bet · GA01TU3 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden som väcktes underden allmänna motionstiden vid 1984/85 och 1985/riksmöten omtågfärjeförbindelser till och kontinenten, om förbättradefärjeförbindelser över , om fasta förbindelser över och omvissa lättnader i den s. k. lex . M-motioner om en tågfärjeförbindelse mellan ochTrave-munde föresläs lämnas utan åtgärd under hänvisning fill att en sådan förnärvarande övervägs. En vpk-motion om en tågfärjeförbindelse mellan Göteborgoch Fredriks-havn föresläs även den lämnas utan åtgärd under hänvisning tillatt en sådan förbindelse avses öppnas . Yrkanden i m-, fp- och c-motioner om förbättringar avfärjeförbindelserna mellan och avstyrks under hänvisning bl. a.till att sådana förbättringar skett . I betänkandet behandlas vidare ett flertal m-, fp- ochc-yrkanden om planerna på fasta förbindelser över . Utskottet föreslåratt yrkandena lämnas utan åtgärd samt betonar vikten av att man snarastmöjligt får fram underlag för ett för överskådlig tid definitivt beslut om hurförbindelserna över bör utformas. Till utskottets yttrande i denna del är fogat dels enc-reservation, dels en vpk-reservation. Den sistnämnda avser motiveringen förutskottets ställningstagande. Slutligen föreslår utskottet att tvä m-yrkanden om vissalättnader i den s. k. lex lämnas utan åtgärd. Utskottet hänvisar bl. a.till att sådana lättnader är en förhandlingsfråga mellan de svenska och danskaregeringarna. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1984/85:1070 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombehovet av en satsning på täta, bekväma och snabba färjeförbindelser mellanMalmö och och på en fast mellan och . 1 1986/87. Rättelse: S. 11 rad 12 nerifrån, utan åtgärd utgår 1984/85:1163 av KarinAhrland och i (båda fp) vari /87:3 yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 2), att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion 1984/85:1157 (fp) anförs om förbindelserna överÖresund. 1984/85:1955av m. fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 4 och5), 4. att hos regeringenbegär förslag till lösning av Öresundsförbindelserna att föreläggas riksdagenunder , 5. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen framförs om finansieringen avfasta förbindelser över . 1984/85:2241av Sfig Josefson m. fl. (c) vari yrkas (delvis) att som . sin mening ger regeringentill känna vad som i motion 1984/85:2238 (c) anförs om kommunikafionerna iMalmöhus län såvitt gäller frågan om förbindelserna över . 1984/85:2256av () vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motion1984/85:2253 (c) anförs om färjeförbindelserna mellan och . 1984/85:2571av Per Stenmarck m. fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovet av en snarlösning av frågan om tågfärjeförbindelse mellan och Travemiinde. 1984/85:2693av Per Stenmarck m. fl. (m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag om en slutgiltig lösning av trafiken. 1984/85:2712av Per Stenmarck m- fl- (m) vari yrkas (delvis) att som siri meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförs om utvecklingen påkommunikationsområdet i såvitt gäller Öresundstrafiken. Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 1985/86:T210av Per Stenmarck m. fl. (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i mofionen anförs angående behovet av en snarlösning på frågan om en tågfärjeförbindelse fill Travemunde. 1985/86:T223av Per Stenmarck m. fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående fasta förbindelser över . . . 1985/86:T360av och (båda vpk) vari yrkas. 1.att hos regeringen.hemställer om snabba åtgärder som kan underlättaGöteborgs kommuns planer på en järnvägsfärjeförbindelse GöteborgFredrikshavn, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder föratt få till stånd /87:3 CIM-klassning av ovan nämnda färjeled. 1985/86:T424 av m. fl. (m) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 8), att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs om Öresundsförbindelserna. Frågan om fasta förbindelser över har sedan börjanav haft stor och fortlöpande aktualitet. års riksdag uttaladesig sålunda för undersökningar angående förutsättningarna för en direktförbindelsei form av bro eller tunnel mellan och . Därefter har en radsvenska och danska utredningar behandlat frågan. godkände en överenskommelsesom träffats mellan de svenska och danska regeringarna om fastaförbindelser över (prop. 1973:146, , rskr. Överenskommelseninnebar dels att förband sig att bygga och finansiera en motorvägsförbindelsemellan och (KM-leden), dels att en järnvägstunnel mellanHelsingborg och () skulle byggas och finansieras gemensamtav och . Avsikten var att avgifter skulle tas ut avtrafikanterna på för att täcka drift- och kapital-tjänstkostnaderna.Överenskommelsen som förutsatte att skulle lokaliserastill Saltholm kom emellertid inte upp till slutlig behandling i det danskafolketinget. Detta sammanhängde bl. a. med att inte fann detlämpligt att medge en fortsatt projektering av fiygplatsen på Saltholm. / uttalade att det är angelägetatt en järnvägstunnel mellan och kommer tillstånd samt att en separatlösning av denna förbindelse borde övervägas.Uttalandet motiverades med att ökningen av godsmängden, befintliga vägarsotillräcklighet, minskad trafiksäkerhet samt de från miljösynpunkt negativaverkningarna av den tunga lastbilstrafiken gör en ökning av järnvägstransporternasandel av den totala godstrafiken önskvärd (TU 197.5/76:4, rskr. / budgetproposition (prop. 1980/81:100 bil. 9)redovisades bl. a. att SJ förordat att en järnvägstunnel byggs mellanHelsingborg och men att verket inte ansett sig kunna förränta en stordel av de svenska kostnaderna för tunnelbygget. Enligt den dåvarande kommunikationsministern framstod detdock som osannolikt att hela den kapacitet som en järnvägstunnel erbjuderskulle vara nödvändig för att tillgodose trafikbehoven under överskådlig tid.Eftersom SJ inte heller ansåg sig kunna förränta en stor del av den svenskainvesteringsutgiften i en järnvägstunnel borde enligt propositionen en sådanförbindelse inte då komma till stånd. Järnvägsförbindelserna med kontinenten och de danska öarnaborde i stället enligt propositionen baseras på färjetrafik som utgör enflexibel I * 1986/87. lösningoch medger att kapaciteten relativt enkelt och snabbt kan anpassas TU1986/87:3 till en ändrad trafikefterfrågan. godtog vad som anförts i propositionen menframhöll i sammanhanget att såväl SJ som berörda kommuner för sin planering är beroendeav att frågorna om Öresundsförbindelserna får en snar lösning (/81:19,rskr. Vid 1982/83 ärs behandlade utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande /83:4 ett antal motionsyrkanden, varilades fram förslag till förbättringar av förbindelserna över . Ettgenomgående drag i motionerna var kravet på snabba beslut i de berördafrågorna. Utskottet framhöll att man delade den i fiera motioneruttalade uppfattningen om Öresundsförbindelsernas bristfällighet, särskilt ifråga om färjeförbindelserna över södra samt tågfärjetrafiken. Enväsentlig förklaring till bristerna var betonade utskottet den rådandeovissheten om den framtida utformningen av förbindelserna. Denna sades i sintur verka hämmande på trafikföretagens vilja att förbättra färjeförbindelserna. Mot denna bakgrund fann utskottet det "synnerligenangeläget att frågan om den framtida utformningen av Öresundsförbindelsernasnarast får en tillfredsställande lösning". Utskottet fortsatte: "Berördakommuner är också för sin planering i hög grad beroende av att sä sker.Industrins transportbehov, person- och godstrafikens fördelning på olikatrafikslag, sysselsättningseffekter, regionalpolitiska konsekvenser ävenutanför den direkt berörda regionen samt effekter på miljön hör till defrågor som därvid måste beaktas. Inte minst i dagens ekonomiska situation börenligt utskottets mening företagens behov av goda transportmöjligheter ägnassärskild uppmärksamhet. Ett väl fungerande transportsystem till ochkontinenten har betydelse för möjligheterna att åstadkomma en industriellexpansion. En god kvalitet på dessa förbindelser är av betydelse även förnäringslivet i , och ." 1 betänkandet sade sig utskottet vidare förutsätta ettskyndsamt initiativ från regeringens sida till överläggningar med den danskaregeringen. Vid dessa överläggningar var det underströk utskottet särskiltangeläget att lösa frågan om tågförbindelserna med och kontinenten. Ettdröjsmål sades kunna innebära stora olägenheter för såväl näringslivet som förtrafikutövare och trafikanter. Den frågan borde därför behandlas med förtur. Vid 1984/behandlade utskottet ånyo isitt av godkända betänkande /85:4 ett antal motionsyrkandenmed krav på förbättringar av förbindelserna över och på snabba beslut ide berörda frågorna. Av betänkandet framgår att de svenska och danskakommunikationsministrarna hade enats om att överläggningar omfasta förbindelser över borde komma i gång. Från dansk sidahade därvid klargjorts att man inte kunde ta slutlig ställning till fråganförrän det danska hade fattat ett positivt beslut om en fastförbindelse över Stora Balt. Överläggningarna skulle avse dels enjärnvägstunnel mellan och , dels en fast förbindelsemellan och Köpenhamn.Ministrarna hade också konstaterat att, bortsett från den /87:3eventuella tillkomsten av fasta förbindelser, kapacitetsförhållandena m. m. ifärjetrafiken över krävde snara och verkningsfulla åtgärder. Vidarehade ministrarna enats om att åtgärder måste vidtas för attgarantera säkra förbindelser med flygbåtarna mellan och Köpenhamn.Åtgärder av dessa båda slag hade sedermera också kommit till stånd genom avtalmellan de berörda järnvägsförvaltningarna. beträffandetågfärjetrafiken att en ny förbindelse skulle inrättas fr. o- m. juni 1986mellan och . All spårbunden godstrafik över dehitfillsvarande förbindelserna HelsingborgHelsingör och MalmöKöpenhamnskulle flyttas över till den nya förbindelsen så snart förutsättningarna härföri kvalitafiva och kvantitativa hänseenden hade uppnåtts. Avtalen innebar vidare beträffande flygbåtsförbindelserna att trafiken helt skulle övertas av dendanska järnvägsförvaltningen, såväl ekonomiskt som ur alla andra aspekter. 1 sitt betänkande erinrade också utskottet om att SASsedan mitten av bedriver trafik med svävare för befordran avfiygpassagerare och bagage mellan och fiygplats i (prop. 1983/ 84:173, , rskr. Av utskottets betänkande framgick slutligen att regeringeni hade tillsatt en ämbetsmannadelegation med uppgift att gemensamtmed en dansk delegation utarbeta ett förslag till regeringsöverenskommelse omfasta förbindelser över (Dir. 1984:24). Underlag för överenskommelsenskulle under delegationernas ledning tas fram av arbetsgrupper och omfatta engemensam genomgång av vissa tekniska, ekonomiska, finansiella och miljömässigafrågor. Arbetet borde enligt direktiven bedrivas skyndsamt med sikte pä att ettförslag till regeringsöverenskommelse skulle föreligga . Tågfärjeförbindelser till och kontinenten Som framgår av utskottets redogörelse för frågans tidigarebehandling och av proposition 1985/86:100 bil. 8 (s. 74) har de svenska, danskaoch västtyska järnvägsförvaltningarna slutit avtal om att med investeringar istorieksord-ningen kraftigt öka kapaciteten och kvaliteteni godstrafiken till och från kontinenten genom att etablera den s. k. DanLink,som bl. a. omfattar en ny tågfärjeled för godstrafik mellan ochKöpenhamn. Enligt vad utskottet erfarit kunde DanLink bl. a. pågrund av vissa numera åtgärdade miljöproblem i inte öppnasför trafik, som planerat, innevarande år. Trafiken kom dock i gång den 3november. Genom den nya leden fördubblas, enligt vad utskottetvidare inhämtat, kapaciteten för godstransporter på järnväg över frånnuvarande 2,5 ä per är till ca . Den nyatågfärjeförbin-delsen HelsingborgKöpenhamn samt de redan befintligaförbindelserna TrelleborgSassnitzoch Ystad-Swinoujscie får en total kapacitet för /87:3godstransporter på järnväg till och kontinenten på ca 11 miljoner tonper år. Nuvarande godsvolym i ifrågavarande trafik är ca . uppdrog regeringen åt SJ att i samarbetemed sitt dotterföretag dels utreda förutsättningarna för attytterligare utöka kapaciteten på DanLink, dels utarbeta ett förslag till enkompletterande tågfärjeförbindelse mellan och kontinenten. Dekompletterande leder som i första hand skulle övervägas var en direktförbindelse mellan och samt en förbindelse mellanGöteborg och . Till fullgörande av uppdraget överlämnade SJ den 30 juniinnevarande år till kommunikationsministern en av Transportcentrum vidhögskolan i för SJ:s räkning utarbetad . I sin missivskrivelse till rapporten framhåller SJ att DanLinkkommer att tillgodose högt ställda krav från näringslivets sida genom högturfrekvens och regularitet. I och med att DanLink öppnas för trafik kommer detatt finnas en betydande kapacitetsreserv för ytterligare transporter medtågfärja till och från kontinenten över och södra . DanLink ärockså heter det vidare i skrivelsen, med hänvisning till rapporten, den vägtill kontinenten som är snabbast och har den högsta frekvensen. Beträffande enkompletterande tågfärjeled framhåller SJ att om en sådan skall inrättas sä bördet vara en förbindelse mellan och Travemiinde med en kapacitet aven miljon ton . Enligt SJ bör trafiken på den kompletterande leden intebedrivas av berörda järnvägsförvaltningar utan av redan etableraderederiföretag. Vidare framgår det av rapporten att underlag finns förytterligare en tågfärjeled över GöteborgFredrikshavn för i första hand godstill och från . Tågfärjeförbindelserna till och kontinentenbehandlas i tre motioner, som i likhet med samfiiga övriga i detta betänkandebehandlade motionsyrkanden väcktes under den allmänna motionstiden vid 1984/85eller 1985/riksmöten. Sålunda begärs i mofionerna 1984/85:2571 (m) och1985/86:T210 (m) en snar lösning av frågan om en tågfärjeförbindelse mellanTrelleborg och Travemiinde. Enligt vad utskottet erfarit överväger AB Swedcarrier, somi samarbete med ett västtyskt rederi driver TT-linjen, att sättatvå godsfärjor i trafik mellan och med en totalkapacitet av järnvägsgods . I avvaktan på beslut ifrågan synes motionerna böra lämnas utan åtgärd. I sammanhanget förtjänar nämnas att Nordö,enligt vad utskottet erfarit, avser att sätta två godsfärjor itrafik mellan och med en kapacitet av ca 1 miljon tonjärnvägsgods . I motion 1985/86:T360 (vpk) yrkas att hosregeringen hemställer om snabba åtgärder som kan underlätta kommunsplaner på en tågfärjeförbindelse mellan och . der isyfte att få fill stånd en s. k. CIM-klassning av färjeleden i fråga. I TU1986/87:3 sistnämnda hänseende framhåller motionärerna att berördajärnvägsförvaltningar "kan registrera en järnvägsfärjeled enligt detinternationella fördraget om godstransport på järnväg ()". Därigenom fortsätter motionärerna får järnvägsvagnar som fillhör förvaltningarna frittföras över nationsgränserna, och det blir möjligt att utfärda ett endafraktdokument för hela transporten land-färjaland. SJ har dock enligtmotionärerna motsatt sig att färjeleden får CIM-status. (är en förkortningför Régles uniformes concernant le contrat de transport jnternafionalferroviaire des marchandises, vilka utgör en bilaga till ett fördrag ominternationell järnvägstrafik (Convention relative aux transportsjnternationauxferrovia-ires, COTIF), och som införlivats i svensk rätt genomlagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik (prop. 1984/85:33, LU 17,rskr. 151).) Enligt vad utskottet erfarit avser att viasitt dotterföretag starta engodsfärjeförbindelse mellan och med en kapacitet av ca800 järnvägsgods . Berörda intressenter uppges se med en vissoptimism på möjligheterna att tillsammans med SJ lösa frågan om CIM-klassningav färjeleden, när trafikplanerna har tagit en fastare form. Då syftet med motionen sålunda synes kunna tillgodoses bördensamma lämnas utan någon åtgärd. Förbättrade färjeförbindelser över m.m. I motionerna 1984/85:1070 (c), 1984/85:1163 (fp),1984/85:2241 (c), 1984/ 85:2693 (m), 1985/86:T223 (m) och 1985/86:T424 (m)begärs förbättringar av färjeförbindelserna över , särskilt mellan Malmöoch . Enligt vad utskottet erfarit har färjetrafiken mellanMalmö och , som till största delen bedrivs på linjen LimhamnDragör,förbättrats i olika avseenden. Vidare har två av den gamla typenflygbåtar på linjen MalmöKöpenhamn ersatts av två snabbgående båtar av s. k.katamarantyp. till city-trafiken finns numera fyra båtar av denna typmed ca 1,5 miljoner passagerare per är. Efter ett avbrott bedriver också Rederi ABMK-line en trafik från city till city. Rederiet har nyligensatt ett andra fartyg i trafik. räknar man med totalt ca 200000 passagerare på de båda fartygen och med ca 250 000. Den lokala färjetrafiken mellan och tordeenligt utskottets mening inte vara en fråga för utan för de lokalaintressenterna att ta ställning till. Vad gäller Öresundstrafiken i övrigt synes denkomplettering av denna som DanLink utgör innebära att önskemålen om enförbättrad service kan fillgodoses i högre grad än vad som varitfallet. Sammanfattningsvis finner utskottet inte någon riksdagensåtgärd påkallad med anledning av de motionsyrkanden som är i fråga. I motion1984/85:2256 (c) framhålls intresset av att färjeförbindelsen mellan TU1986/87:3 och fungerar väl. Enligt vad utskottet erfarit bedrivs en lönsam och välfungerande trafik på linjen LandskronaTuborg med färjan , som haren kapacitet för 500 passagerare och ett 50-tal personbilar. Under år 1985transporterades ca 214 000 passagerare och ca 16 000 fordon med färjan. Av det anförda följer att syftet med motionsyrkandet tordefå anses tillgodosett, varför detsamma bör kunna lämnas utan åtgärd. I motionerna 1984/85:1070 (c) och 1984/85:2241 (c)ftamhålls att planerna på en bro mellan och bör överges och ensatsning i stället ske på en fast förbindelse mellan och . I motionerna 1984/85:1163 (fp), 1984/85:1955 (m),1984/85:2693 (m), 1984/85:2712 (m), 1985/86:T223 (m) och 1985/86:T424 (m) ärdet genomgående temat krav på ett snabbt beslut om utformningen av delångsiktiga planerna för Öresundsförbindelserna. Oavsett om beslutet innebärfasta förbindelser eller inte framhålls det i motion 1984/85:2712 (m) ärdet viktigt att frågan fär en slutgiltig lösning. I motionerna 1984/85:1955 (m) och 1985/86:T424 (m) begärsäven att eventuella fasta förbindelser över skall finansieras genom lånpå den öppna lånemarknaden och genom användaravgifter. Som framgår av utskottets redogörelse för frågans tidigarebehandling var det en målsättning för de svenska och danska regeringarna attett förslag till en överenskommelse om fasta förbindelser över skulleföreligga . Något sådant förslag föreligger emellertidännu inte. Ett tekniskt-ekonomiskt underlag till en sådan överenskommelsepresenterades dock av de svenska och danska ämbetsmannadelegationerna i juni1985 i rapporten (Ds K 1985:7). Vad gäller det danska beslutet om en fast förbindelse överStora Balt som från dansk sida sagts utgöra en förutsättning för enöverenskommelse med om fasta förbindelser över har, enligtvad utskottet inhämtat, framsteg gjorts så till vida som den danskakoalitionsregeringen innevarande år träffat en överenskommelse med detstörsta oppositionspartiet det socialdemokratiska i frågan. Enligtöverenskommelsen skall en järnvägsförbindelse över Stora Balt börja byggassnarast möjligt. Senast innan den nya förbindelsen tas i bruk skalluppförandet av en parallell vägförbindelse påbörjas. Vidare har kommunikationsministern meddelat att han iaugusti innevarande år kommit överens med sin danske kollega att tidigaregjorda undersökningar om de miljömässiga konsekvenserna av fasta förbindelseröver bör uppdateras. Ministrarna hade även enats om att låta uppdaterade tidigare undersökta alternativen med en vägförbindelse mellan ochKöpenhamn samt en tågförbindelse mellan och . Dessaalternativ skall enligt ministrarna kompletteras med en genomgång, på grund avnya tekniska förutsättningar, av möjligheten till tung tågtrafik över en bro MalmöKöpenhamn. Därutöver skall en TU1986/87:3 värdering genomföras av det nya alternativet HH-syd, dvs. ensydligare sträckning av en tunnel mellan och än denhittills planerade, som föreslagits från Helsingborgs-Helsingörs sida. Överläggningar pågår, enligt vad utskottet erfarit, förnärvarande i syfte att nå fram till ett komplett förslagtill överenskommelse mellan de svenska och danska regeringarna.Överiäggningarna omfattar bl. a. också frågan om låne- och avgiftsfinansieringav fasta förbindelser över . Utskottet vill för sin del betona vikten av att demiljömässiga konsekvenserna av fasta förbindelser över klarläggs istörsta möjliga utsträckning. Det är dock enligt utskottets mening angelägetatt dessa och övriga nu aviserade nya undersökningar genomförs skyndsamt ochatt man möjligt får fram underlag för ett för överskådlig tiddefinifivt beslut hur förbindelserna över bör utformas. Det bör tilläggas att enligt vad utskottet erfarit överenskommelse träffats mellan de svenska och danska ämbetsmannadelegationernaom att ifrågavarande undersökningar skall genomföras under första halvåret1987. I avvaktan på resultatet av undersökningarna ochbeslutsunderlaget i övrigt bör enligt utskottets mening samtliga demotionsyrkanden som är i fråga lämnas utan åtgärd. I motionerna 1984/85:2693 (m) och 1984/85:2712 (m) begärslättnader i den s. k. lex i syfte att stimulera och förbättra Öresundstrafiken.Lättnaderna skulle enligt motionärerna främst bestå i att rederierna gavsmöjlighet att dubblera försäljningen av skattefri tobak. Utskottet vill med anledning av dessa mofionsyrkandenerinra om att lex , dvs. förordningen (1961:128) med särskildabestämmelser om utförsel av obeskattade varor i fartygstrafiken över ,är resultatet av en svensk-dansk överenskommelse 1961. I fråga om tobaksvaror gäller enligt förordningen att påfartyg i Öresundstrafik högst 20 cigaretter eller motsvarande mängd andratobaksvaror får utlämnas till en passagerare för enkel resa. Den av motionärerna aktualiserade frågan behandlades i ett svar av finansministern på fråga1985/86:220. Av svaret framgick att frågan om lättnader i lex ettflertal gånger hade tagits upp i överläggningar med den danska regeringen menvarje gång mött danskt motstånd. Motionsyrkanden om en dubblering av den skattefriakvantiteten tobaksvaror i Öresundstrafiken behandlades också i skatteutskottetsenast i dess av godkända betänkande SkU 1985/86:24. framhöll därvid att man tidigare ställtsig tveksam till tanken att stödja den berörda trafikverksamheten genomskattefria inköp men ansett det motiverat att på det nordiska planetsöka åstadkomma regler som bättre överensstämmer med dem som gäller i fråga omannan nordisk färjetrafik. Vidare erinrade utskottet om att en viss översyn avreglerna hade skett och att denna bl. a. hade resulterat i TU1986/87:3 vissa förtydliganden. Utskottet sade sig slutligen förutsätta attregeringen fortlöpande följer ifrågavarande spörsmål och eftersträvar att uppnålikartade regler för all nordisk färjetrafik samt avstyrkte med hänvisninghärtill motionsyrkandena. Då lättnader i lex är en förhandlingsfråga mellande svenska och danska regeringarna berörande främst skatte- ochalkoholpolitiska spörsmål finner sig trafikutskottet för sin del inte böraföreslå någon åtgärd med anledning av här aktuella motionsyrkanden,såvitt nu är i fråga. Utskottet förutsätter dock i likhet med skatteutskottetatt regeringen fortlöpande följer frågan och söker åstadkomma regler förskattefri försäljning av tobaksvaror m. m. i Öresundstrafiken som bättreöverensstämmer med dem som gäller för annan nordisk färjetrafik. 1. beträffande en tågfärjeförbindelse mellanTrelleborg och Trave munde att riksdagenlämnar motionerna 1984/85:2571 (m) och 1985/86:T210 (m) utan åtgärd, 2. beträffande en tågfärjeförbindelse mellanGöteborg och havn att lämnar motion 1985/86;T360 (vpk) utanåtgärd,