bet · GA01SfU4 · 1986-12-31 00:00:00 — I låga inkomstlägen kan den avgiftsskyldige inte hellertillgodogöra sig avdrag för de egenavgifter han betalar, varför avgifterna irealiteten blir dyrare än för personer med högre inkomster. Nuvarande systemkan också leda till social orättvisa mellan makar som båda deltar i arbetet ijordbruket eller rörelsen genom attbåda makarna även i inkomstlägen mellan ett och två basbelopp SfU 1986/87:4kan mista ATP-skyddet om en inkomstuppdelning sker. Nuvarande regler med avgiftsskyldighet för hela inkomsten,utom i de fall den inte uppgår till , motiveras med att de äradministrativt enkla att, tillämpa. Detta motiv har enligt utskottetsuppfattning endast bärkraft när det gäller arbetsgivaravgifterna.Egenavgifterna beräknas individuellt på grundval av den taxerade inkomsten ochdebiteras och uppbärs som skatt. Med nuvarande debiterings- och uppbördsteknikkan det inte möta några svårigheter att ha särskilda regler för skyldighetenatt betalaegenavgifter och på så sätt få en överensstämmelse mellan förmåneroch avgifter. Enligt utskottets mening kan det inte accepteras att personer medlåga inkomster nu tvingas att betala egenavgifter som endast används för attfinansiera förmåner för dem som har högre inkomster. På grund av det anförda förordar utskottet att förslagen imotionerna Sf203, Sf242 och Sf266, Sf284 (yrkande 2) och Sf267 blir föremål fören utredning som utmynnar i nya bestämmelser för uttag av egenavgifter som är bättreharmoniserade med förmåns- och skattelagstiftningen. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf225 i den mån deninte kan anses tillgodosedd genom vad utskottet anfört ovan. dels att utskottet under mom. 10 bort hemställa 10. beträffande överensstämmelse mellan förmåner ochavgifter att med bifall till motionerna 1985/86:Sf203, 1985/86:Sf242,1985/86:Sf266, 198.5/86:Sf267 och 1985/86:Sf284 yrkande 2 och med avslag påmotion 1985/86:Sf225 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Kvittningsrätt (mom. 12) (), (), GullanLindblad (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.19 med "har" och slutar på s. 20 med "och Sf217"bort ha följande lydelse. Som framhållits i motionerna finns det mänga anledningartill att en företagare bedriver sin verksamhet i olika förvärvskällor. Sådanaföretagare bör enligt utskottets mening inte missgynnas vid beräkningen avegenavgifter. Den slopade kvittningsrätten kan medföra att en företagare kanfå det ännu svårare att klara upp en genom underskott i verksamheten uppkommenbesvärlig situation. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att lagen omberäkning av pensionsgrundande inkomst bör ändras pä sä sätt att överskott i en förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruksfastigheteller rörelse får kvittas mot underskott i annan förvärvskälla inom nämndainkomstslag. Regeringen bör skyndsamt utarbeta förslag i enlighet med vadutskottet anfört. dels att utskottet under mom. 12 bort hemställa 27 12. beträffande kvittningsrätt att med bifall ttll mottonerna 1985/86:Sf210 och1985/ 86:Sf217 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Särskildayttranden SfU 1986/87:4 Egenavgifter för vissa skogsbruks- ochjordbruksinkomster (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () ochRune () anför. De nuvarande reglerna för uttag av egenavgifter föririkomster från skogsbruk och jordbruk medför som påpekats i motionerna Sf211och Sf291 i vissa fall helt orimliga konsekvenser. En relativt obetydliginkomst till följd av eget arbete i skogsbruket eller jordbruket kan viasammanläggningsreglerna leda till att den enskilde fastighetsägaren debiterasegenavgifter med betydande belopp. Regelsystemet kan på grund därav leda tillett minskat intresse för den enskilde fastighetsägaren att sköta sin skog ochäven begränsa avverkningarna, vilket i sin tur kan leda till virkesbrist förskogsindustrin. Regeringen har uppmärksammats på dessa problem utanatt några åtgärder föreslagits för att undanröja dem. Det är därför bra attregeringen nu gett i uppdrag att skyndsamt föreslålagändringar för att undanröja de mest påtagliga nackdelarna av gällandebestämmelser. Vi vill med detta yttrande understryka angelägenheten av att, närverkets förslag föreligger , regeringen skyndsamt bereder frågan ochlägger fram förslag till under innevarande . , och (allam) anför. Såsom påtalats i motion Sf327 synes samordningen mellanskatte- och avgiftssystemen ha lett till att omkostnadsersättningar såsomreseersättningar vid t. ex. uppdrag som styrelseledamot grundar rätt tillpensionsgrundande inkomst och föranleder avgiftsskyldighet. Detta leder tillorimliga konsekvenser i avgiftshänseende för uppdragsgivaren och till heltobefogade pensionsförmåner för uppdragstagaren. Medhänsyn till att detaktualiserade problemet är föremål för prövning i regeringsrätten vill vi inteför närvarande yrka bifall till det krav på lagändring som framförts i motionSf327. Vi förutsätter dock att regeringen - om underinstansens domskulle stå fast - föreslår en ändrad lagstiftning. och (båda c) anför. Förbudet mot att kvitta underskott i en förvärvskälla motöverskott i en annan vid beräkning av underlaget för egenavgifter kan i och för sig kritiseras för att det skapar bristande konkurrensneutralitet mellan olika företagsfor mer och ryckighet i avgiftsbelastningen. Å andra sidan har förbudet positiva effekter för den försäkrades pensionsskydd. Vi har i reservationerna 6 och 9 föreslagit olika åtgärder som skall kunna leda till lättnader iavgiftshänseende 28 för småföretagare ochegenföretagare med låga inkomster. Mot denna SfU 1986/87:4 bakgrund är vinu inte beredda föreslå att kvittningsförbudet skall slopas. Propositionenslagförslag 1-3 SfU 1986/87:4 Bilaga 1 Förslag till Lag om ändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frän arbetsgivare dels att3, 31, 50 och 51 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skallinföras fyra nya paragrafer, 22 a-d §§, samt närmast före 22 a och 22 d §§ nyarubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3§ beslut enligtdenna lag meddelas av den länsstyrelse till vilken uppbördsdeklarationen skalllämnas, om inte annat följer av 32 §, Den lokala skattemyndighetens beslut enligt denna lagmeddelas av den lokala skattemyndighet hos vilken arbetsgivaren är registreradför inbetalning och redovisning av arbetstagares skatt. Är arbetsgivaren interegistrerad, meddelas beslut av den lokala skattemyndigheten i det fögderi därarbetsgivaren är bosatt. Saknar en arbetsgivare, som är bosatt utomlands ellerär utländsk juridisk person, fast driftställe här i riket, meddelas beslutet avden lokala skattemyndigheten i fögderi. Vad som i andra stycket sägs om arbetsgivare skad i frågaom beslut enligt 22 a § gälla uppdragsgivaren. Den lokala skattemyndigheten fär meddela förhandsbeskedangående skyldigheten ätt betala socialavgifter efter gemensam skriftligansökan av dem som har träffat eller avser att träffa avtal, enligt vilket denene (uppdragstagaren) mot ersättning skall utföra ett arbete åt den andre(uppdragsgivaren). Sökandena skall lämna de uppgifter som behövs för att ettförhandsbesked skall kunna meddelas. Om den lokala skattemyndigheten finneratt den inte har tillräcklig grund för att meddela ett förhandsbesked, skallansökningen avvisas. En förhandsbesked skall ange om uppdragsgivaren blirskyldig att betala arbetsgivaravgifter eller inte och, i den utsträckning detär påkallat, de Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse SfU 1986/87:4 grunder för beräkning av socialavgif- tJuaga ter somkommer att gälla för uppdragstagaren. Ett förhandsbesked som har vun-nu laga kraft skad, om enav sökandena yrkar det och beskedet är till-lämpligt, iakttas vidtillämpningen av bestämmelserna om arbetsgivaravgifter och egenavgifter enligtlagen (1981:691) om socialavgifter samt av bestämmelserna om sjukpenninggrundandeinkomst och pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.Förhandsbeskedet gäller ersättning som utges sedan beskedet har meddelats meninte senare än ett är därefter. En arbetsgivares skyldighet an betala arbetsgivaravgiftersom belöper på en av honom utgiven ersättning fär heU efterges, om han 1. inteinsåg att han var arbetsgivare åt den som utförde det arbete för vilket hanutgett ersättningen och 2. medhänsyn tdl föreUggande omständigheter måste anses ha saknat anledning räknamed att han var arbetsgivare. Var den, med vilken arbetsgivaren har avtalat om arbetetsutförande, när avtalet ingicks registrerad i det centrala skatteregistret förbetalning av preliminär A-skatt, fär eftergift medges endast om särskilda skälföreligger. Om det finns förutsättningar enligt denna paragraf fåreftergift medges, även om det inte har yrkats. Fråga om eftergift prövas av den lokala skattemyndigheteneller, i be-svärsmäl om skyldighet an betala arbetsgivaravgifter, avbesvärsinstansen. 31 § Bestämmelserna i 1-30 §§ gäller Bestämmelsernai 1-30 §§ gäller ocksåredaravgift, om inte annat föl- också redaravgift, om inte annat föl jer av vad som föreskrivs i 32-37 §§. jer av vad som föreskrivs i andra .. stycketeller i 32-37 §§. I stället för tidsangivelsen den 1mars året efter utgiftsäret i 10, 11, 14 och 17 §§ skall ifråga om redaravgiftgälla den 30 aprd året efter utgiftsåret. SfU1986/87:4 Bilaga Den lokala skattemyndighetens beslut får överklagas genombesvär hos länsrätten. Beslut enligt 5 § tredje stycket, 6 § tredje stycket eller19 § andra stycket överklagas dock genom besvär hos . Beslutenligt nämnda stycken får inte överklagas av det allmänna ombudet. Den lokala skattemyndighetensbeslut får överklagas genom besvär hos länsrätten. Beslut enligt 5 § tredjestycket, 6 § tredje stycket eller 19 § andra stycket överklagas dock genombesvär hos . Beslut enligt nämnda stycken eller 22 a § får inteöverklagas av det allmänna ombudet. Sjömansskattekontorets beslut fåröverklagas genom besvär hos sjömansskattenämnden. Besvärshandlingen skall hakommit in senast två riiå-nader från den dag då klaganden fick del av beslutet. Den lokala skattemyndighetens eller sjömansskattekontorets beslut om revision eller beslut varigenom vite har förelagts får inte överklagas. Den lokala skattemyndighetens ellersjömansskattekontorets beslut om revision eller beslut varigenom vite harförelagts får inte överklagas. Detsamma gäller den lokala skattemyndighetensavvisningsbeslut enligt 22 a § andra stycket. Om en besvärshandling förebesvärstidens utgång har kommit in till en annan länsrätt eller länsstyrelse änden som har att pröva besvären, skall handlingen anses ha kommit in i rätt tid.Handlingen skall översändas till den länsrätt eller länsstyrelsetill vilken den rätteligen borde ha ingetts. Beslut av den lokala skattemyndigheten ellersjömansskattekontoret, som får överklagas, skall på ansökan av arbetsgivarenomprövas av den lokala skattemyndigheten respektive sjömansskattekontoret.Ansökningshandlingen skall ha kommit in före besvärstidens utgång. Vad som harsagts nu gäller dock irite beslut enligt 5 § tredje stycket, 6 § tredje stycketeller 19 § andra stycket. Ett beslut får inte omprövas om arbetsgivaren ellerdet allmänna ombudet har anfört besvär över det. Beslut av den lokala skattemyndigheten ellersjömansskattekontoret, som fär överklagas, skall på ansökan av arbetsgivareneller, när fråga är om beslut enligt 22 a §, någon av sökandena omprövas avden lokala skattemyndigheten respektive sjömansskattekontoret. Ansökningshandlingenskall ha kommit in . före besvärstidens utgång. Vad som har sagts nu gällerdock inte beslut enligt 5 § tredje stycket, 6 § tredje stycket eller 19 § andrastycket. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse SfU 1986/87:4 Ett beslut får inte omprövas, om Bilagaarbetsgivaren eller det allmänna ombudet eller, när fråga är om beslut enligt22 a §, någon av sökandena har anfört besvär över i>e5/urer Denna lag träder i kraft ,Bestämmelserna i 22 d § gäller i fråga om arbetsgivaravgifter för ersättningsom utgetts efter ikraftträdandet. 2 Förslag till SfU 1986/87:4 BilagaLag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring' dels att 11 kap, 2§ och 20 kap, 2 § skall ha följande lydelse, deb att det i lagen skall införasen ny paragraf, 3 kap, 2 a §, av följande lydelse. 3 kap, 2a§ Vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst skad ersättning frän en arbetsgivaresom är bosatt utomlands eller är en utländsk juridiskperson anses som inkomstav annat förvärvsarbete, om ersättningen avser arbete som utförts inom riketsamt arbetsgivaren och arbetstagaren träffat överenskommelse om att ersättningenskall hänföras till sådan inkomst. 11kap, 2 §2 Med inkomst av anställning avses den lön i pengareller naturaförmåner, i form av kost, bostad eller bil, som en försäkrad harfått såsom arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Till sådan inkomsträknas dock inte från en och samme arbetsgivare utgiven lön som ejuppgått ttll I , I fråga om arbete som har utförts utomlands bortsesvid beräkningen av pensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg sombetingas av ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses ,även a) sjukpenning enligt denna lageller lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättningsom utgår enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, ideri mån ersättningen träder i stället för försäkrads inkomst såsomarbetstagare i allmän eller enskild tjänst, b) föräldrapenning, c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, iden mån bidraget inte är ersättning för merkostnader, d) dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa, e) kontantarbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) om kontant ar betsmarknadsstöd, f) utbildningsbidragunder arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning, g) timstudiestöd,inkomstbidrag och vuxenstudiebidrag enligt studie stödslagen (1973:349), h)delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) om delpensionsförsäkring, 'Lagen omtryckt 1982:120, Senaste lydelse 1986:162. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse SfU 1986/87:4. i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfriatjänsteplikttga under repeti- iuaga tionsutbildning, frivilliga somgenomgår utbildning under krigsförbandsöv-ning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsk tjänstgöring samtcivilförsvarspliktiga, j) utbildningsbidrag fördoktorander, k)timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux) och vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare, 1)livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring ellermotsvarande livränta som bestäms med tillämpning av sagda lag, m)från och konstnärsnämnden utgående bidrag som ej är atthänföra till inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 §, i den , mån regeringenså förordnar, Ifråga om ersättning i pengar eller naturaförmåner som sägs i första stycketför arbete som någon utfört från någon annans räkning utan att vara anställd idennes tjänst gäller i tillämpHga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 § andra stycket. Vid beräkning av inkomstav an- Vid beräkning av inkomst av an- ställning skall hänsyn tastill lön eller ställning skall hänsyn tas ttll lön eller annan ersättning, som den försäk- annan ersättning, som den försäk rade har fått från en arbetsgivare, rade har fått från en arbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är ut- som är bosatt utom riket eller är ut ländsk juridisk person, endast i fall ländsk juridisk person, endast i fall då den försäkrade sysselsatts här i ri- dä den försäkrade sysselsatts här i ri ket eller tjänstgjort som om- ket och överenskommelse inte träf- bord på svenskt handelsfartyg. Vad fats enligt 3 kap. 2 a § eller dä han som sägs här skall inte gälla beträf- tjänstgjort som ombord på fande lön till svenska medborgare, svenskt handelsfartyg. Vad som sägs om svenska staten eller, där lönen här skall inte gälla beträffande lön härrör från utländsk juridisk person, ttll svenska medborgare, om svenska en svensk juridisk person, som äger staten eller, där lönen härrör från ut- ett bestämmande inflytande över ländsk juridisk person, en svensk ju den utländska juridiska personen, ridisk person, som äger ett bestäm- enligt av god- mande inflytande över den utland- tagen förbindelse har att svara för ska juridiska personen, enligt av tilläggspensionsavgiften, godtagen för- bindelse har att svara förtilläggspensionsavgiften. Hänsynskall ej heller tas till lön eller annan ersättning från främmande maktsbeskickning eller lönade konsulat här i riket eller från arbetsgivare, somtillhör sådan beskickning eller sådant konsulat och som inte är svenskmedborgare. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande lön till svenskmedborgare eller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt iriket, om en utländsk beskickning här i riket enligt av riksförsäkringsverketgodtagen förbindelse har att svara för tilläggspensionsavgiften. Densom åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärde stycket skall anses såsomarbetsgivare, 20kap, 2f Vid tillämpningen av bestämmelserna i 11 kap, 6 a §om försäkrad, som vårdar barn, skall med barn som där sägs likställasfosterbarn. 5Senaste lydelse 1985:87. Med förälder skall vid tillämpning avbestämmelserna i 9 kap, 4 § och 11 kap, 6 a § likställas den, med vilkenförälder är eller varit gift eller har eller har haft barn, om de stadigvarandesammanbor. Medförälder skall vid ttllämpningen av bestämmelserna i 9 kap. 4 § likställas densom med socialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn för vård ochfostran i syfte att adoptera det. Enligt 2 § andra stycket lagen Enligt 2 § andra stycket lagen (1983:850) om undantagfrån vissa (1983:850) om undantag från vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m. m, skall ersättning som avses i nämnda lag i vissa fall anses som inkomst av annat förvärvsarbete vid tillämpning av denna lags bestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst. bestämmelser iuppbördslagen (1953:272) m, m, skall ersättning som avses i nämnda lag i vissafall anses som inkomst av annat förvärvsarbete vid tillämpning av denna lagsbestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst.Vid till-lämpning av sistnämnda bestämmelser gäller vidare vad som 122 c § lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare sägs om. Att ersättning enligt 14 och 15 §§ lagen(1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare är att betraktasom inkomst av anställning vid tillämpning av bestämmelserna omsjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst framgår av 17 §nämnda lag. SfU 1986/87:4 Bilaga Dennalag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande ifråga om sjukpenninggrundande inkomst och pensionsgrundande inkomst för år1986 eller . Lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter SfU 1986/87:4 Bilaga Härigenomföreskrivs att 1 kap. 2 §, 2 kap, 2 och 4 §§, 3 kap, 4 §, 4 kap. 8 § och 5 kap,1 § lagen (1981:691) om socialavgifter skall ha följande lydel- Avgifterna skall betalas ay arbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap, 2 § eller 11 kap, 3 § nämnda lag. Vid tillämpning av denna lag skall den som har utgett sådant bidrag som avses i 11 kap, 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring anses som arbetsgivare. Avgifternaskall betalas av arbetsgivare samt av den som är försäkrad enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring och har inkomst av annat förvärvsarbete somavses i 3 kap, 2 eller 2 a eller 11 kap, 3 § nämnda lag. Vidttllämpning av denna lag skall den som har utgett sådant bidrag som avses i 11kap, 2 § första stycket m) lagen om allmän försäkring anses som arbetsgivare.Vid tillämpning av denna lag gäller vidare vad som i 22 c § lagen (1984:668) omuppbörd av socialavgifter från arbetsgivare sägs om iakttagande av förhandsbesked.Bestämmelser om betalning av avgifter vid vissa uppdrag finns i lagen (1983:850) om undantagfrån vissa bestämmelser i uppbördslagen (1953:272) m, m. Bestämmelser om betalning av arbetsgivaravgifterfinns också i 18 § lagen (1983:1070) om arbete iungdomslag hos offenthga arbetsgivare, 2§2 En arbetsgivare som sysselsätter sjömän skall på den ersättning som utgettstill sädana betala även sjömanspensionsavgift . I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift och folkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, fastställer. Procentsatserna skall utgöra den andel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivna procentsatserna som svarar mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän och sjömän på I fråga om sjömän skall sjukförsäkringsavgift ochfolkpensionsavgift beräknas efter de procentsatser som regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, fastställer. Procentsatsernaskall utgöra den andel av de i 1 § första stycket 1 och 2 angivnaprocentsatserna som svarar mot förhållandet mellan antalet svenska sjömän ochhela antalet sjömän på ' Senaste lydelse1983:1078. Senaste lydelse 1984:605. Nuvarandelydelse ' Föreslagen lydelse SfU 1986/87:4 svenska handelsfartyg i medeltal för svenska handelsfartygi medeltal för "' de som när- de som när mast föregått det år då procentsat- mast föregått det år då procent- serna fastställs. Hänsyn skall därvid satserna fastställs. Hänsyn skall där- inte tas till fartyg med en brutto- vid inte tas till fartyg med en brutto- dräktighet understigande 300, Pro- dräkttghet understigande 300, Pro centsatserna beräknas med två deci- centsatserna beräknas med två deci maler, maler. Med avses i denna lag den som skall betalasjömansskatt enligt 1 § 1 mom. första stycket lagen (1958:295) om sjömansskatt. 4 §3 .. Vid bestämmande avavgiftsunderlaget skall bortses från 1. ersättning och samme arbetstagare om den inte uppgått till , 2. ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång fyllt , . 3. ersättning tillarbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av barn eller med anledning avbarns födelse, till den del ersättningen motsvarar sjukpenning eller föräldrapenningsom arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap, 16 § eller 4 kap, 20 § lagen(1962:381) orn allmän försäkring, . 4. uppdragsersättningför vilken bevillningsavgift har erlagts enligt lagen (1908:128) ombevillningsavgifter för särskilda förmåner och rättigheter, 5. ersättning somen arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i hansförvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte får göras vidinkomsttaxeringen, 6. ersättning tillden del denna motsvarar kostnader i arbetet som arbetstagare haft att täckamed ersättningen, 7. ersättning förtjänstgöring i verkskydd enligt 47 § tredje stycket civilförsvarslägen(1960:74), i den mån ersättningen utgör eller motsvarar dagpenning, 8. ersättning förarbete som har utförts utomlands, till den del denna inte räknas sorri lönenligt 11 kap. 2 § första stycket lagen om allmän försäkring, 9. ersättning förskiljemannauppdrag i fall där parterna i skiljeförfarandet. är av utländsknationalitet, 10. ersättning som på grund av bestämmelserna i 4 eller 5§ lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i ge inte utgör skattepliktig intäkt, . ersättning som avses i 3 kap. 2a § lagen om allmän försäkring. Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast omkostnaderna kan beräknas uppgå till minst. av arbetstagarensersättning från arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller denmyndighet som regering: en bestämmer får fastställa schablon för beräkning avarbetstagares kostnader i viss verksamhet. I fråga om inkomst från fåmansföretag skall föreskrifternai punkt 13 av anvisningarna 111132 § kommunalskattelagen (1928:370) tillämpasvid bestämmande av avgiftsunderlaget. ' Senaste lydelse 1984:948. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse SfU 1986/87:4 3 kap. . . 4§''