angavs att även det allmännas intressemåste beaktas under revisionen. Denna inställning har ocksä enligt vad sominhämtats slagits fast i såväl Föreningen auktoriserade revisorers som Svenskarevisorssamfundets regler om god revisorssed. För registrering hos patent- och registreringsverket skallbolaget anmäla vem som utsetts till revisor samt dennes postadress ochpersonnummer. Bolaget skall därefter efter den ordinarie bolagsstämmanfillsammans med avskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsen fillregistreringsmyndigheten sända in förteckning över bolagets revisorer meduppgift om dessas personnummer och postadress, I akfiebolagsförordningen(1975:1387) anges att uppgift också skall lämnas om revisorns fullständiganamn, hemvist och medborgarskap samt om att denne uppfyller de behörighetskravsom uppställts i ABL. Till registreringsanmälan skall också fogas avskrift avprotokollet vid konstituerande stämman eller avskrift av protokoll eller annanhandling som bestyrker val av revisor eller revisorssuppleant om denne ej harvalts på den konstituerande stämman. Om revisor begär det kan hans uppdrag som revisor upphörai förtid. Han skall därvid göra anmälan hos styrelsen, eller, om han ej är valdpå bolagsstämma, hos den som tillsatt honom. Vidare skall han genast anmälaförhällandet till . I anmälningen skall han lämna en redogörelseför iakttagelserna vid den granskning som han har utfört under den del av löpanderäkenskapsår som hans uppdrag har omfattat. För anmälningen gäller itillämpliga delar vad som föreskrivs om revisionsberättelse. avanmälningen skall sändas till registreringsmyndigheten samt överiämnas tillbolagets styrelse. Kostnaden för registreringsåtgärd av nu aktuellt slag är250 kr, och betalas av sökanden. 1 motion L208 (fp) påpekas att det från flera hällpåtalats ett allvarligt 22 missbruk såvitt avser kontrollen att revisorer verkligenutses och vem som Sålundauppger motionären att vissa aktiebolag visserligen LU 1986/87:5 anmälerrevisorer för registrering hos patent- och registreringsverket men utan att ensha vidtalat uppgiven revisor och än mindre erhållit samtycke från revisorn tilluppdraget. Enligtmotionären bör aktiebolagen åläggas skyldighet att vid registreringsanmälanbeträffande revisor foga skriftligt samtycke frän revisorn om dennes villighetatt åta sig revisionsuppdraget. Dessutom måste det, påpekar motionären vidare,finnas en ovillkorlig rätt för revisor som registrerats utan sådant samtyckeatt och kostnadsfritt erhålla avregistrering, Imotion L240 (s) anförs att ytterligare en åtgärd för att komma till rätta medmissförhållandena på aktiemarknaden vore att förstärka revisorernas ställning, Mofionäreni motion L270(c) påtalar att bestämmelsen i ABL att revisornsuppgiftsskyldighet till bolagsstämman innebär att stämman måste rösta och förstom det finns enkel majoritet bland akfieägarna får revisorn uttala sig, ettförfarande som uppges vara ovanligt. Likaså, anför motionären, kan revisornundandra sig att lämna upplysningar med hänvisning till att det skulle medföraväsentligt förfång. Mot bakgrund härav yrkar motionären att förslag skallbegäras om en förstärkning av revisorernas roll. gemensam skrivelse fill regeringen har Föreningen auktoriseraderevisorer revisorssamfundet SRS påtalat det i mofion L208berörda problemet, nämligen att revisorer utan eget samtycke väljs tillrevisorer i aktiebolag och anmäls för registrering, samt hemställt om åtgärder.Med anledning av skrivelsen har inom upprättats enpromemoria med förslag fill ändring i akfiebolagsförordningen innebärande attanmälan såvitt gäller revisor alltid skall innehålla en försäkran att revisornåtagit sig uppdraget. Promemorian har överlämnats till ochdärefter remissbehandlats. Bankinspektionenhänvisar till att frågan om revisorernas ställning är föremålför diskussion mellan Börsstyrelsen och FAR och anför att resultatet härav böravvaktas. Även Börsstyrelsen, och anser att man bör avvaktaresultatet av diskussionerna. avstyrker lagsfiftning, SRSavstyrker lagstiftning men framhåller liksom FAR att utvecklingen påakfiemarknaden kan motivera förändringar. anser att detkan finnas anledning att se över sättet för val av revisorer. anser att revisorernas roll bör ses över. Vissaprocessuella frågor lu 1986/87:5 Enligtde båda s. k, generalklausulerna i aktiebolagslagen vilka tidigare omnämnts iavsnittet om riktade emissioner gäller dels att bolagsstämman inte får fattabeslut som är ägnat att bereda otillbörlig fördel åt akfieägare eller annanfill nackdel för bolaget eller annan aktieägare, dels att inte heller styrelseeller annan ställföreträdare för bolaget får företa rättshandling eller annanåtgärd som är ägnad att bereda sådan otillbörlig fördel (9 kap, 16 § resp, 8kap, 13 §), Bolagsstämmobeslutkan angripas genom klandertalan hos domstol. En sådan talan skall väckas , utom i fråga om vissa angivna fall av allvarligare missbruk. Enklandertalan går ut på att det klandrade beslutet antingen skall förklarasogiltigt eller ändras. Domstolen har dock rätt att ändra beslutet endast om detkan fastställas vilket innehåll det rättligen skulle ha haft. Någraregler om klandertalan mot styrelsebeslut finns inte. Däremot kan talan omskadestånd väckas mot styrelseledamot och verkställande direktör för skada somdrabbar bolaget eller aktieägare eller tredje man. Skadeståndsansvaret är intebegränsat till vissa skadetyper utan kan uppkomma när t, ex. regeln i 8 kap. 13§ ABL åsidosatts. Också bolagsstämmobeslut i strid mot 9 kap, 16 § kanföranleda skadeståndsskyldighet, dock endast för de akfieägare som biträttbeslutet, Ifräga om rättegångskostnader vid talan hos domstol gäller rättegångsbalkensregler, dvs. huvudregeln är att tappande part skall ersätta motparten denneskostnader. Imotion L249 (m) hävdas att aktieägarnas möjlighet att väcka talan mot styrelsenexempelvis för åsidosättande av generalklausulen är teoretisk eftersomrättegångskostnadsreglerna i praktiken lägger hinder i vägen. Vad som avhållerär risken att få betala motpartens kostnad om talan inte bifalls. Motionärenpåpekar att motparten, styrelsen, med sina resurser kan driva upp kostnadernafill betydande belopp. Motionärenanför att det från rättspolitisk synpunkt finns all anledning att ge bättremöjligheter för enskilda aktieägare att föra talan mot bolagsstyrelser ochandra ansvariga utan att riskera personlig ruin. Enligt mofionären kan mantillämpa ett s. k. uppenbarhetskriterium. Om rimlig tveksamhet råder i saken,bör parterna få bära sina egna rättegångskostnader. Om saken däremot vore klari endera riktningen skulle, enligt motionärens förslag, förlorande part fåbetala den vinnande partens kostnader. Riskenför att den angivna modellen för rättegångskostnadernas fördel ning skulle leda till ett onödigt omfattande processande får enligt motionären betraktas som obetydlig, I och med att möjligheter skapas för att få ABL efterlevd bortfaller, anför motionären, i stor utsträckning själva problemet med de små aktieägarnas svaga position jämfört med de stora. I motion L255 (m) påtalas behovet av att stärkaminoritetsskyddet i LU 1986/87:5 aktiebolagen. Motionären förordar därvid enutbyggnad av generalklausulerna till verkningsfulla, sanktionerade regler. Ensådan förstärkning av generalklausulerna kan enligt motionären ske genom att deförses med sanktioner, vilka skall vara baserade på parternas agerande - ettcivilt sankfionssystem. Motionären föreslår att de båda generalklausulernabyggs ut med ett direkt uttalande i ABL om att en domstol i händelse av begärdprövning om tillämpning av generalklausulen inte bara får rätt utan ocksåskyldighet att beordra inhibition av den kritiserade åtgärden ellerdet kritiserade beslutet. Vidare föreslår motionären att regler omdomstolars arbete och handläggningen av tvistemål kompletteras med enbestämmelse om att domstolen skall ha en ovillkorlig skyldighet att avgöra målom tillämpning av aktiebolagslagens generalklausuler och meddela dom inom tre månaderfrån det talan väcktes. Som en ytterligare komplettering skulle, enligtmofionären, behövas en rätt för domstol att, där så blir nödvändigt, inte baraogiltigförklara beslut som strider mot generalklausulernas regler utan ävenbestämma hur återställandet av en överträdelse mot en minoritets intressenskall ske. Förslaget om en utbyggnad av generalklausulerna avstyrksav , bankinspektionen, , och anser att förslaget synes väl långtgående. Börsstyrelsenifrågasätter om den anvisade lösningen är lämplig eller möjlig att genomföra ipraktiken, SHIO-Familjeföretagen är positiva till en förstärkning av deenskilda akfieägarnas ställning, men vill inte förorda nägon viss lagteknisklösning. tillstyrker översyn av ABL i dettahänseende, och bankinspektionen avstyrker förslaget om kvittningav rättegångskostnader vid talan mot bolagsstyrelse. Börsstyrelsen är tveksamfill förslaget och ifrågasätter om inte andra former kan skapas för att bättreta fill vara enskilda aktieägares intressen. och Bankföreningenhar inte något emot att frågan blir föremål för utredning. Industriförbundetoch 5/lf framför flera invändningar mot förslaget och anför att frågan måsteanalyseras noga innan lagstiftningsåtgärder övervägs. och tillstyrker förslaget. I 12 kap. 7 § ABL finns bestämmelser om att aktiebolaginte får låna ut pengar till vissa personer med nära anknytning till bolaget. Reglerna om låneförbudet infördes som fidigare berörts (prop. 1973:93, LU 1973:19) och syftar främst till att motverka att ett akfiebolags bundna kapital urholkas och fill att förhindra skatteflyktsåtgärder. Enligt 12 kap. 7 § första stycket gäller förbudet mot penninglån i första hand aktieägare, styrelseleda- 25 mot ochden verkställande direktören i bolaget eller i annat bolag inom LU1986/87:5 samma koncern samt vissa fysiska och juridiska personer som ärnärstående till dem. Vissa undantag finns dock från låneförbudet (7 § andrastycket). Vid sidan av det nu beskrivna läneförbudet finns i 7 §tredje stycket ett särskilt förbud mot penninglån som lämnas i syfte attlåntagaren eller honom närstående fysisk eller juridisk person skall förvärvaaktier i det långivande bolaget eller i annat bolag inom samma koncern. Någraundantag från låneförbudet, motsvarande dem som gäller i fråga om låneförbudeti 7 § första stycket, finns inte. genomfördes vissa ändringar av reglerna omlåneförbud i 12 kap, 7 § ABL, Ändringarna, som trädde i kraft ,innebar dels att ett akfiebolag under vissa förutsättningar numera får lämnapenninglån fill anställda i syfte att de skall förvärva aktier i det långivandebolaget. Vidare undantas innehav eller förvärv av andel i en aktiefond eller ien aktiespar-fond, som inte är företagsanknuten, helt från låneförbudsreglernastillämpningsområde.