bet · GA01KU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Avskild plats föriläggning av valsedlar, s. 33, skall väljare till skydd för valhemlighetenkunna lägga in valsedel i valkuvert på enskild plats. Det är en absolutskyldighet för postkontoren och postställena att se till att sådan avskildplats, som är tillfredsställande avskärmad, finns . Där rörelsehindrade väljare kan väntas poströsta kansärskild valskärm (art. nr. 66820) placeras ut. Inom RSV övervägs förnärvarande frågor om förbättrad service åt handikappade. 8.Röstning på postanstalt KU 1986/87:15 I motion 1985/86:K705 av m. fl. (s)föreslås att det görs en översyn av systemet med röstning på postanstalt och avrutinerna för hantering av poströsterna. I motionen erinras om attpoströstandet ökat kraftigt och uppgår nu till över 2 miljoner. Motionärernaanser att det bör utredas vilka möjligheter som finns att ånyo förmå väljarnaatt rösta i vallokål. Det primära bör då vara att göra vallokalerna merlättillgängliga. Poströstning i hemorten på valdagen kan enligt motionärernaanses innebära att röstningen försvåras då möjligheten till röstning i vallokalfinns. Vidare föreslås i motionen att vallagen anpassas så att fler kommunertillämpar systemet med posten som ansvarig för sortering av förtidsröster. Ettsådant system, som blivit allt vanligare, innebär snabbare och säkrarehantering. Gällande regler, m. m. Särskilda bestämmelser om röstning på postanstalt finns i10 kap. vallagen. Poströstning får ske på varje postanstalt fr. o. m. dentjugofjärde dagen före valdagen samt på valdagen. I 12 kap. vallagen finns särskilda regler om behandlingenav röster som avgivits på postanstalt. RSV och postverket samverkar inför valen om övergripandefrågor. Inför varje val samråder också valnämnd lokalt med postverket om ivilken utsträckning särskild sorterings- och distributionsservice skall ske. RSV har i sin utvärdering av val i ett särskiltavsnitt redovisat erfarenheter av poströstningen och dess kostnader. a.förordas att poströstning kan avslutas före valdagen. Folkstyrelsekommitténöverväger frågor om förtidsröstning, m. m. Partimärktavalsedlarvid kyrkofullmäktigval,postservice, proportionaUtet I motion 1985/86: K702 av m.fl. (s)föreslås att åtgärder vidtas så att det i vallagen för kyrkofullmäktigvalinförs bestämmelser som ser till att partimarkerade valsedlar tillhandahålls påpostanstalt där poströstning pågår. Enligt motionärerna.visar erfarenheternafrån det senaste kyrkofull-mäktigvalet att det förhållandet att partimarkeradevalsedlar inte fanns tillgängliga på poststationefna var negativt förfullföljandet av valhandlingen. I motion 1985/86:K7II av () föreslåsatt posten borde ges möjligheter att förbättra sin service vidkyrkofullmäktigvalen. Partier och övriga i valet verkande grupper bör få möjligheteratt självalägga ut valsedlar på postkontoren. Skyltning om pågåendepoströstning bör också ske. I motion 1985/86:K712 av och (båda s) föreslås att lagen om val av kyrkofullmäktige ändras så att valresultatet medför en partipolitiskt rättvis kyrkofullmäktigförsamling. Motionärerna hänvisar till att de nuvarande reglerna ibland innebär att valet sker i enmansvalkretsar eftersom varje församling skall utgöra en egen valkrets. Effektenillustreras med förhållandena i kyrkliga samfällighet . KU 1986/87:15som består av 19 församlingar. Av de 49 mandaten fördelas 23 i tätorten, 3 iden näst största församlingen, 2 mandat vartdera fördelas i 6 församlingar, och11 församlingar är enmansvalkretsar. Genom samverkan mellan de borgerligaparfierna tillfaller enligt motionärerna nästan självklart enmansvalkretsarnadetta block. Detta förhållande inverkar menligt på valdeltagandet från andrapartier. Enligt motionärerna är det tydligt att valsystemet motverkar etträttvist demokratiskt utslag. Gällande regler, m. m. Enligt lagen om kyrkofullmäktigval (1972:704) skall varjeförsamling utgöra en valkrets vid val av fullmäktige. Gäller valet kyrkligsamfällighet skall varje i samfälligheten ingående församling utgöra envalkrets. Flera församlingar kan utgöra en valkrets, vilket förutsättersärskilt beslut av regeringen. Enligt 4 a § skall en ledamot väljas i varje församling' ien kyrklig samfällighet. Av det återstående antalet ledamöter skall i varjeförsamling väljas en ledamot för varje gång som antalet röstberättigade iförsamlingen är jämnt delbart med det tal som erhålls, när antaletröstberättigade i samfälligheten delas med det återstående antalet ledamöter isamfällighetens fullmäktige. Vidare finns föreskrifter om tillämpning avöverskottstal. Val avkyrkofullmäktige hålls den tredje söndagen . har att enligt sina direktiv se öyerde kyrkliga valen. Utjämningsmandat i valkretsindélad kommun och3-procentsspärren vid landstingsval I motion 1985/86:K703 av och (båda s) föreslås att folkstyrelsekommittén får i tilläggsuppdrag att göra en översyn av valsystemet vid kommunala val. 1 motionen anförs skäl för att införa utjämningsmandat och småpartispärr i kommunala val. Utöver det utred ningsuppdrag sorri gavs åt-folkstyrelsekommittén att se över valsystemet i stort borde även det kommunala valsystemet ses över. , . . . I motion 1985/86:K704 av i (m)föreslås att riks'dagen ändrar vallagen så att i lagen införs regler om utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval. Motionären anser vidare att det är en fördel att även i kommunfullmäktigval ha en spärr mot små partier som blommar upp något eller några korta år. För kommun med fler än en valkrets bör ett system med fasta mandat och utjämningsmandat införas enligt den modell som gäller vid landstingsval. . . I motion 1985/86:K617 av och. (båda c) föreslås att det införs ett systemmed fasta mandat och utjämningsmandat för valkretsindélad kommun enligt sammamodell som vid landstingsvalen. I motion 1985/86:K719 av () föreslås dels(yrkande 1) att nuvarande 3-procentsspärr för val till landsting avskaffas, dels (yrkande2) att ett system med utjämningsmandat utan procentspärr vid val till kommunfull mäktige införs. Motionären anför att det är viktigt för tilltron till det 12 representativasystemet att de valda politiska organen så nära som möjligt KU 1986/87:15speglar den medborgaropinion som kommit till uttryck i valet. Gällaride regler, m. m. Enligt 2 kap. 9 § vallagen skall, kommun indelas i valkretsarom det i kommunen finns fler än 24 000 röstberättigade invånare eller om detför -kommunen skall utses minst 51 fullmäktige. Om antalet röstberättigadeinvånare överstiger 6 000 får dock kommun indelas i valkretsar. Även mindrekommun kan få valkretsindelning om synnerliga skäl föreligger. Valbarheten ärej inskränkt inom valkrets. Det är kommunfullmäktige som beslutar omvalkretsindelning, vars beslut dock skall fastställas av . Enligt 14 kap. 15 a § är endast parti som har fått av rösterna i hela landstingskommunen berättigat att delta i fördelningen avmandaten i . demokraliberedning (C 1983:03) som avslutat sittarbete har bl. a. enligt tilläggsdirektiv (Dir. 1983:44) haft attpröva frågan oni förbättrad proportionalitet vid val av kommunfullmäkfige ivalkretsindelade kommuner. Idirektiven anförde civilministern följande: I betänkandet (SOU 1980:45) Översyn av vallagen 2 föreslog1978 års vallagskommitté att minimiantalet mandat per valkrets ikommunfullmäktigvalen skulle höjas från 15 till 20 för att få en bättreproportionalitet i varje valkrets och i fullmäktige som helhet. I denproposition som lades fram på grundval av betänkandet (jjrop. 1980/81) fannsemellertid inte något sådant förslag. Skälet härtill var att det under frågansberedning i hade visat sig att det inte gick att uppnåbredare enighet om förslaget (prop. s. 38). ansåg emellertid attförnyade försök borde göras för att åstadkomma en lösning av frågan om bättreproportionalitet vid val av kommunfullmäktige i kommuner som är indelade ivalkretsar. uttalade att regeringen borde ta upp frågan medsikte på att ett förslag skulle läggas fram för före1985,års val (KU 1980/81:26 s. 28, rskr 392). har erinrat omsitt tidigare uttalande och betonat vikten av skyndsamhet (KU 1982/83:9 s. 37). Beredningen bör pröva frågari om förbättradproportionalitet vid val av kommunfullmäktige i kommuner som är indelade ivalkretsar. Beredningens överväganden bör presenteras såatt eventuella lagändringar kan genomföras till val. Beredningen stannade för att inte föreslå införande av ettsystem med utjämningsmandat. Ställningstagandet redovisas i en särskild PM. , som har att göra översyn av vissavalfrågor, behandlar inte frågor om proportionaliteten i de kommunala valen. har behandlat motioner om utjämningsmandat vidkommun-fullmäkfigval vid flera fillfällen, (KU 1983/84:11).Utskottet anförde i denna del följande: Vid'1980/behandlades motioner variföreslogs ändringar i' valsystemet vid kommunfullmäktigval i syfte att uppnå bättre proportionali tet (KU 1980/81:26). Utskottet föreslog att regeringen skulle ta upp frågan 13 Med anledning av ställningstagande 1981 KU1986/87:15 har regeringen i direktiven till demokratiberedning uttalatatt beredningen bör pröva frågan om förbättrad proportionalitet i kommuner somär indelade i valkretsar. Utskottet finner med anledning härav inte anledningatt tar något ytterligare initiativ i frågan. Frågan om 3-procentsspärren vid val av landstingsledamöterhar behandlats av med anledning av motioner ,(KU 1983/84:11), då en motion (vpk) om slopande av spärrenavslogs. LItskottet ansåg att inte då borde inta någon annanståndpunkt under hänvisning till tidigare ställningstaganden i spärrfrågan. I motion 1985/86:K708 av m.fl. (m)föreslås an beslutar om sådan ändring av vallagen att valkretsindelningeni skall ske enligt de principer som föreslogs av personvals- ochvalkretsindelningen, men som ej kommit att genomföras. Motionärerna anser attden nuvarande indelningen med fyrstadskretsen resp. det övriga länet inte ärtillfredsställande. Gällande regler, m. m. För val till är riket indelat i 28 valkretsar. flesta fall utgör länet en valkrets.-Enligt 2 kap. 1 § vallagen utgör ,, och Lunds kommuner en valkrets (fyrstadskretsen) ochMalmöhus län i övrigt en valkrets. Centrala valmyndigheten ()fastställer antalet fasta valkretsmandat i varje valkrets. Personvals- och valkretsutredningen (Ju 1974:19)föreslog" 1977 att valkretsindelningen i borde ändras så attdet skapades tre nya geografiskt sammanhängande valkretsar. Sedan dennakommitté avslutat sitt arbete tillkallade regeringen en särskildutredare för att arbeta vidare med frågan. Utredaren förordade en ny indelningsom borde bygga på enheter som är geografiskt sammanhängande. Regeringen beslöt att läggautredningsförslaget till handlingarna. Som motivering anfördes i protokolletatt beslut i frågor som rör valsystemet bör fattas i största möjliga enighet.Vid beredningen av ärendet i , under vilken kontakt även hadetagits med företrädare för oppositionen, hade det visat sig att någon sådanenighet inte kunde uppnås. har enligt direktiven (1984:23)bl.a. att ta upp frågor om personval och mindre valkretsar till förnyatövervägande. Motioner av samma innebörd som den nu aktuella har avslagits vidflera tillfällen . och då med hänvisningtill' pågående arbete i folkstyrelsekommittén. 12.Rösträtt i riksdagsval för utländska medborgare 1986/87:15 I motion 1985/86:K706 av m. fl. (vpk) föreslåsatt hos regeringen hemställer att förslag om rösträtt för invandrarei riksdagsval oberoende av medborgarskap föreläggs . Imotiveringen hänvisas till den debatt i frågan som förts under en följd av år. Gällande regler, m. m. Enligt 3 kap. 2 § RF tillkommer rösträtt vid val tillriksdagen svensk medborgare som är bosatt i riket. I fråga om rösträtt försvenska medborgare som är bosatta utomlands hänvisas i nämnda paragraf tillbestämmelser i vanlig lag. Dessa bestämmelser finns i 4 kap. 11 § vallagen. rösträtiskommiiié hade enligt sina direktiv bl.a. att överväga om rösträtten för invandrare som inte är svenska medborgarekunde utvidgas till att gälla också vid riksdagsvalen. Kommittén, som inte varenig, föreslog att nordiska medborgare skulle ges rösträtt under sammaförutsättningar som gäller i de kommunala valen. De borgerliga ledamöternaansåg att kravet på svenskt medborgarskap skulle stå kvar. Vpk-ledamoten villeatt alla utländska medborgare som uppfyller kvalifikationerna för kommunalrösträtt också skulle få rösträtt i riksdagsval. förslag kommer enligt vad regeringenuttalat inte att läggas som grund för någon proposition. beslötregeringen att tillsätta en parlamentarisk kommitté som skall utreda frågan omdubbla medborgarskap (Dir. 1985:11), medborgarskapskommiltén. Syftet medutredningen är att ta ställning till om dubbla medborgarskap kan accepteras istörre utsträckning. I vad avser rösträtt för utländska medborgare anförs idirektiven följande: majoritet föreslog att nordiskamedborgare som bott ' en visstid i skulle få rösträtt vid riksdagsval. Förslaget mötte emellertidstark kritik vid remissbehandlingen och har därför inte lett till någonproposition. I samband med rösträttskommitténs arbete framfördes frånolika håll som en möjlighet att öka den politiska rättvisan, såväl mellan olikainvandrare som mellan invandrare och svenskar, att man skulle kunna underlättaför här bosatta utländska medborgare att bli svenska medborgare. Jag vill i detta sammanhang också framhålla attfullständiga politiska rättigheter för alla invånare i ett land inte bara är enfråga om rättvisa åt den enskilde. Det bör även ligga i de berörda staternasintresse att tillse att befolkningen i landet i så stor utsträckning sommöjligt kan åtnjuta fulla demokratiska fri- och rättigheter. Utredningen bör i huvudfrågorna lämna en redovisning underhösten 1986. har behandlat motioner i denna fråga under de senasteriksmötena. I sitt betänkande KU 1985/86:5 hänvisade utskottet till detgenomförda och pågående utredningsarbetet och avstyrkte aktuella motionerunder hänvisning till den fortsatta beredningen. I en reservation (vpk) yrkadesbifall till motion om utvidgad rösträtt. 13.Brevröstning och utlandsröstning KU 1986/87:15 I motion 1985/86:K710 av () föreslåsatt hos regeringen begär förslag till brevröstning som etfkomplementtill röstning på svenska, beskickningar och konsulat. Motionären anser attmånga svenska medborgare som är på "resa eller bosatta i utlandet harsvårt att utöva sin rösträtt på grimd av de långa avstånden till svenskutlandsmyndighet. Vidare borde informationen förbättras beträffandebrevröstning som sker av svenskar i i syfte att nedbringa antaletkasserade brevröster. I motion 1985/86:K724 av m. fl. (fp)föreslås att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avvallagen beträffande utlandsröstning att röstmottagningsställen i störreutsträckning kan anordnas på platser där större grupper svenskar befinner sig.Motionärerna anser vidare att det finns skäl att överväga formerna för deadministrativa besluten om på vilka platser röstmottagningsställen skallanordnas. I motion 1985/86:K727 av Hans Nyhage (m) föreslåsatt.riksdagen hos regeringen begär förslag om sådan ändring i vallagen attbrevröstning kan användas generellt för svenskar i utlandet. Motionären anservidare att informationen till utlandssvenskarna måste förbättras. Gällande regler-, m. m. Bestämmelserom röstning hos utlandsmyndighet återfinns i10 kap. 711 §§ vallagen. När val skall förrättas bestämmer centralavalmyndigheten efter samråd med hos vilka svenskautlandsmyndigheter röstning skall äga rum. Röstning får börja tidigast dentjugofjärde dagen före , valdagen och så. länge att avgivna valsedlar kanberäknas vara centrala valmyndigheten till hända senast dagenföre valdagen. behandlade (KU 1984/85:28) en motion om brevröstning som ett komplement till röstning hos utlandsmyndighet. Isitt yttrande lämnade utskottet en utförlig redovisning av frågor omutlandsröstningen och RSV:s erfarenheter i denna del av val.Utskottet anförde , följande: RSV har i den tidigare nämnda promemorian omerfarenheterna av valbehandlät försöksverksamheten med brevröstning.RSV konstaterar att det administrativt inte utgör något större problem att hanterabrevröstningen. Andelen underkända brevröster blev dock stor (),Erfarenheterna av brevröstningen vid val har även utvärderats av 1983,års rösträttskommitté. Kommittén har också tagit upp den principiella frågan ombrevröstningen skall användas mera generellt . Kommittén konstaterade att en-utvidgad användning avbrevröstningsför farandet skulle innebära att det blev praktiskt genomförbart för fler personer som vistas utomlands att delta i de svenska valen. Det skulle dock medföra att många väljare började använda denna röstningsmetod i stället för att utnyttja det säkra och väl utvecklade förfarandet att rösta hos utlandsmyndigheterna. Därigenom skulle antalet underkända röster öka. De vinster som ett utvidgat . brevröstningsförfarande skulle kunna ge i form av ökade möjligheter att delta i valen uppvägde enligt kommitténs mening inte de ökade riskerna för att röster skulle underkännas. Kommittén fann därför inte tillräckliga skäl föreligga för att föreslå att brevröstning införs permanent, 16 Frågan om brevröstning har som tidigare framgåttbehandlats även i den KU 1986/87:15 nu aktuella propositionen 1984/85:119, varvid föredragande departements- "*' chefen harförklarat att det inte föreligger några avgörande praktiska hinder mot att utnyttja brevröstningsmetoden även i.fortsättningen. Liksom kom mittén anser han dock att det inte finns skäl att generellt införa ettförfarande i med brevröstning för röstberättigade som är bosatta utomlands eller som av någon annan anledning vistas utomlands i samband med ett val. Inte heller enligt utskottets mening bör en"generellmöjlighet till brevröstning införas. framhållituppvägerde vinster i form av ett ökat valdeltagande som en utvidgning avmöjligheterna till brevröstning skulle kunna medföra inte riskerna av ett ökatantal underkända röster. Brevröstningsförfarandet bör därför ävenfortsättningsvis användas endast i de fall då röstning vid svenskautlandsmyndigheter inte kan genomföras i något visst land. Utskottet avstyrkermed det anförda motion 1984/85:400. I en reservation (m) yrkades bifall till motionskravet påutvidgning av brevröstningsmöjligheten. RSV har i sin utvärdering av erfarenheter årsallmänna val redovisat följande beträffande brevröstningen: Vid uppföljningen val där brevröstningskedde kunde RSV konstatera att andelen brevröster, somunderkänts var betydligt större än andelen underkända övriga förtidsröster, därröstmottagare medverkat. Till val omarbetades det informationsblad,som åskådliggör för väljaren hur en korrekt brevröst skall anordnas. Vid vaL avgavs 2 157 brevröstningsförsändelservarav underkändes och vid val 2 235 varav underkändes.Granskningen av de underkända rösterna visar i stort sett samma resultat somefter förra valet. De vanligaste felorsakerna är att röstkort saknas eller attytterkuvert varit felaktigt eller bristfälligt ifyllt. Enligt RSV:s bedömning är andelen underkända brevrösterfortfarande otillfredsställande stor. SåvittRSV emellertid kan se finns det små möjligheter att ytterligare minska andelenän med genomgripande förenklingar i lagen om brevröstning. RSV har även i sin utvärdering lämnat uppgifter om vissaåtgärder i syfte att förbättra informationen till utlandssvenskar, främst i denordiska grannländerna. I motion 1985/86:K716 av och (båda s) föreslås att hos regeringen begär att enundersökning görs om väljarundersökningars påverkan på valresultatet.Motionärerna hänvisar till den debatt som förts om på vilket sättopinionsundersökningar, som publiceras nära valdagen, kan ha styrande inverkanpå väljarna. Tidigareriksdagsbehandling KU 1986/87:15 Motioner i likartat syfte har behandlats av vidflera tillfällen, (KU 1983/84:11). Utskottet anförde bl. Utskottet behandlade vid 1981/en motionmed ett likartat krav. Utskottet som avstyrkte motionen anförde att frågan ävenhar tryckfrihetsrättsliga aspekter och att inte utan lagstiftning kange bindande direktiv i frågan. Enligt utskottet vore det olämpligt att medförbigående av den beslutsform som anvisas i regeringsformen göra uttalandenangående publicering av väljaropinionsundersökningar på sätt som föreslogs imotionen. Den nu aktuella motionen föranleder inte utskottet att ändraståndpunkt varför utskottet under hänvisning till den tidigare redovisademotiveringen avstyrker motion 1982/83:157, yrkande 2. 1 vissa motioner tas bl. a. upp frågor rörande vallagsliftningen.Det gäller registrering och skydd av partibeteckningar, förtidsröstning,valsedelshantering, vallokalers öppethållande, vissa frågor rörandekyrkofullmäktigval samt valkretsindelningen i . Dessa frågor äraktuella i folkstyrelsekommittén som beräknas avlärnna sitt slutbetänkande ibörjan av . I sammanhanget skall erinras om att kommittén enligt sinaursprungliga direktiv bl. a. har att överväga valkretsfrågor ochkyrkofullmäk-tigvalens utformning. Genom tilläggsdirektiv fickkommittén sitt uppdrag vidgat till att mer allmänt se över valsystemetsutformning. ' a. skall frågor rörande den s. k. småpartispärren utvärderasoch analyseras mot bakgrund av förhållandena vid riksdagsval.Kommittén förutsätts också ha möjlighet att överväga systemet medutjämningsmandat och mandatens fördelning i riksdagsval. Kommitténs uppdragvidgades ytterligare med anledning av att regeringen då överlämnadedelar av () promemoria Erfarenheter m.m. årsallmänna val för beaktande i kommitténs fortsatta arbete. RSV:s förslag avserfrågor rörande den fria nomineringsrätten och begreppet "parti",registrering av partibeteckning och anmälan av kandidater, förtidsröstning,poströstning och brevröstning samt frågor rörande kyrkofullnfiäktigval. RSV haräven behandlat frågan om valsamverkan, möjligheten att utnyttja annanspartibeteckning, ansökningsförfarande vid registrering av partibeteckning ochvissa informationsfrågor till utlandssvenskar. Frågor om partibeteckningar tas upp i motionerna K623 avBörje (), 709 av och (båda s), 717 av (), 718 yrkande 2, av () och 726 av ,(m). 1 motionerna K722 av (m) och 725 av och (båda c) aktualiseras förslag rörande tillhandahål lande och distribution av valsedlar. Frågor om antalet vallokaler och öppethållandetider samt dubbelröstning tas upp i motionerna K714 av och (båda fp) och 715 av (). Frågor om begränsning av poströstandet behandlas i motion K705 av m. fl. (c). Motionerna K702 av m. fl. (s), 711 av (), och 712 av och 18 (båda s)innehåller synpunkter på kyrkofullmäktigvalen med avseende på KU 1986/87:15partimarkerade valsedlar, utläggning av valsedlar och proportionalitetsfrå-gori kyrkliga samfälligheter. Frågor om brevröstningen som komplement tillröstning hos utlandsmyndighet, röstmottagningsställen och information tillutlandssvenskar tas upp i motionerna K710 av (), 724 avBirgit m. fl. (fp) och 727 av Hans Nyhage (m). I motion K708 av KnutWachtmeister m. fl. (m) framläggs förslag om ändring av valkretsindelningen iMalmöhus län. Samtliga dessa frågor innefattas i folkstyrelsekommitténsuppdrag. Utskottet får för sin del hänvisa till det pågående utredningsarbetetoch den fortsatta beredning som därefter kommer att följa. Med det anförda får-mofionerna K623, 702, 705, 708, 710, 711, 712, 714, 715, 717, 724, 725, 726och 727 anses besvarade. Motionerna K709, 718 yrkande 2 och 722, i vilkakonkreta lagförslag lagts fram, avstyrks. I motion K718 av , yrkande 1, föreslås attvallagen ändras så att den medger kartellregistrering och kartellbeteckning förval till . Även här kan folkstyrelsekommitténs överväganden komma attberöra den i motionsyrkandet aktualiserade frågan. Utskottet anser emellertidmot bakgrund av kommitténs direktiv att motionsyrkandet bör avslås. Frågor om förbättrad valservice åt handikappade i syfteatt förstärka valhemligheten tas upp i motionerna K701 av och (båda m) och 720 av m.fl. (m). I motion 701 förordas att i sin handledning för valfunktionärer skall uttala att det i varje vallokal skall finnas valskärmar så utformade att rullstolsbundna kan ' I motion 720 föreslås att möjligheterna att förse partimarkeradevalsedlar med punktskrift för synskadade utreds.