bet · GA01TU19 · 1986-12-31 00:00:00 — 26. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1986/87:T204 (c) yrkandena 13 och14 fill Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar för /88anvisar ett reservationsanslag på , 27. att godkänner alt medelfrän anslaget Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar får föras övermellan i enlighet med vad föredragande departementschefenanfört, 28. att till Tjänster tillutomstående för /88 anvisar ett förslagsanslag på , 29. att godkänner vadföredragande departementschefen anfört om användningen av anslaget Tjänstertill utomstående för upprustning av vissa vägar, 30. beträffande högsta tillåtnafordonsvikter attriksdagen avslår motion 1986/87:T209 (vpk) yrkande 4, 31. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag pä motion 1986/87:T204 (c) yrkande 11 tillSärskilda bärighetshöjande åtgärder för /88 anvisar ettreservationsanslag på , 32. att godkänner attanslaget Särskilda bärighetshöjande åtgärder får användas för inköp av vägar ienlighet med vad föredragande departementschefen föreslagit, 33. beträffande bärighetsupprustning iVärmlands län attriksdagen avslår motion 1986/87:T223 (c) yrkande 2 i denna del, 34. beträffandebärighetsupprustning i attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:T226 (s) yrkande 1 och 1986/87:T356 (c), 35. beträffandebärighetsupprustning i attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T322 (c) yrkande 3 och 1986/87;T324 (c)yrkande 2, 36. beträffande ökade väginvesteringari län att avslår motion 1986/87:T327 (s), 37. beträffande upprustning av broar iBlekinge attriksdagen avslår motion 1986/87:T329 (fp, s, m, c), 38. beträffandebärighetsupprustning i attriksdagen avslår motion 1986/87:T339 (s) yrkande 2, 28 39. beträffande upprustning av , E18, väg 60/68 och väg 50 /87:19 att avslår mofion1986/87:T343 (s, m, fp, c, vpk) i denna del, 40. beträffande bärighetsupprustning iKronobergs län attriksdagen avslår motion 1986/87:T219 (s) i denna del och 1986/ 87:T355 (c), Flerårs- och fördelningsplaner m. m. 41. beträffandeökade väganslag till attriksdagen avslår mofionerna 1986/87;T322 (c) yrkandena 1 och 2, 1986/87:T324(c) yrkande 1 och 1986/S7:T350 (fp), 42. beträffande byggande av vägenHerrljunga-Vårgårda att avslår motion 1986/87:T345 (c), 43. beträffande fördelningen avväganslagen att avslår motion 1986/87:T316 (m), 44. beträffande byggande av riksvägar iJönköpings län att avslår mofion 1986/87:T351 (c), 45. beträffande södra förbifarten vid att avslår motion 1986/87;T315 (s), 46. beträffande nybyggnation av riksväg31 attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T323 (m) och 1986/87:T358 (s), 47. beträffandevägarna i län attriksdagen avslår mofion 1986/87:T314 (c), 48. beträffandevägförbättringar i attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:T348 (s) och 1986/87:T360 (c), 49. beträffandeupprustning av attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:T213 (fp) yrkande 1 och 1986/87;T310 (s), 50. beträffande vägförbättringar iKristianstads län att avslår mofion 1986/87:T352 (m), 51. beträffande förbättradevägförbindelser från till Skåne-och Göteborgsregionerna attriksdagen avslår motion 1986/87:T311 (s), 52. beträffandeupprustning av att avslår motionerna 1986/87:T220 (c) i denna del, 1986/87:T347 (fp)och 1986/87:T353 (s), 53. beträffandevägarna i attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:T328 (fp) och 1986/87:T359 (s), 54. beträffandeökade väganslag till attriksdagen avslår mofion 1986/87:7223 (c) yrkande 2 i denna del, 55. beträffandeökade väganslag till attriksdagen avslår motion 1986/87:T226 (s) yrkande 2, 56. beträffandeplaneringen av vägnätet i attriksdagen avslår mofion 1986/87:T228 (fp) yrkande 6, 57. beträffandeEuropaväg 18 från mot och attriksdagen avslår mofion 1986/87;T305 (s), 29 58. beträffande bättre kommunikationeri Bergslagen XU 1986/87:19 att avslårmotion 1986/87:T318 (s), 59. beträffande vägförbättringar iÖrebro län attriksdagen avslår motion 1986/87:T230 (m, fp) yrkande 1 i denna del, 60. beträffandevägar i inlandet attriksdagen avslår motion 1986/87:T343 (s, m, fp, c, vpk) i denna del, 61. beträffande riksvägarna 50, 60 och68 att avslår motion 1986/87 :T335 (s), 62. beträffande vägarna i Kopparbergslän att avslår motion 1986/87:T307 (s), 63. beträffande bro över sund attriksdagen avslår motion 1986/87:T319 (s), 64. beträffande väg 46 på sträckanAlvaredSmårör att avslår motion 1986/87:T321 (s), 65. beträffande vägupprustningar iKronobergs län attriksdagen avslår motion 1986/87:T219 (s) i denna del, 66. beträffande upprustning av väg164/163 att avslår motion 1986/87:T309 (c), 67. beträffande upprustning av vägenmellan och Salen att avslår motion 1986/87:T334 (m), ()?>. beträffande utbyggnad av längsNorrlandskusten att avslår motion 1986/87:T342 (fp), 69. beträffande , sträckanGöteborgTrollhättan/Väners borg attriksdagen avslår motion 1986/87:T303 (s), 70. beträffande prioriteringen mellanlandets Europavägar att avslår mofion 1986/87:T333 (m), 71. beträffande väginvesteringar i Råneälvdal att avslår motion 1986/87:T218 (c), 72. beträffande färjeförbindelsenVenLandskrona attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T313 (s) och 1986/87:T354 (c). 73. beträffande fördelningssystemet förväganslagen att avslår motion 1986/87:T340 (m) yrkande 1, 74. beträffande vägfrågor iStockholmsregionen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T221 (m) yrkande 2, 1986/ 87:T225 (s),1986/87:T227 (fp) yrkande 3, 1986/87:T340 (m) yrkandena 2 och 3 och1986/S7:T361 (m). 75. beträffande vägverketsskadeståndsansvar att avslår motion 1986/87:T304 (m), 76. beträffande Sjöfallsleden attriksdagen avslår motion 1986/87;T341 (s), attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T336 (s) och 1986/87:T344 (fp), 30 78. beträffande klassificering avväg 98 /87:19 att avslår mofion1986/87:T317 (s), 79. beträffande bättretrafikservice att avslårmofion 1986/87:T325 (s). Stockholmden På trafikutskottets vägnar Närvarande:Kurt (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (vpk), JarlLänder (s), (), () och (). Decentralistisk inriktning av vägpolitiken (mom. 1) (), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Utskottet villerinra" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Såsomframhålls i mofion T204 (c) har ett bra vägnät en avgörande betydelse för såvälden enskilde bilisten som för industrins transporter. Det gäller inte bara förde mest trafikerade vägarna utan för landets alla vägar. Enligt utskottetsmening finns det en tendens till att väginvesteringarna koncentreras tillde regioner som redan har relativt goda järnvägs- och flygförbindelser. Ettuttryck för detta är de många mofioner som väckts med yrkanden om attväginvesteringarna i ökad utsträckning skall gå till de delar av landet som hardåliga kommunikationer. Utskottetanser att det inte är uppgift att ta ställning till enskildavägbyggnadsobjekt. Denna uppgift åvilar i första hand regionala organ ochvägmyndigheterna. För att undvika att samhällets begränsade resurserkoncentreras fill storskaligä projekt bör såsom yrkas i mofion T204 (c)uttala sig för en mer decentralistisk inriktning av vägpolitiken.Planeringen på vägområdet bör enligt utskottets mening få en starkareregionalpolitisk inriktning. Med en sådan inriktning av vägpolitiken kan syftetmed många av motionsyrkandena, tillgodoses utan att grunderna förvägplaneringen ändras. nu anfört, vilket innebär att motion T204 (c) tillstyrks i denna deloch att yrkandet i motion T332 (vpk) till väsentlig del blir fillgodosett, börav ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse: 1. beträffande decentralistisk inriktning av vägpolitiken att med bifall fill motion 1986/87:T204 (c) yrkande 9 och medanledning av motion 1986/87:T332 (vpk) som sin mening ger /87:19regeringen fill känna vad utskottet härom anfört, Uppdelning av anslaget Drift av statliga vägar(mom. 11) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 12 sombörjar med "Som utskottet" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse: Såsom framhålls i motion T204 (c) är det avregionalpolitiska skäl angeläget att lever upp till ambitionen i 1979års trafikpolifiska beslut att cirka hälften av driftmedlen fördelas vardera päriksvägarna resp. länsvägarna. För att åstadkomma detta anser utskottet attförevarande anslag bör delas upp i ett anslag till Europa- öch riksvägar ochett anslag till övriga statliga vägar. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T204(c) tillstyrks i denna del, bör av ges regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse: 11. beträffande uppdelning av anslaget Drift av statligavägar att med bifall till motion 1986/87:T204 (c) yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Utbyggnaden av väg E 6 som motorväg på delen (mom. 16) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avtrafiksäkerhetsskäl" bort ha följande lydelse: Av propositionen framgår att kostnaderna för den planerademotorvägen mellan och kommer att bH väsentligt högre änvad som tidigare beräknats. Kostnaderna för hela sträckan beräknas nu till 970milj. varav 675 milj. kr. för den första etappen fram fill . Utskottet anser för sin del att det inte är försvarligtatt utan mer ingående studier genomföra denna första etapp av motorvägsbygget.En så stor satsning på ett enstaka projekt kommer att medföra att medel drasbort frän ordinarie väganslag, vilket kommer att resultera i sämre underhålloch upprustning av många vägar. Det är vidare enligt utskottets mening nödvändigt attingående belysa vilka miljöeffekter som motorvägsbygget ger upphov fill.Utskottet anser att det bl.a. är nödvändigt att undersöka möjligheten att gevägen en östlig sträckning vid med en anslutning till nuvarandemotorväg vid . Därigenom kan trafikbehov från hela Trestadsområdet(, och ) fillgodoses. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att regeringensförslag till utbyggnad av väg E 6 som motorväg på delen avstyrks, bör av ges regeringen fill känna. Det innebär vidare att syftet med motionerna T202 (c), T209 (vpk) och T540 (vpk) i denna del till väsentlig del blir tillgodosett, 32 dels attutskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: XU 1986/87:19 16. beträffande utbyggnad av väg E 6 som motorväg på delenStenungsund-Ljungskile attriksdagen med avslag på regeringens förslag samt med anledning av motionerna1986/87:T202 (c) yrkande 1 i denna del, 1986/87:T209 (vpk) yrkandena 6 a och 6b och 1986/87:T540 (vpk) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Utbyggnaden av väg E 6 som motorväg på delen (mom. 16) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avtrafiksäkerhetsskäl" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att regeringens agerande beträffandemotorvägen är omdömeslös. har aldrig tidigareålagts en så kostnadskrävande bit motorväg. Besluten har också fattats allförsnabbt. Enligt utskottets mening bör motorvägsplanerna avbrytas och i ställeten nödvändig upprustning av sträckan göras i enlighet med fidigareplaner, varvid hänsyn skall tas till trafiksäkerhet och framkomlighet. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att mofionernaT209 (vpk) och T540 (vpk) tillstyrks i denna del samt att syftet med yrkandet imofion T202 (c) till väsentlig del blir fillgodosett, bör av gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse: 16. beträffande utbyggnad av väg E 6 som motorväg på delenStenungsund attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:T209 (vpk) yrkandena 6 a och 6 boch 1986/87:T540 (vpk) yrkande 2, med anledning av motion 1986/87:T202 (c)yrkande 1 i denna del samt med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator (mom. 23) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "av bidraget"bort ha följande lydelse: Ungefär en fjärdedel av de sammanlagda kommunalautgifterna täcks av statsbidrag. Utskottet anser att denna situation är orimligmed tanke på det stora statliga budgetunderskottet och det faktum att kommuneroch landsting byggt upp betydande finansiella resurser. Utskottet tillstyrkerdärför yrkandet i motion T224 (m) att anvisa 100 milj. kr. mindre än vadregeringen föreslagit. Utskottets ställningstagande innebär vidare att motionT204 (c) avstyrks i denna del. dels attutskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse: XU 1986/87:19 23. attriksdagen med avslag på regeringens förslag och motion 1986/87:T204(c) yrkande 12 samt med bifall fill motion 1986/87:T224 (m)yrkande 1 till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag på , Anslaget Bidrag till drift av kommunala vägar ochgator (mom. 23) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "av bidraget"bort ha följande lydelse: En särskild utredare har fillkallats för att utredaformerna och de finansiella förutsättningarna för ett ökat kommunaltväghällningsansvar. Utskottet anser att kommunerna redan nu bör ta ett störreekonomiskt ansvar för de egna vägarna och gatorna. Utskottet tillstyrker därföryrkandet i motion T204 (c) att anvisa 200 milj. kr. mindre än vad regeringenföreslagit. Utskottets ställningstagande innebär att motion T224 (m) avstyrks idenna del. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. att med avslag på regeringens förslagoch motion 1986/87;T224 (m) yrkande 1 samt med bifall till motion 1986/87:T204 (c) yrkande 12 till Bidrag till drift av kommunala vägar och gator för /88 anvisar ett reservationsanslag på , Anslaget Bidrag till byggande av kommunala vägaroch gator (mom. 24) , och (allam)'anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet godtar" och slutar med "avstyrksföljakfiigen" bort ha följande lydelse: Den kommunala sektorn har genom sin ekonomiska tyngd ennyckelroll i arbetet med att sanera den svenska ekonomin. Med tanke påkommunernas finansiella ställning och de stora underskotten i statsbudgeten ärdet enligt utskottets mening rimligt att minska på statsbidragen tillkommunerna. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion T224 (m) att anvisa70 milj. kr. mindre än vad regeringen föreslagit. deb att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. att med avslag på regeringens förslagoch med bifall till motion 1986/87:T224 (m) yrkande 2 fill Bidrag till byggande av kommunala vägar och gator för /88 anvisar ett reservationsanslag på . AnslagetBidrag till drift och byggande av enskilda vägar /87; 19 (mom. 26) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 17 sombörjar med "Ett nytt" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Såsom framhålls i motion T204 (c) skar regeringen i 1983års budget drastiskt ned anslaget Bidrag till drift av enskilda vägar samtidigtsom bidragsdelen sänktes från till . Året efter infördes ett differentieratbidragssystem med fyra olika nivåer. Detta system har emellertid i praktikenvisat sig medföra stora avgränsningssvårigbeter. Det har därigenom lett tillökad byråkrati och i enskilda fall klara orättvisor. Utskottet som delar motionärernas uppfattning tillstyrkerdärför förslaget att en återgång bör ske till de regler förstatsbidragsgivningen som gällde för /83. Det torde ankomma päregeringen att genomföra erforderliga författningsändringar. Utskottet tillstyrker vidare förslaget i motionen attanslaget som en följd härav bör räknas upp med 25 milj. kr. till 432,8 milj.kr. dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse: 26. att med avslag på regeringens förslag ochmed bifall till motion 1986/87:T204 (c) yrkandena 13 och 14 till Bidrag tilldrifl och byggande av enskilda vägar för /88 anvisar ettreservationsanslag på , Högsta tillåtna fordonsvikter (mom. 30) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Såsom framhålls i motion T209 (vpk) har exportindustrinsoch EG-marknadens ekonomiska krafter vunnit gehör när det gäller högstatillåtna maxvikter för tunga fordon. De satsningar som utlovas för att ökabärigheten pä vägar och broar är angelägna. På grund av den ökade tungatrafiken och de överlaster som slifit ner viktiga delar avvägsystemet är behovet av upprustning akut. Utskottet anser däremot att det är helt oacceptabelt attsom regeringen föreslår höja gränsen för högsta tillåtna boggitryck ochbruttovikt. En anpassning fill allt tyngre EG-ekipage kan saboteraupprustningen av de mest nedslitna vägarna och broarna. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T209(vpk) fillstyrks i denna del, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 30 bort ha följande lydelse: 30. beträffande högsta tillåtnafordonsvikter att med bifall till motion 1986/87:T209 (vpk) yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, AnslagetSärskilda bärighetshöjande åtgärder (mom. 31) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "För att" och på s. 20 slutar med "utanförskogslänen" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T204(c) att de eftersläpande underhållsbehoven vad gäller bärighet, beläggningaroch broar kräver särskilda insatser.Utskottet anser att 200 milj. kr. utöverregeringens förslag bör anvisas för nästa budgetår. Dessa medel bör användasför att ge landsdelar utanför skogslänen en rimlig andel av upprustningen avdet svagaste vägnätet. Regeringens förslag kommer enligt utskottets mening attmissgynna flera län i landet som har skogsindustri och ett sekundärt ochtertiärt vägnät med stora bärighetsproblem. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T204(c) tillstyrks i denna del, bör av ges regeringen till känna. Genom utskottets ställningstagande torde syftet i huvudsakvara tillgodosett med de motioner i vilka begärs att medlen förbärighetshöjande åtgärder även skall kunna utnyttjas för investeringar på detsvagaste vägnätet utanför skogslänen. Något tillkännagivande till regeringen ärdärför inte nödvändigt med anledning av dessa motioner. I ett flertal andramotioner begärs att medlen i största möjliga utsträckning skall komma ett visstlän till godo. Utskottet anser att fördelningen av medlen i första hand böravgöras av . dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse: 31. att med avslag på regeringens förslag ochmed bifall till motion 1986/87:T204 (c) yrkande 11 till Särskildabärighetshöjande åtgärder för /88 anvisar ett reservationsanslagpå , Fördelningssystemet för väganslagen (mom. 73) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "av väganslagen"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T340(m) att den beräknade avkastningen av olika vägobjekt i högre grad bör varastyrande vid fördelningen av väganslagen. Till de faktorer som i ökadutsträckning måste beaktas vid prioriteringar hör effekten förnäringslivets transporter av ett förbättrat vägnät, trafikintensitet ochbefolkningsmängd. Regeringen bör enligt utskottets mening låta se övervägplanerings- och fördelningssystemet med denna utgångspunkt. Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T340(m) yrkande 1 tillstyrks, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 73 bort ha följandelydelse: 73.beträffande fördelningssystemet för väganslagen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:T340 (m) yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. driftsform (mom. 2) GörelBohlin, och (alla m) anför: Somframhålls i motion T232 (m) är det angeläget att överväga vägverketsdriftsform. Bolags- eller affärsverksform skulle bl.a. betyda ökade möjlighetertill finansiering av angelägna objekt utanför statsbudgeten. Det bör vidareövervägas att avgiftsbelägga delar av verksamhet. I betänkandet hänvisasfill pågående utredningsarbete inom . Den avmoderata samlingspartiet i nämnda motion aktualiserade ändringen av driftsformbör därvid övervägas. I avvaktan härpå låter vi oss tills vidare nöja ochavvaktar förslag i ärendet. Regionalpolitisk satsning (mom. 5,15 och 31) GörelBohlin, och. (alla m) anför: I moderatasamlingspartiets budgetförslag har sådana omdisponeringar gjorts att ensärskilt regionalpolitiskt inriktad "paketpott" anvisas. En del avdessa medel föreslås bli överförda fill kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde. Enligt förslaget skall 50 milj. kr. under entreårsperiod satsas på vägnätet för att åstadkomma förbättringar i trafikflödetpä vissa delar av riksnätet. Syftet är således att utöver bärighetsförstärkningarge möjlighet till insatser för breddningar och sträckförändringar som kan geökad transporteffektivitet på delar av vägnätet som omfattar väsentligatransportleder genom viktiga utvecklingssvaga regioner. Dessa insatser börenligt vår mening genomföras snabbare än det av trafikutskottet i dettabetänkande tillstyrkta tioårsprogrammet. Ovan redovisade förslag behandlas avarbetsmarknadsutskottet. Bärighetshöjande åtgärder (mom. 31) . GörelBohlin, och (alla m) anför: 1detta betänkande behandlas frågan om särskilda medel under förbärighetshöjande åtgärder. Med tanke på den överenskommelse som träffats mellankommunikafionsdepartementet och representanter för näringslivet, som genomåtgärderna fär fördelar i form av effekfivare transporter, motsätter vi ossdenna gäng inte att finansieringen delvis sker genom en skattehöjning. Dettabetraktar vi dock som en tillfällig åtgärd och inte som någon form avalternativ finansieringsform av väginvesteringar såsom åtgärderna rubriceras itrafikutskottets betänkande /87:12. Miljöskonande kringfartsleder (mom. 74) GörelBohlin, och (alla m) anför; Säsom yrkas i motionerna T340 (m), T361 (m) och T221 (m) är kringfartslederomkring tätortscentra av stor betydelse för att skona miljön och åstadkomma enjämnare trafikrytm. FörStockholmsregionen är sådana kringfartsleder av synnerlig betydelse, exempelvisÖsterleden och en Västerled. ras såsomframhålls i motion T340 (m) att nya leder som tillkommer bl.a. för attförbättra trafikföring och miljö inte åstadkommer nya miljöproblem, vilket ären risk i anslutning till äldre vägnät. Väganslagen till (mom. 74) och (båda m) anför; Såsom sägs i motionerna T340 (m) och T221 (m) harStockholmsregionen under en följd av år missgynnats vid fördelningen av anslagtill vägbyggande. fick av de statliga vägpengarna,dvs. ungefär motsvarande länets andel av rikets befolkning, medan länet år 1986fick . tycks anslaget bli ännu mindre. Behovet av ökat bostadsbyggande i länet kommer att föramed sig krav på bättre trafikleder. har dessutom en jämfört medlandet i övrigt mycket hög och ökande olycksfrekvens, som troligen till vissdel kan hänföras till dåliga vägar. passeras av eller är målet för mångavarudistribu-erande företag från hela . Det gäller t.ex. företag längshela . Länets vägar har således betydelse för landet som helhet,men som det nu är fungerar som ett hinder för trafikfiödet ilandet. Det är som sägs i detta betänkande inte i enlighet medriksdagens arbetsmetoder att eller dess utskott tar ställning tillhur väganslagen skall fördelas mellan olika delar av landet. Detta bör skegenom den prioriterings- och fördelningsordning som lagt fast. Omväganslagen fördelas felaktigt över landet, vilket vi anser att de gör, börprinciperna för planeringssystemet förändras. Genom ett stöd för reservation nr 11 i detta betänkande, ivilken begärs att gällande fördelningssystem ses över, kan en bättre fördelningav väganslagen åstadkommas. Om större hänsyn tas till avkastning och nytta förnäringslivet av olika vägobjekt, till befolkningstätheten och tilltrafikintensiteten, skulle erhålla en rättvisare andel avvägmedlen.