bet · GA01SfU12 · 1986-12-31 00:00:00 — SfU om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom 1986/87:12 och vid tillfällig vård av barn (prop. 1986/87:69) I proposition 1986/87:69 om förbättrad kompensation vidkorttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn har regeringen() dels föreslagit att anta förslagen till 1, lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2, lag om ändringi lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring, 3, lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning ät smittbärare, dels berett tillfälle att ta del av vad som haranförts om 4, föräldrapenningoch havandeskapspenning, 5, värnpliktsförmåneroch motsvarande. Lagförslagen redovisas i bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen 1986/87:Sfl04 av m,fl, (c) vari yrkas 1, att med avslag på proposition 1986/87:69 hosregeringen begär att en parlamentarisk beredning tillkallas för en översyn avsjukersättningsreglerna vid kortfidssjukdom så att nya regler kan träda ikraft fr, o, m, , 1986/87:Sfl05 av m, fl, (m) vari yrkas 1, att riksdagenavslår proposition 1986/87:69, 2, att riksdagenhos regeringen hemställer om nytt förslag till reformering avsjukpenningförsäkringen med beaktande av vad som anförts i motionen, 1986/87:Sfl06 av m,fi, (fp) vari yrkas 1, att riksdagenavslår propositionen, 2, att riksdagenhos regeringen anhåller om ett nytt och bättre förslag till lösning avproblemet med den orättvisa kompensationen för försäkrade som arbetar s, k,koncentrerad delttd i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen, 1986/87:Sfl07 av m, fl, (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen ttll känna vad som i motionen anförtsom tidpunkten för ändring av sjukpenninggrundande inkomst, 1 1986/87.11 samt. 1986/87:Sfl08 avKarl-Göran Biörsmark (fp) vari yrkas att som sin Sfy 1986/87:12mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om timsjukpenning vadavser arbetstagare med oreglerad arbetstid. Yrkande2 i motion 1986/87:Sfl04 och yrkande 3 i motion 1986/87:Sfl05 behandlas iutskottets betänkande SfU 1986/87:14. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /87 1986/87:Sf230av och () vari yrkas att beslutar atthos regeringen begära förslag om ändrade tillämpningsföreskrifter beträffandesjukpenninggrundande inkomst, så att den i motionen påtalade orättvisanundanröjs, 1986/87:Sf313av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen angetts om tidpunkten för ändring avsjukpenninggrundande inkomst till . 1986/87:Sf328av () vari yrkas att hos regeringen begär enutredning och ett förslag till helt slopande eller förkortning av väntetidenför sjukpennings ikraftträdande. 1986/87:Sf349av m.fl. (fp) vari yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring av reglerna för insjuknandedagen, 3, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om kompensattonsnivån inom sjukförsäkringen för den som arbetar koncentrerad deltid, delar eller under ferier. Gällanderegler för beräkning av sjukpenning ger i de flesta fall en avseddkompensation, av inkomstbortfallet vid sjukdom och vid tillfällig vård avbarn, I vissa fall ger dock beräkningsreglerna mindre ttllfredsställandeeffekter. Det gäller vid kortare sjukfall och då särskilt vid deltidsarbete ochskiftarbete som inte är jämnt fördelat över veckans arbetsdagar utan utförsunder koncentrerade arbetsperioder. Ogynnsamma effekter uppstår även försäsong- och feriearbete. Sedanbehovet av en översyn av sjukpenningreglerna påtalats bl.a. 1978 en kommitté för översyn av sjukpenningförsäkringen.Kommittén, som antog namnet sjukpenningkommittén, avgav två betänkanden, (SOU1981:22) Sjukersättningsfrågor och (SOU 1983:48) Egenföretagares sjukpenning,m.m. förslag i nu aktuella delar ledde dock inte tillnågon lagändring, Iapril 1986 tillsattes efter begäran av SAF och LO en särskild arbetsgrupp inomsocialdepartementet för. att arbeta fram ett förslag om ändring i reglerna förersättning från sjukförsäkringen vid korttidssjukdom och vid föräldraledighet för vårdav sjukt barn. Arbetsgruppen redovisade sina SfU 1986/87:12 förslag idepartementspromemorian (Ds S 1986:8) Förbättrad kpmpensatton vidkorttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn. Ipropositionen, som i väsentliga delar bygger på arbetsgruppens betänkande,föreslås dels ett nytt sätt att beräkna sjukpenning och tillfälligföräldrapenning för försäkrade, vilkas sjukpenninggrundande inkomst (SGI) helteller delvis utgörs av inkomst av anställning, dels att nuvarande regler om attsjukpenning inte utges för insjuknandedagen och för vissa fridagar slopas föralla sjukpenningförsäkrade. Utskottetkommer nedan att först behandla propositionens förslag och därefter att ta uppvissa motioner med anknytning till förslaget. Förbättrad kompensation från sjukförsäkringen m. m. Ipropositionen föreslås en ny metod för beräkning av ersättning vid sjukperiodersom varar och av sjukperioder som vararlängre tid samt vid vårdttllfällen med tillfällig föräldrapenning. Metodenomfattar endast försäkrade vilkas sjukpenninggrundande inkomst helt ellerdelvis utgörs av inkomst av anställning, inkl. uppdragstagare. Övrigaförsäkrade omfattas inte av det nya beräkningssättet. Enligtdet nya beräkningssättet skall ersättningsunderiaget (av densjukpenninggrundande inkomsten), i stället för att sorn slås ut påårets alla oavsett hur mycket och med vilken fördelning över tidenden försäkrade förvärvsarbetar, i princip relateras endast ttll den tid han faktiskt' ' ' skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte blivit sjukeller vårdat barn. För att detta skallkunna åstadkommas införs ett nytt begrepp, nämligen årsarbetstid. En försäkradsårsarbetstid skall ttllsammans med hans sjukpenninggrundande inkomstfastställas av . Sjukpenningenresp, den tillfälliga föräldrapenningen bestäms enligt det nya beräkningssättetmed hjälp av en timberäkning. Som utgångspunkter används den försäkradessjukpemiinggrundande inkomst och hans årsarbetstid. Ett timbelopp räknas framgenom att ersättningsunderlaget delas med årsarbetstiden uttryckt i timmar. Helsjukpenning resp. föräldrapenning för räknas fram genom att timbeloppetmultipliceras med antalet ordinarie eller normala arbetstimmar som den försäkradeskulle ha utföri förvärvsarbete , om han inte blivit sjuk ellervårdat barn. Vid sjukperioder räknas hel sjukpenning ellerföräldrapenning per dag fram genom att timbeloppet multipliceras med detsammanlagda antalet ordinarie eller normala arbetstimmar som denförsäkrade skulle ha utfört förvärvsarbete, om han inte bli vit sjuk ellervårdat barn, varefter det erhållna beloppet delas med antalet sjukpenningdagar.Begreppet sjukperiod definieras redan nu i lagen om allmän försäkring.Definitionen får med de nya bestämmelserna en ökad betydelse eftersom den ivissa fall kommer att styra bedömningen av när en timberäkningsperiod slutarresp. när en ny sådan börjar. Ersättning utges endast förde dagar då den SfU 1986/87:12 försäkrade avstår från förvärvsarbete. För försäkrade med blandad inkomst, dvs. inkomst både avanställning och av annat förvärvsarbete kommer sjukpenningen och den tillfälligaföräldrapenningen att bestå av en del som räknas fram enligttimberäkningsmetoden och en del som beräknas enligt nuvarande regler, vilkabåda delar läggs samman. För attsjukpenning skall kunna timberäknas krävs som nämnts ätt ett nytt begrepp,årsarbetstid, införs. Med årsarbetstid skall avses det antal arbetstimmar perår som en försäkrad med sjukpenninggrundande inkomst helt eller delvis avanställning kan antas komma att tills vidare ha i anställning som ordinariearbetstid eller däremot svarande normal arbetstid. I tiden räknas in ledighetför semester, däremot i princip inte övertid, mertid, jourtid, beredskapstido.d. Den årsarbetstid i bisysslor och uppdrag som kan anses motsvara ordinariearbetstid räknas med när årsarbetsttden fastställs. Beräkningen bör enligtproposittonen göras utifrån en oreducerad arbetsvecka, dvs, utan hänsyn tillarbetsdagar som faller bort på grund av att de infaller på helgdag. Tillskillnad från vad som gäller för sjukpenninggrundande inkomst föreslås intenågot tak när det gäller årsarbetstid. För bestämmande av ersättningsbar arbetstid avsesmotsvarande krav gälla. Det finns emellertid, enligt vad som också framhålls ipropositionen, stora grupper anställda som arbetar lika många timmar varjearbetsdag eller som har avtalade löneförmåner som bl, a, innebär enhetligainkomstavdrag vid sjukfrånvaro oberoende av arbetstidsförläggningen. För dessaanställda skall det inte vara nödvändigt att använda den föreslagnaberäkningstekniken i detalj för att ersättningen från den allmänna försäkringenskall uppgå till av inkomstbortfallet även vid kortare sjukfall, I ställetförordas för dessa grupper att schablonberäkningar får användas. Enschabloniserad dagersättning, som räknas fram med hjälp av den försäkradessjukpenninggrundande inkomst och årsarbetstid, kan därvid utges med lika stortbelopp för som den försäkrade avstår från förvärvsarbete på grund avsjukdom eller för tillfällig vård av barn. Regeringen eller efter'dessbemyndigande skall enligt propositionen få meddelaföreskrifter om schablonberäkning av årsarbetstid och av ersättningsbararbetsttd, I propositionen påpekas att schablonberäkningen i vissafall kan leda till att en försäkrad för en arbetsdag med ett litet antalarbetstimmar kan få ett högre ersättningsbelopp än som skulle ha utgetts utanschablonberäkning. Den kan också för en arbetsdag med ett större antalarbetstimmar leda till det motsatta, dvs, lägre ersättning än som skulle hautgetts utan schablonberäkning. Den avsedda effekten - att den försäkradeskall få en ersättning som motsvarar i princip av inkomstbortfallet perdag - uppnås dock. För de arbetstagare med statligt reglerade anställningarsom omfattas av arbetsgivarinträde utges sjukpenningen till arbetsgivaren. I defall där staten är arbetsgivare utges en schabloniserad ersättning.Ersättningen till övriga arbetsgivare med arbetstagare som har statligtreglerade anställningar bör enligt propositionen också schabloniseras och ettsärskilt bemyn- digande för regeringen attmeddela föreskrifter härom föreslås intaget i 3 SfU 1986/87:12 kap, 16 §lagen om allmän försäkring. Föratt överkompensation på grund av det nya beräkningssättet skall undvikasfordras vissa ändringar av de regler för avdrag som enligt avtal görs frånlönen vid sjukdom. I proposittonen förutsätts att dessa ändringar görs. Detnya beräkningssättet för sjukpenning från den allmänna försäkringen föreslås ävenomfatta sjukpenning från arbetsskadeförsäkringen och det statligapersonskadeskyddet liksom s, k, smittbärarersättning. Sjukpenningskall däremot utgå enligt nuvarande regler, dvs, utan timberäkning, till densom är helt eller delvis arbetslös, till den som genomgår rehabilitering ochtill den som skall ha sjukpenning för tid då annars rätt fillhavandeskapspenning eller föräldrapenning skulle ha förelegat. Föräldrapenningmed anledning av ett barns födelse och havandeskapspenning omfattas inteheller av det nya systemet, Ipropositionen meddelas att frågorna om skatteavdrag och om införsel ochutmätning i sjukpenning skall beredas ytterligare. Förslag i dessa frågor harnu lagts fram i propositton 1986/87:133. Ersättningför insjuknandedag och slopande av fridagsregeln Föratt kompensationsnivån vid kortare sjukfall, vid vilka timberäkningsmetodenanvänds, skall kunna uppnås föreslås i proposittonen att den nuvarande regelnom att inte utge sjukpenning för insjuknandedag tas bort. Likaså medför det nyaberäkningssättet enligt vilket sjukpenning endast utges för dagar då denförsäkrade skulle ha arbetat att fridagsregeln inte längre behövs och kan tasbort. Denu angivna förbättringarna av kompensationen från sjukförsäkringen föreslåsgälla för alla sjukpenningförsäkrade. Kostnadsberäkning,finansiering och ikraftträdande Deökade försäkringskostnaderna för reformen beräknas, under förutsättning av attsjukförhållandena är ungefär desamma som för försäkrade medanställningsinkomst, till sammanlagt drygt 3 000 milj, kr, i 1985 årskostnadsnivå. Härav belöper 1 580 milj, kr, på ersättning för insjuknandedagen,1 105 milj, kr. på förbättrad sjukersättning övriga dagar fill följd avtimberäkningsmetoden och 375 milj, kr, på förbättrad tillfällig föräldrapenningtill följd av nämnda beräkningsmetod. Kostnaden för ersättning förinsjuknandedagen för egenföretagare beräknas till 4,5 milj. kr. och förslopande av fridagsregeln för samma kategori likaledes till 4,5 milj. kr. Tillden ökade försäkringskostnaden kommer en beräknad ökning avadministrationskostnaden. För /88 beräknas den ökningen till128,2 milj, kr. vari inkluderas introduktionskostnader av engångskaraktär. Avde ökade kostnaderna för sjukförsäkringen med anledning av reformen finansieras85 % med en höjning av sjukförsäkringsavgiften. Resterande finansierasgenom statsbidrag. De ändrade reglernaföreslås träda i kraft . Motionsyrkandenom avslag m. m. på propositionen SfU 1986/87:12 I tre motioner, 1986/87:Sfl04-106 av resp. KarinIsraelsson m.fl., m.fl, och m, fl,, yrkasavslag på propositionen och begärs nytt förslag till lösning av de problem somavses i propositionen. I motion Sfl04 yrkande 1 anför m. fl. attpropositionens förslag innebär stora oklarheter om vad som kommer att gälla förstora grupper på arbetsmarknaden såsom lärare, präster, skiftarbetare med långaskift och feriearbetande ungdomar och att det nya systemet kommer att ge storaproblem vid försäkringskassorna bl. a. därför att det tar innan nyavägledande prejudikat skapats. Motionärerna ifrågasätter, dels om det inteförsöksvis borde ordnas ett system där försäkrade med oregelbunden arbetsttdefter särskild framställning kan få sjukpenning som bättre svarar mot derasinkomstförlust än enligt nuvarande regler, dels om det inte skulle vara möjligtatt åstadkomma mera tillfredsställande regler genom någon form avarbetsgivarinträde också på den privata marknaden. I motionen yrkas avslag påpropositionen och motionärerna begär att en parlamentarisk beredning tillkallasför en översyn av sjukersättningsreglerna vid korttidssjukdom så att nyaregler kan träda i kraft.fr. o, m, , I motton Sfl05 yrkandena 1 och 2 anför m,fl, att förslaget är illa utformat och förbigår svårigheter. Det ersätter gamlaorättvisor med nya. Motionärerna päpekar att de offentliga arbetsgivarna i sinaremissyttranden förutspått stora administrativa kostnader och problem. Vidarepåpekas att några remissinstanser föreslagit att ett nytt timsjukpenningsys-temskall införas endast för de grupper som kan ha mest nytta av det, medan detstora kollektivet anställda skulle stå kvar i det tidigare systemet.Motionärerna förutser stora problem att fastställa årsarbetstid och ersättningsbararbetstid för stora grupper, bl, a, skiftarbetare och lärare. Systemetstillämpning på uppdragstagare medför också särskilda problem. Motionärerna harinte nägon erinran mot förslaget att sjukpenning skall ges ut förinsjuknandedagen, men påminner om att de i annat sammanhang föreslår en lägrekompensationsnivå än av en sjukdomsperiod .Eftersom motionärerna anser en reform i etapper olämplig föredrar de, trotsangelägenheten av snabba förbättringar för missgynnade grupper, ett uppskov medhela reformen till , De yrkar därför avslag på propositionen(yrkande 1) och hemställer om ett nytt förslag till reformering avsjukpenningförsäkringen med beaktande av vad de anfört i motionen (yrkande 2), Även i motion Sfl06 yrkandena 1 och 2 av , kritiseras proposittonens förslag för att vara krångligt och teknisktbristfälligt. Motionärerna förordar att andra lösningar prövas. En sädanlösning vore att ersätta det faktiska inkomstbortfallet. En annan lösning voreatt dela den sjukpenninggrundande årsinkomsten med en lägre divisor än 365 föratt därmed kunna basera dagsjukpenningen på det faktiska antalet arbetsdagar.En tredje lösning vore att införa möjlighet ttll timsjukpenning för den gruppsom nu är missgynnad utan att rubba regelsystemet för övriga försäkrade. Enfjärde möjlighet, som dock enligt motionärerna torde ta betydligt attgenomföra, vore övergång till sjuklön: Motionärerna hänvisar också till SfU1986/87:12 den krittk som framförts mot förslaget under remissbehandlingen. Depekar bl, a, pä de offentliga arbetsgivarnas kritik att systemet inte passarden offentliga sektorn samt på försäkringsöverdomstolens och försäkringsrätternaskritik som innefattar att det föreslagna systemet blir kostnadskrävande ochkomplicerat. De åberopar också uppskattning av de ökadeadministrationskostnaderna till 150-200 milj. kr./år. Vidare påtalar'motionärerna riskerna för över- eller underkompensation för olika arbetsgrupperoch speciellt de kompensationsproblem som uppstår för lärare under ferier. Deyrkar avslag på propositionen (yrkande 1) och anhåller om ett nytt och bättreförslag till lösning av problemet med den orättvisa kompensationen (yrkande2). Även i motion 1986/87:Sf349 yrkande 3 berör . förslaget i propositionen och påtalar att de grupper som har sinarbetstid oregelbundet fördelad i vissa situationer har ett mycket dåligtförsäkringsskydd vid sjukdom och att det är angeläget att dessa orättvisorrättas till. Både i motion Sfl06 och i motton Sf349 motsätter sig motionärernaförslaget att sjukpenning skall utgå även för insjiiknandedagen. I motton Sf349yrkande 2 begärs i stället att insjuknandedagen skall göras effektiv på såsätt' att en försäkrad är frånvarande från arbetet skallräknas som insjuknandedag. Detta beräknas innebära minskade utgifter med 320milj. I motion 1986/87:Sfl08 anför attpropositionens förslag att beräkna sjukpenning får betydande negativakonsekvenser på lärarområdet, när lärare blir sjuka uhder ferietid. Motionärenbegär tillkännagivande av vad som anförts om timsjukpenning vad avser arbetstagaremed oreglerad arbetstid, t Såsom redan berörts har frågan om sjukersättning för delfids-och delårsar-betande och andra med oregelbunden arbetsttd länge varit aktuell.Utskottet har haft frågan uppe vid varje i vart fall och har senast vid förra årets (SfU 1985/86:16) kraftigtunderstrukit angelägenheten av att problemen med sjukpenning för försäkrade somhar sin arbetstid ojämnt fördelad får en tillfredsställande lösning.Såsom framgår av motionerna är utskottet också nu helt enigt om att åtgärderbehövs för att lösa de angivna problemen. Den kritik som riktats mot proposittonens förslag tilllösning av problemen med för låg kompensation för vissa försäkrade avser främstatt lösningarna är alltför komplicerade och svåra att tillämpa samt att de ärkostsamma. Reformens syfte är som nämnts att bättre anpassasjukpenningen till inkomstbortfallet för grupper som missgynnas av nuvarandebestämmelser. Om detta syfte skall kunna uppnås synes det oundvikligt attersättningsbestämmelserna blir mer komphcerade. Såsom nämnts är också avsiktenatt sjukpenningberäkningen för stora grupper försäkrade skall ske enligtschabloniserade metoder, Geiiom bemyndigandet att regeringen eller riksförsäkringsverketfår meddela föreskrifter om schablonmässig årsarbetstid och ordinariearbetstid ges möjlighet att tillämpa ett förenklat förfarande för SfU1986/87:12 grupper där det inte behövs arbetstidsberäkning i timmar för att fåen riktig ersättningsnivå. För dessa grupper kan man enligt utskottets mening,inte minst för att underlätta informationen till den enskilde försäkrade, t,ex, föreskriva att arbetstiden anges . En svårighet som särskilt uppmärksammats motionsledes ärhur arbetstt-den skall bestämmas för lärare. För att lösa problemet medersättning åt lärare under ferier och motsvarande uppehåll förordar utskottetett tillägg i de paragrafer i lagen om allmän försäkring och i lagen omarbetsskadeförsäkring där det anges vilka ledigheter som skall jämställas medtid för förvärvsarbete i fråga om rätt ttll sjukpenning. Tillägget avser endastde lärare som är anställda över ferierna eller motsvarande uppehåll. Utskottethar i detta sammanhang också beaktat att all ledighet som skall jämställas medtid för förvärvsarbete också skall beaktas vid bestämmandet av årsarbetstid. Vad slutligen gäller kritiken mot kostnaderna för reformenkonstaterar utskottet att cirka halva kostnadsökningen belöper på attersättning i fortsättningen skall utges under insjuknandedagen. Utskottet serdetta som en stor rättvisereform, eftersom stora grupper pä arbetsmarknadenredan i dag genom avtal är skyddade mot inkomstförluster från första sjukdagen.Utskottet kan sålunda inte tillstyrka den försämring av sjukpenningskyddet somföreslås i motionerna Sf 106 och Sf349, båda av m, fl,, ochsom innebär att en effektiv första karensdag införs i systemet. Mot bakgrund av att syftet med reformen är att undanröjade orättvisor i kompensationshänseende som enbart drabbat vissakategorier försäkrade anser utskottet att några invändningar inte heller kangöras mot de kostnadsökningar som föranleds av förbättringarna ikompensationssystemet genom det nya timberäkningssättet och genom attfridagsregeln slopas för alla försäkrade. Utskottet vill slutligen kommentera motionsförslagen i dedelar de syftar till att en ny utredning skall tillsättas för att snabbt fåfram ett nytt förslag till rättvist kompensationssystem inom sjukförsäkringen.Som påpekats inledningsvis har behovet av én översyn av sjukpenningreglernaför deltids- och delårsarbetande och för skiftarbetande påtalats . Även den ojämna kompensationsnivån för tillfällig föräldrapenning harkritiserats. Frågan har tidigare utretts utan att detta lett till någotresultat. När nu en proposition med förslag till lösningar av problemen ochtill finansiering av en angelägen reform äntligen lagts pä bord ärutskottet av den bestämda uppfattningen att förslaget bör antas, I annat fallföreligger en uppenbar risk att frågan avsevärt fördröjs genom ett nyttutredningsarbete. Det är nämligen knappast realistiskt att förvänta sig att ettnytt förslag skulle kunna utarbetas, remissbehandlas och beredas som står till buds om förslaget skulle kunna träda i kraft såsomangivits i motion Sfl04 eller i motion Sfl05 senast den 1[uli 1988, Utskottet förutsätter att verkningarna av reformen noggrant följsupp av regeringen och berörda myndigheter och att, i den mån det skulle visasig att bestämmelserna behöver ändras eller kompletteras, förslag härom snarastläggs fram. Meddet anförda tillstyrker utskottet propositionens förslag med de SfU1986/87:12 ändringar utskottet föreslagit och avstyrker bifall till motionernaSfl04 yrkande 1, Sfl05 yrkandena 1 och 2, Sfl06 yrkandena 1 och 2 och Sf349yrkandena 2 och 3, Motion Sfl08 blir tillgodosedd med vad utskottet anfört: Enligtnuvarande regler ligger den försäkrades sjukpenninggrundande . inkomst tillgrund för bestämmandet av sjukpenning. Med sjukpenninggrundande inkomst avsesden årliga inkomst i pengar eller vissa naturaförmåner som den försäkrade kanantas komma att tills vidare få för eget arbete anttngen som arbetstagare iallmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller på annan grund(inkomst av annat förvärvsarbete). Vid fastställande av sjukpenninggrundandeinkomst bortses från den del av årsinkomsten som överstiger sju och en halvgånger basbeloppet (180 700. kr, för ), Riksförsäkringsverkethar i en kungörelse (RFFS 1981:5) om sjukpenning grundande inkomst angett att endast sådan inkomst skall beaktas som en . . försäkrad kan antas komma att ttlls vidare åtnjuta av eget arbete underminst . ,- i följd eller av eget återkommande arbete, I propositto nen föreslås att samma ordning skall gälla även för bedömande av årsar betstid, Imofion Sf230 av och anför motionärerna att dennämnda fillämpningen innebär att tillfälliga inkomstökningar fill följd av ,att en delfidsarbetande t, ex, tar ett kortare vikariat på helfid inte kanbeaktas. Vidbedömningen av om en inkomst kommer att bestå skallfillämpande myndigheter använda sexmånadersregeln endast som ett , kriterium avflera att lägga till grund för avgörandet.