bet · GA01KrU21 · 1986-12-31 00:00:00 — om de centrala museernas uppgifter och ansvar (prop.1986/87:97) Utskottettillstyrker i propositionen redovisade riktlinjer för de centrala museernasuppgifter och ansvar för landets museiväsende. De centrala museerna böröverblicka samlingar av samma slag i landet, fillhandahålla och förmedlaexpertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete och företräda ämnesområdet inom ochutom museiväsendet. Av de centrala museerna ges fem s.k. ansvarsmuseer ettsammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar. Utskottet tillstyrkerförslag av regeringen att ansvarsmuseerna skall få särskilda resursfillskott. Utskottetlämnar utan erinran vad som i övrigt anförs oni utvecklingsverksamhet inommuseiområdet. I propositionen redovisas fyra särskilda utvecklingsprojekt inommuseiområdet som föreslagits av . Utskottet,som i likhet med kulturministern anser att riksdag och regering inte bör låsafast vilka projekt som skall bedrivas och dess innehåll, tillstyrker attsärskilda medel anslås till utvecklingsarbetet och till utvecklingsprojekt. Ettantal motioner om bl. a. inrättandet av nya museer avstyrks. Utskottet anseratt det i princip inte bör inrättas fler centralmuseer. Medhänsyn till krav om att vissa museer skall betecknas riksmuseer ellernafionella museer uttalar utskottet att det i allmänhet inte finns skäl attklassificera olika museer. Vid betänkandet har fogats7 reservationer och 1 särskilt yttrande. Regeringenhar i proposition 1986/87:97 () 1. föreslagit attgodkänna de riktlinjer angående de centrala museernas uppgifter och ansvar förlandets museiväsende som förordats i propositionen, 2. berett fillfälle attta del av vad som i övrigt i propositionen anförts om utvecklingsverksamhetinom museiområdet, 3. föreslagit att fillUtvecklingsverksamhet inom museiområdet för /88 under åttondehuvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av . 1Riksdagen 1986/87.13 saml. Motionerna KrU 1986/87:21 Motioner väckta under allmänna motionstiden I motion 1986/87:Kr225 av i (m) ochOlle () yrkas att som sin mening ger regeringen fill känna vadi motionen anförts orn ett varvsmuseum i . I motion 1986/87:Kr232 av m. fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom att göra Ekomuseurh Bergslagen till ett riks- eller . I mofion 1986/87 :Kr233 av () och LarsSundin (fp) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att förlägga ett riksmuseum som belyser folkrörelsernas framväxt ochbiblioteksverksamhetens historia till , 2. att riksdagenbeslutar att göra Tekomuseet i fill riksmuseum, med statligtkostnadsansvar. I motion 1986/87:Kr234 av (vpk) ochViola (vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Göteborgsetnografiska museums samlingar som ett riksintresse jämställt med det statligaetnografiska museets samlingar, 2. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om hur statens ansvar ekonomiskt skallutformas och hur lokalbehovet för museets framtida verksamhet i skallfillfredsställas med bibehållande av organisatorisk tillhörighet tillGöteborgs museum. I motion 1986/87 :Kr256 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en stiftelse för inrättandet av ett varvsmuseum i . I motion 1986/87:Kr279 av () yrkas attriksdagen beslutar begära att regeringen låter utreda möjligheterna attförlägga ett museum till och att medel reserveras för ändamålet. I motion 1986/87:Kr280 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omett nationellt varvsmuseum i . I motion 1986/87:Kr281 av () ochBörje () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att ett invandrarmuseum tillskapas iNorrköping. I motion 1986/87:Kr282 av m.fl. (m, s, fp,c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att klassa som basmuseum för det svenska glaset ochdess historia. Motionerväckta med anledning äv propositionen KrU1986/87:21 I motion 1986/87:Krl 10 av () ochMargitta () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föreslagen ökning av grundbeloppen förGöteborgs och , museer. I motion 1986/87:Krl 11 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om anslagen till och museer samt om en samverkan mellande museerna i och . I motion 1986/87:Krll2 av () ochOskar () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att ett stöd till Stiftelsen och museum fördess arbete för utveckling av invandrarnas kulturer bör kunna lämnas inomramen för anslaget till för utvecklingsarbete inommuseiområdet. 1 motion 1986/87:Krll3 av m.fl. (m) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kulturrådetsroll, 2. att riksdagentill Utvecklingsverksamhet inom museiområdet för /88 underåttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om att medelför utvecklingsverksamhet inom museiområdet skall beräknas under resp.mottagares anslag. 1 mofion 1986/87:Krll4 av () och StinaGustavsson (c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medel till ekologiprojekt vid länsmuseerna. Propositionens huvudsakliga innehåll, m.m. Sedan regeringen uppdragit åt statenskulturråd att utreda de centrala museernas uppgifter och ansvar för landetsmuseiväsende, presenterade sitt utredningsarbete i trerapporter, bland dem rapporten (Rapport från 1986:3).Efter remissbehandling av rapporten har regeringen i propositionen lagt framförslag som grundar sig på denna. Propositionens huvudsakliga innehåll redovisas i rapportenpå följande säU. De centrala museerna bör överblicka samlingar av sammaslag i landet, tillhandahålla och förmedia expertkunskaper, bedrivautvecklingsarbete och företräda ämnesområdet inom och utom museiväsendet. Av decentrala museerna föreslås vissa museer ges ett sammanhållande ansvar förmuseiväsendets olika delar. Det särskilda ansvaret bör avse ledning averforderlig samordning inom resp. del av museiväsendet liksom att företrädaområdet bl. å. gentemot andra samhällsområden. Dessa s. k. ansvarsmuseer börvara bland dekulturhistoriska museerna historiska museet. och KrU1986/87:21 museet, inom området konst statens konstmuseer och inomområdet naturhistoria . En förstärkning av dessamuseers anslag föreslås med . I propositionen föreslås att . anslås tillutvecklingsarbete och utvecklingsprojekt inom museiområdet. Medlen bör fördelasav . Kulturministern redovisar i propositionen vissa allmännautgångspunkter för förslagen i propositionen. Han utvecklar därvid närmare sinsyn på den vikfiga roll museerna spelar i det svenska kulturlivet. a.framhåller han att museernas insatser är viktiga för att uppnå kulturpolifiskamål men att deras arbete också är av betydelse för flera samhällsområdenutanför den traditionella kultursektorn. Då det gäller uttalandena i övrigthänvisar utskottet till propositionen (s. 6-7). I samma avsnitt anför kulturministernbl. a. följande: Statsmakternas inflytande över museernas verksamhet bör,liksom beträffande andra kulturinstitutioner, vara inriktat på att formulerade grundläggande krav som museerna måste uppfylla utifrån en samladkulturpolitik. Inom dessa ramar bör museernas verksamhet till form och innehållpräglas av självständighet och en individualitet som tar till vara det enskildamuseets särprägel, traditioner och särskilda förutsättningar. Utskottet delar den uppfattning som i detta hänseendekommer till uttryck i propositionen och som också torde överensstämma medutgångspunkten för förslag. I konsekvens med den redovisadegrundsynen är detta, som kulturministern framhåller, i hög grad av den artenatt det bör ankomma på museerna själva och andra berörda parter att följa uppoch ta ställning fill rapporten. I formellt hänseende innebär propositionen i första handatt föreslås godkänna vissa riktlinjer för de centrala museernasansvar för museiväsendet, för deras samverkan med andra samhällsområden och förderas ansvarsfördelning och inbördes samverkan. Vidare bereds riksdagentillfälle att ta del av vad som i övrigt anförts om utveckUngsverksamhet inommuseiområdet. Som ovan redovisats läggs det fram förslag om särskildmedelsanvisning till utvecklingsverksamhet inom museiområdet. Riktlinjer angående de centrala museernas uppgifter ochansvar för landets museiväsende. Museiväsendet omfattar uppskattningsvis ca 250 museer,varav den statliga museiorganisationen omfattar ett fyrtiotal museer. Medcentrala museer avses i propositionen de stadiga museerna och museer medstatliga driftbidrag för vilka regeringen fastställer instruktioner ellerstadgar. Av propositionen framgår dock att fill centralmuseerna inte räknasuniversitetsmuseerna, verksmuseerna eller de samlingar som tillkommit inomhovet eller de kungliga slotten. Av naturliga skäl kan, som framgår av detföljande, inte heller några av de övriga statliga museerna filläggas alla deuppgifter som bör ankomma på ett centralmuseum. Det gäller exempelvis ettmuseum som Med den nu gjorda avgränsningen används i fortsätt- KrU 1986/87:21ningen begreppet centralmuseum. Den regionala museiverksamheten omfattar 26statsbidragsberättigade museiorganisationer. I 22 av landets 24 län finnslänsmuseer. och saknar traditionella länsmuseer (seprop. s. 4). 1 propositionen erinras inledningsvis om att ett viktigtled i kulturpolitiken är att främja decentralisering och ökad geografiskspridning av kulturinstitutionernas verksamhet samt att främsta medlet för attnå det målet inom museiväsendet har varit statsbidragen till de regionalamuseerna. Vidare anförs bl. a. att i de fortsatta strävandena från statens sidaatt bidra till att utveckla museiväsendet regionalt också de centrala museernamåste ta ett ökat ansvar. I propositionen (s. 8) uttalar kulturministern att hanvill ange det centrala museets uppgift på följande sätt: Det centrala museet skall såsom specialistinstitution inomsitt ämnesområde verka för att bevara och göra levandet det nationellakulturarvet, främja konstutvecklingen och utveckla kunskapen om naturen ochnaturhistorien. Museet bör överblicka samlingar av samma slag i landet,tillhandahålla och förmedla expertkunskaper, bedriva utvecklingsarbete ochföretråda ämnesområdet inom och utom museiväsendet. Museet bör bidra till ochverka för att föremål och annan museidokumentation kan visas i olika delar avlandet. Det bör följa och förmedla vad som sker internationellt och ta tillvara möjligheter fill ökat internationellt samarbete. Kulturministern framhåller att det sålunda är angelägetatt de centrala museernas kunskaper och kompetens inom resp. ämnesområde kommerde regionala museerna till del. Han framhåller emellertid också att de centralamuseerna inom ramen för givna resurser bör sträva efter att understödja ocksåde kommunala och lokala museernas utveckling. Synpunkterna i här angivnaavseende utvecklas närmare (prop. s. 8-9). Utskottet tillstyrker att godkänner de ipropositionen angivna riktlinjerna för de centrala museernas ansvar förmuseiväsendet. Även då det gäller de centrala museernas ansvar församverkan med andra samhällsområden tillstyrker utskottet propositionen. Idenna betonas bl. a. vikten av att museerna utvecklar sin verksamhettillsammans med de intressen, t. ex inom miljövården, konstområdet,forskningen, utbildningen och folkbildningen, som anknyter till museetsverksamhet. Synpunkterna utvecklas närmare (prop. Enligt propositionen bör vissa centrala museer ges ettsammanhållande ansvar för museiväsendets olika delar. Det särskilda ansvaretbör avse ledningen av erforderlig samordning inom resp. del av museiväsendetliksom att företräda området bl. a. gentemot andra samhällsområden. En särskildtonvikt i dessa museers uppgift bör ligga på att utveckla de centrala museernasservice till och samspel med regional museiverksamhet. Centrala museer med ett sådant särskilt ansvar föreslås fåuppgiften att vara ansvarsmuseer. Ansvarsmuseerna bör vara bland dekulturhistoriska museerna historiska museet. och etnografiskamuseet, inom området konst statens konstmuseer och inom området naturhistorianaturhistoriska . 1* 1986/87. Rällelse: S. 19 rad 14 Står: folkrörelsebibUolek Rättattill: folkrörelsemuseum Det framhålls i propositionen att innebörden och innehålleti ansvarsupp- KrU 1986/87:21 giften för dessa museer behöver utvecklas ochpreciseras och det förutskickas ett särskilt uppdrag till att ta deinitiativ som krävs för att för ändamålet lämpliga former skapas för densamverkan mellan ansvarsmuseerna som behövs. I sammanhanget framhålls i propositionen att utvecklingenav rollen som ansvarsmuseuin bör ses som en löpande uppgift föransvafsmuseer-. na själva i en dialog med de övriga museerna. Till ledning fördetta arbete anges några områden där initiativ bl. a. till samordning behövertas av ansvarsmuseerna. På motsvarande sätt bör särskilt uppmärksammas behovetav kontakter på central nivå då det gäller samverkan med omvärlden. Vissa av de utvecklingsbehov som i enlighet med det sagdaangetts i propositionen utvecklas utförligt i två huvudavsnitt i propositionen(5 och 6, s. 12-25). I propositionen anförs att en central fråga för museernaockså är det internationella utbytet inom museivärlden, där museerna bör tatill vara fördelarna med samordnade insatser. Inte heller då det gäller de redovisade riktlinjerna förde centrala museernas ansvarsfördelning och inbördes samverkan har utskottetnågot att erinra. Riktlinjerna bör därför godkännas av . Utskottet tar härefter upp frågan om roll påmuseiområdet. Frågan har aktualiserats dels genom vad som anförs ipropositionen (s. 11-12), dels genom ett motionsyrkande. Kulturministern anför att museiväsendets samverkansfrågori första hand bör vara ett ansvar för museerna själva och att kulturrådetsuppgift beträffande museiväsendet i första hand bör vara att underlättamuseernas verksamhet och att stödja den genom bidrag. bör påmuseiområdet kunna initiera olika former av samarbete, där museerna själva måsteta huvudansvaret för samarbetets inriktning, utformning och uppföljning.Kulturministern ser därför positivt på förslaget att samarbetsgrupper i frågorsom berör ett antal museer knyts till . Även i fråga om fördelningenav vissa gemensamma resurser för museiområdet bör spela en roll,anförs det i propositionen. Det erinras om att det i denna föreslås att vissaytterligare medel ställs till museiväsendets förfogande för projektverksamhet.Även denna resurs bör disponeras och fördelas av , föreslås det. Av företrädare för moderata samlingspartiet framställs ettyrkande i motion Krl 13 som ligger i linje med partiets i andra sammanhangredovisade syn på , nämligen att det i vart fall böravskaffas. Motionärerna uttalar att det inte behövs något gemensamt styrorganför hela museisektorn, i all synnerhet som de fem ansvarsmuseerna föreslås fåsärskilda samordningsuppgifter. Att skulle stå fadder för enrutinmässig samverkan mellan museerna skulle vara en onödig byråkratisk omgångledande till onödiga kostnader och tidsspillan. Senast i det av i här aktuell del godkändabetänkandet KrU 1986/87:12 (s. 18) framhöll utskottet att det behövs en centralmyndighet på kulturområdet likaväl som på andra områden. Mot denna bakgrundframstår det enligt utskottets mening som naturligt att tilläggsbl. a. de uppgifter på museiområdet som förordas i propositionen.Motionsyrkandet avstyrks således (yrkande 1). KrU 1986/87:21 har gjort en genomgång av olika verksamheter imuseernas arbete och lämnar därvid förslag till hur dessa verksamhetsområdenkan utvecklas och - som tidigare angetts - i anslutningdärtill ansvarsmuseernas roll. förslag inom dessa områden kräveringa beslut av utöver beslut om medelsram för utvecklingsarbete vidmuseerna. För information redovisas i propositionen kortfattatkulturrådets förslag och kulturministerns syn på dessa. Under särskildarubriker tas upp Samlingsområden, Museerna som informations-och kunskapskälla.Vård och konservering. Forskning, Säkerhet, Vandringsutställningar,Undervisning och folkbildning. Utbildningsfrågor och Ledningsfrågor. Avsnittet Samlingsområden aktualiserar i förening iriedett antal motionsyrkanden ett principiellt ställningstagande fill frågan omhuruvida det är motiverat atf det inrättas fler statliga museer eller med demjämställda museer. Som framgår av propositionen används i propositionen medundantag som tidigare redovisats (s.4) - begreppet centralmuseer för sådanamuseer. a. i motionssammanhang, torde begreppen riksmuseumoch nationellt museum användas som synonymer till centralmuseum. 1 vissa falltorde begreppen syfta på ett museum som visserligen inte är statligt - ellerhar statligt driftbidrag och har av regeringen fastställd instruktion ellerstadgar - men som har ett betydande statsbidrag. De båda begreppen syftar pådet särskilda ansvar som skulle vara förknippat med det statliga stödet.Utskottet vill med hänsyn till framförda motionskrav redan i detta sammanhangframhålla att det inte är motiverat att riksdag -eller regering - gör någonform av klassificering av museerna annat ån vad som behövs för att ange sådanauppgifter som behandlas i propositionen. Det finns därför i allmänhet inte skälför att göra någon bedömning av om ett museum har större eller mindreriksintresse. 1 sammanhanget vill utskottet erinra om att musei- ochutställningssakkunniga framhöll att man bör räkna med att länsmuseerna i vissutsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentätionsuppgifter genom att inomspeciella ämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU1973:5 s. 212). Utskottet delar denna uppfattning. Skälet till att inrätta nya statliga museer skulle varaatt det finns angelägna samlingsområden som utgör s. k. vita fält som intetäcks in av ansvarsmuseerna eller övriga statliga eller därmed jämställdamuseer. Det skulle då bero på att gällande instruktion och stadgar inte gerutrymme för insamling inom områdena i fråga. har framhållit att fältenär "vita" på grund av att museerna saknar resurser eller inteprioriterar dem. har' också framhållit att behovet av att inrättaoch driva museer som skulle täcka de vita fälten får lösas inom den niuvarandecentralmuséistrukturen eller inom andra samlande och bevarande institutioner ände centrala museerna. Utskottet ansluter sig i princip till den redovisadeuppfattningen. Detta KrU 1986/87:21 innebär också att i den mån insatserbehöver göras på ett insamlingsområde som inte i tillräcklig graduppmärksammats eller helt förbisetts, detta i första hand får ske inom dennuvarande museiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insatser. Dettasynsätt stämmer överens med vad som redovisas i propositionen. I dettahänseende hänvisar utskottet som ett exempel till vad som där anförs om behovetav en förbättring av dokumenta-fionen av invandrarnas kulturer. Utskottet ansersåledes att det i princip inte bör inrättas fler centralmuseer. Enligt utskottets mening får det sagda dock inte leda tillatt den nuvarande statliga museistrukturen helt låses fast i sin nuvarandeform. Utskottet vill i sammanhanget erinra om vad kulturministern anför iavsnittet Museerna och den yttre kulturmiljön av innehåll dels att denna miljömed sitt rika innehåll kan förmedla större upplevelsevärden än dentraditionella museiutställningen, dels att det är en insikt som avspeglas isträvandena mot förnyelse inom internationellt och svenskt museiväsende därmålsättningen bl. a. är att i olika former levandegöra de autentiska miljöerna.Bl. a. nämns projektet i Bergslagen som ett svenskt exempel på sådanasträvanden. I ett längre perspektiv kan nu angivna omständigheter påverka denstatliga museistrukturen. Utskottets ställningstagande i det föregående ger medhänsyn till föreliggande motionsyrkande anledning att något närmare berörafrågan om det statliga stödet till de regionala museernas verksamhet. Stödet till dem utgår i första hand i form av bidrag tillett antal grundbelopp. fastställer det totala antalet grundbelopp.Fördelningen av dem görs av till museer som regeringen förklaratbidragsberättigade. Antalet grundbelopp uppgår till 479 innevarande budgetår.Antalet bidragsberättigade institutioner är 26. Efter förslag av regeringenhar beslutat om en ökning med 10 grundbelopp för nästa budgetår.Detta utgör andra etappen i en treårig utbyggnadsplan som innebär en ökning medtotalt 35 grundbelopp. Grundbeloppet, som är värdesäkeit, uppgår förinnevarande budgetår preliminärt fill 134900kr. Statsbidrag utgår avbidragsunderlaget eller således med . Antalet grundbelopp varierar mellan 11 för tre av museernaoch 82 för museer. Avsikten är att insatserna under den treårigautbyggnadsplanen i första hand skall koncentreras till de små museerna. Härbör också framhållas att då beslutet om det nuvarande systemet fattades, detframhölls att de nya insatserna måste fördelas med geografisk rättvisa och medhänsyn tagen till regionala och lokala ambitioner (prop. 1976/77:100, bil. 12,s. I enlighet härmed görs det vid fördelningen av nya grundbelopp bl. a.en bedömning av de olika huvudmännens satsningar, grundat på antalet årsverkenvid institutionerna. Den omständigheten att en institution harfå grundbelopp medför därför inte automatiskt att institutionen tilldelas flersådana. har sedan beslutat att förorda attregeringen filisätter en utredning med uppdrag att lägga fram förslag till denfortsatta utbyggnaden av det statliga stödet till regional kulturverksamhet(KrU 1986/87:12 p. 1, rskr. 1986/87:161) Den förordade utredningen avser det regionalastödet för tiden efter utgången av den treårsperiod som sträcker sig KrU1986/87:21 t. o. m. /89. Motioner om nya museer, m.m. Mot bakgrund av vad utskottet anfört i föregående avsnitttar utskottet härefter upp till behandling ett antal motioner som i huvudsakinnehåller krav på dels inrättande av nya eller omvandling av befintligainstitufioner till riksmuseer eller nationella museer för olikasamlingsområden, dels statliga inifiafiv för atf museer med specifikasamlingsområden skall upprättas. I mofion Kr233 (c, fp) föreslås att skallbesluta föriägga ett riksmuseum som belyser folkrörelsernas framväxt ochbiblioteksverksamhetens historia till . Vidare vill motionärerna attTekomuseum i skall göras till riksmuseum med statligt kostnadsansvar. Vid behandlingen av en motion om inrättandetav ett biblioteksmuseum i upplyste utskottet att frågan om inrättande avett sådant museum diskuterats på det lokala planet men att det inte fanns någrakonkreta planer på att inrätta ett museum (KrU 1986/87:2). Utskottet hänvisadevid nämnda tillfälle också till att beredningen pågick av den rapport frånkulturrådet som ligger till grund för den nu behandlade propositionen. , som inhämtat aft det inte heller nu finnsnågra konkreta museiplaner beträffande ett biblioteksmuseum, avstyrkermotionsyrkandet. Utskottet hänvisar till vad utskottet anfört i det föregåendeom att det i princip inte finns skäl att inrätta flercentralmuseer. Sistnämnda skäl har bärighet även i frågan om Tekomuseum iBorås, som är en del av det kommunala museet. 1 sammanhanget vill utskotteterinra om att på hemställan av utskottet gett regeringen fill kännavissa synpunkter om bevarande av industriminnen (KrU 1985/86:8, rskr. 1985/86:47). Den under allmänna mofionstiden väckta motionen Kr281 (fp)har fill syfte aft eft invandrarmuseum skall tillskapas i Norrköping.Motionärerna utvecklar närmare behovet av ett sådant museum och framhållerlämpligheten av att def förläggs till . Motionärerna framhåller ocksåatt ett invandrarmuseum är att se som en nationell angelägenhet och atf dettapåverkar finansieringssituat ionen. Utskottet behandlar i def följande förslag av regeringenom särskilda utvecklingsinsatser på museiområdet. Därvid förutsätter utskottetaft ett projekt rörande dokumentation av invandrarnas kulturer kommer fillstånd. Utskottet, som hänvisar fill vad som anförs i sammanhanget (s. 16nedan), kan inte fillstyrka att def fas något riksdagsinifiativ av det slag sommofionärerna föreslår. Motionen avstyrks därför. utgör en del åv i , .