bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — a. i den taktomständigheterna motiverar och samhällsekonomin medger. Denbostadspolitik som statsmakterna ställt sig bakom och som i korthet beskrivitsovan står i sina grunder inte i motsättning till vad i motionerna Bol 12 (c)yrkande 2 och Bo257 (c) yrkandena 1 och 3 föreslagits. I den mån vad imotionerna föreslagits inte låter sig förenas med den polifik som väglederbostadspolitikens utformtiing och inriktning avstyrker utskottetmotionsyrkandena. Förslageti kommunisternas partimotion Bo408 om den framtidabostadspolitiken har en delvis annan inriktning än c-motionerna. Inte hellerbeträffande denna motion kan utskottet finna att tillräckliga skäl föreliggerför att hos regeringen nu begära förslag till åtgärder. Utskottetvill erinra om att så sent som fattade vissa viktigabeslut om bostadspolitikens utformning . Mot bakgrund avatt politiken bör föras med fasthet och konsekvens kan det inte nu anseserforderligt eller lämpligt för att ställa sig bakom vad ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo408 yrkande 1 såvitt nu är i frågaförordats. 5.1.2Bostadsbyggandets omfattning och regionala fördelning Bostadsbyggandetsomfattning i form av ett antalsmässigt uttryckt mål tas upp i kommunisternas partimotion Bo215 yrkande 2. I mo tionen följs det allmänna ställningstagandet i motion Bo408 (vpk) om att bostadsbyggandet bör öka. Enligt motionsförslaget bör sålunda nyproduk tionen omfatta minst 50000 och ombyggnadsverksamheten minst 25000 lägenheter . I motiveringen anges bostadssituationen på många orter 24 vara närmast katastrofalgenom att hundratusentals hushåll saknar egen BoU 1986/87:10 bostad ochgenom att hyrorna nått en nivå som för många är oöversfiglig. Syftetmed den nu behandlade motionen torde vara att genom fastställandet av ettantalsmässigt preciserat mål för bostadsbyggandet få till stånd ett ökatbyggande. Enligt bostadsutskottets mening torde dock inte uppsättandet av ettmål i sig tjäna något praktiskt syfte för att nå ett önskat byggande.Tillräckliga skäl saknas sålunda enligt bostadsutskottets mening att lägga fastnågot mål för bostadsbyggandet i enlighet med mofionsförsla-get. Frågorom bostadsbyggandets regionala fördelning tas upp i fyra motioner. Imotion Bo2I9 (vpk) yrkande 5 hemställs att initiativ tas till en starkareregional styrning av bostadsbyggandet på bristorter och i storstadsområdena.Enligt motionärerna krävs det en starkare regional styrning av bostadsbyggandetför att åstadkomma fler lägenheter upplåtna med hyresrätt i områden ochkommuner dominerade av småhus. Medhänvisning till motion A463 hemställs i motion Bo240 (m), såvitt nu är i fråga,att bostadsbyggandet i bör öka. Enligt motiveringen i denförstnämnda motionen är behovet av bostäder stort i . Dettaförhållande anges bl. a. medföra att ungdomar inte kan ges de bostäder de villha och att näringslivet inte kan rekrytera personal därför att bostäder intekan erbjudas. Medutgångspunkt i storstadsområdenas problem föreslås i motion Bo243 (s) yrkande1, såvitt nu är i fråga, att ett heltäckande program för att lösastorstadsområdenas problem skapas. Enligt motionärerna kommer debostadspolitiska problemen särskilt till uttryck i storstadsområdena, därbristen på bostäder och spekulationen i bostäder skapar stora socialaorättvisor. För att komma till rätta med denna utveckling bör enligt motionärernasmening fler lägenheter byggas i . För att nå detta mål börstaten enligt förslaget medverka till att markresurser reserveras och snabbtplaneras för bostadsändamål. Äveni motion Bo253 (fp) lämnas förslag avseende bostadsbyggandet i län.I motionens yrkande 2 begärs sålunda ett tillkännagivande ombostadsbyggandet i länet. Enligt motivtexten - som återfinns i mofion A497 -skall tillkännagivandet omfatta bl. a. ett uttalande om behovet av en ökningav bostadsbyggandet i till 10000 lägenheter per är, varsamrenovering och upprustning samt ett ökat byggande av smålägenheter. Ansvaretför bostadspolitiken delas mellan stat och kommun. I första hand innebär denna ansvarsfördelning att staten svarar för de ekonomiska . åtgärder som behövs för att garantera det nödvändiga byggandet medan kommunerna svarar för genomförandet av de bostadspolitiska intentioner na. Detta betyder bl. a. att kommunerna har ansvar för bebyggelseplane ring och de investeringar i allmänna anläggningar som utgör en förutsätt ning för bostadsbyggandet. Det är således i första hand kommunerna som har att svara för att bostadsbyggandet får en sådan omfattning att bostads behoven i den egna kommunen kan tillgodoses. Det åvilar statsmakterna att tillse att förutsättningarna för att nå det erforderliga bostadsbyggandet 25 finns i olika kommuner ochi olika delar av landet. Detta ansvar innebär att BoU 1986/87:10. åtgärdermåste vidtas i syfte att komma till rätta med bl. a. regionala obalanser påbostadsmarknaden. Sombostadsutskottet-tidigare redovisat (BoU 1986/87:7 s. 26) har bostadsmarknadenpå gått från ett läge med överskott på lägenheter till ett läge medbalans eller underskott på lägenheter på vissa orter. Utan att någon allmänbrist på bostäder föreligger har efterfrågan på bostäder i vissa expansivaregioner ökat främst genom inflyttning och invandring. finns i dessaregioner stora ungdomsgrupper som söker sig ut på bostadsmarknaden. Åtgärdersom syftar fill att motverka de regionala obalanser som härigenom uppstått harockså vidtagits. Det gäller dels gjorda höjningar av ortskoefficienterna iStockholms- och Göteborgsområdena, dels införandet av den s.k. lånetrappan vidberäkning av låneunderlag m. m. för projekt med höga överkostnader. (BoU 1986/87:7) har dessutom ställt sig bakom förslag i proposition 1986/87:48om införande av hyresrabatter på orter där dagens byggpriser förhindrar attvissa bostadsbyggnadsprojekt kommer till utförande samt bemyndigat regeringenatt besluta om rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissaorter för att skapa förutsättningar för en tillräcklig nyproduktion av bostäder. Medhänvisning till vad utskottet ovan anfört om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om bostadsförsörjningen och fill de åtgär der statsmakterna vidtagit för att kommunerna i den rådande bostadssitua tionen skall kunna ta detta ansvar avstyrker utskottet motionerna Bo219 (vpk) yrkande 5, Bo240 (m) såvitt nu är i fråga, Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är i fråga samt Bo253 (fp) yrkande 2. ,. ' 5.1.3Bostädernas fördelning på upplåtelseformer m. m. Isammanlagt sex motionsyrkanden tas upp frågor som anknyter till bostädernasfördelning pä olika upplåtelseformer m. m. Inledningsvistar utskottet upp fyra mofionsyrkanden angående om vandlingen från hyresrätt till bostadsrätt. Imotion Bo219 (vpk) yrkande 3 hemställs att omvandlingen från hyresrätter tillbostadsrätter/insatslägenheter skall stoppas.och att nyproduktionen avbostadsrätter skall begränsas i storstadsregionerna. Enligt motionärerna måstede förordade åtgärderna sättas in för att stoppa den negativa utvecklingen motökad segregation och klassuppdelning i storstadsområdena. Enligtmotion Bo258 (fp) önskar många människor bo med bostadsrätt. Många uppskattarenligt motionärerna den förening av enskilt ägande och gemensamt ansvarstagandei demokrafiska former för fastigheten som bostadsrättsboendet erbjuder.Bostadsrättsformen ger lägre boendekostnader. Med hänvisninghärtill hemställs i motionens yrkande 1, om ett tillkännagivande omökade möjligheter att bo i bostadsrätt. Imofion Bo403 (s) tas frågan om omvandling från hyresrätt till bostads rätt upp. Mot bakgrund av bostadssituationen i storstadsområdena hem- 26 ställs imotionen om regler för attmotverka ombildning av hyresrätter till BoU1986/87:10 bostadsrätter i överhettade bostadsregioner. Enligt motionärerna äromvandlingen till bostadsrätter ett bostadspolitiskt problem i de storstadsområdendär det finns en stor efterfrågan på bostäder. Omvandlingen anges bl. a.medverka till att förstärka segregationen. För att upprätthålla en allsidigbefolkningssammansättning och för att fördelningen av bostäder skall skeutifrån en bostadssocial bedömning är det enligt motionärerna nödvändigt attupprätthålla en stor andel hyresrättslägenheter. Med utgångspunkt i ungdomens bostadssituation iStockholmsregionen begärs i motion Bo423 (m) yrkande 2 åtgärder för attunderlätta omvandling av hyresrätter fill bostadsrätter. Enligt motionären ärefterfrågan på bostadsrätter större än tillgången, varför fler sådanabehöver byggas. Motionären förordar att de boende skall få aktivt stöd i syfteatt låta dem köpa fastigheter och bilda bostadsrättsföreningar. har ovan redogjort föransvarsfördelningen mellan stat och kommun i fråga om bostadsförsörjningen. Somframgår av denna redovisning har staten i första hand att svara för deekonorhiska åtgärder som behövs för att garantera det nödvändiga byggandet ochför att begränsa boendekostnaderna, medan kommunerna har att svara förbostadspolitikens genomförande. Det kommunala ansvaret innefattar sålunda bl.a. att upprätta kommunala bostadsförsörjningsprogram med utgångspunkt i detbostadsbehov som finns i den egna kommunen. Häri innefattas naturligtvis ocksåöverväganden avseende såväl nyproduktionens som det befintligabostadsbeståndets fördelning på olika upplåtelseformer. Inom ramen bl. a. förde finansieringsförutsättningar som statsmakterna givit och de planeringsinstrumentsom kommunerna tilldelats är det således primärt en uppgift att svaraför bostädernas fördelning på upplåtelseformer. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet vadsom i motionerna Bo219 (vpk) yrkande 3 och Bo403 (s) föreslagits om åtgärderför att motverka ombildning från hyresrätt till bostadsrätt. På de ovan redovisade skälen kan utskottet inte ställa sigbakom förslagen i motionerna Bo258 (fp) yrkande 1 samt Bo423 (m) yrkande 2om . åtgärderför att underlätta omvandling från hyresrätt till bostadsrättm.m. Frågan om prioritering av byggandet av flerbostadshus ivissa kommuner tas upp i en motion. Enligt motion Bo219 (vpk) förstärks utvecklingen mot enökad segregation i storstadsområdena av en stor dominans för och en ensidiginriktning på småhus i stora delar av dessa områden. Vad som behövs i deområden i storstadsregionerna som domineras av småhus är enligt motionärernadärför ett tillskott av flerbostadshusbebyggelse upplåten med hyresrätt. Imotionens yrkande 4 hemställs sålunda att kommuner med dominans av egenägdasmåhus bör prioritera byggande av flerbostadshus och andra bostäder upplåtnamed hyresrätt. Även i vad gäller fördelningen av bostadsbyggandet påsmåhus resp. flerbostadshus vidhåller bostadsutskottet sin ovan uttryckta uppfattning att det i första hand är kommunerna som har att ansvara för bostädernas fördelning på olika upplåtelseformer. Det bör sålunda vara den enskilda 27 kommunensom utifrån de lokala förhållandena och den lokala efterfrågan BoU1986/87:10 avgör hur bostadsproduktionen skall fördelas på olikaupplåtelseformer och hustyper. 'Vad utskottet nu anfört innebär att mofionBo219 (vpk) yrkande 4 avstyrks. Avslutningsvis tar utskottet i detta sammanhang upp fråganom neutralitet mellan olika upplätelseformer m. m. Med utgångspunkt i bostadssituationen i Stockholmsregionenförordas i motion Bo240 (m), såvitt nu är i fråga, att bostadsmarknaden måstebli friare och att villkoren måste bli neutrala mellan olika upplåtelseformer. delar inte motionärernas uppfattning attdet skulle föreligga några mera avgörande skillnader i neutralitetmellan olika upplåtelseformer. Motionärerna har inte heller i något avseendeexemplifierat vari den enligt deras mening bristande neutraliteten skullebestå. Motion Bo240 (m) avstyrks såvitt nu är i fråga. 5.1.4 Åtgärder för vissa boendekategorier m. m. I sammanlagt tre motioner behandlas frågor avseendeåtgärder för vissa boendekategorier m. m. Frågan om inriktningen av äldres och handikappades boendetas upp i motionerna Bo207 (c) såvitt nu är i fråga och Bo518 (c). Med hänvisning till motiveringen i motion So216 begärs iden förstnämnda motionen ett tillkännagi ande om de äldres boende.Enligt motionärerna måste boendesituationen för de äldre tillåtas utvecklasefter skilda linjer. Kommunerna måste därför i sin planering kunna eftersträvaflexibilitet med avseende på tillgången till smålägenheter och andra boendeformerlämpliga för äldre. I den sistnämnda motionens yrkande 2 begärs - medhänvisning till motion So260 - ett tillkännagivande om handikappadessjälvbestämmande i fråga om boende och service. Enligt motionärerna är måletför handikappolitiken att integrera de handikappade i samhället. En av förutsättningarnahärför anges vara en egen bostad anpassad till de särskilda behov som denboende har. beslutade om åtgärder för attförbättra boendeför-hållandena för gamla, handikappade och sjuka (BoU1984/85:24). Till grund för de beslutade åtgärderna ligger tre mål. Dessa ärrätten till en bostad där friheten och integriteten är skyddad, rätten tillstöd och hjälp i bostaden samt, oberoende av vårdbehov, rätten till en bostadmed god tillgänglighet och god utrymmes- och utrustningsstandard i en miljö somger förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. De ovan redovisade målen för bl. a. äldres ochhandikappades boende låter sig enligt bostadsutskottets mening väl förenas med vad som i motio nerna Bo207 (c) såvitt nu är i fråga och Bo518 (c) yrkande 2 förordats beträffande bl. a. de äldres boende. Något motsatsförhållande föreligger enligt bostadsutskottets mening sålunda inte mellan de av antag na målen och de motionsledes framförda önskemålen. 'Vad i motionerna förordats bör mot bakgrund härav inte nu föranleda någon ytterligare åtgärd. I anslutning fill vad bo- 28 stadsutskottet fidigareanfört (BoU 1984/85:24 s. 6 samt BoU 1985/86:13 BoU 1986/87:10 s. 19) villdock utskottet ånyo,betona vikten av att regeringen även fortsättningsvisföljer upp att de angivna målen konkretiseras och förverkligas. Imofion Bo212 (s) hemställs om åtgärder för att åstadkomma en bo-stadsplaneringfören mer allsidig hushåltssammansättning. De allmännyttiga bostadsföretagen harenligt motionärerna tagit på sig ett stort socialt ansvar närdet gäller att klara bostadsförsörjningen, vilket bl. a. inneburit att det påmånga håll inom allmännyttan finns en stark koncentration av s. k.problemhushåll. För att komma till rätta med de problem som detta skapar krävsenligt motionärerna specialinriktade åtgärder som tar sikte på att stoppa denfortsatta koncentrationen av problemhushåll till vissa allmännyttigabostadsområden. Närde allmännyttiga bostadsföretagen i sin nuvarande form började byggas upp efterandra världskriget var avsikten att kommunerna genom dessa företag självaskulle kunna se till att bostadsbyggandet blev tillräckligt och att det ficken från bostadssociala synpunkter lämplig inriktning. De allmännyttigabostadsföretagen har sålunda redan från början tilldelats en central roll i densociala bostadspolitiken. är det enligt bostadsutskottets meninginte rimligt eller lämpligt att de allmännyttiga bostadsföretagen ensidigtskall ta det bostadssociala ansvaret i en kommun. Kommunerna har både som ägaretill de allmännyttiga bostadsföretagen och som ansvariga för den lokalabostadspolitiken att ta ställning till hur och i vilken omfattning allmännyttanskall ta sin del av det bostadssociala ansvaret. Enligt bostadsutskottetsmening är det sålunda en i första hand angelägenhet att svara för debedömningar och de åtgärder som måste till för att ge olika bostadsområden enallsidig befolkningssammansättning. Utskottet avstyrker med hänvisning tilldet nu anförda motion Bo212(s). Utskottetvill erinra om att en departementspromemoria om ändringar i bostadsanvisningslagen utarbetats inom . När resultat avberedningen av denna avslutats kommer att föreläggas förslag somsyftar till att komma till rätta med vissa av de problem motionärernaaktualiserat. 5.2 Finansieringen av bostadslångivningen m. m. 5.2.1 Systemet för finansieringen av bostadslånen År1984 beslutade (BoU 1983/84:28) om ett nytt system för finansieringenav bostadslån. Genom beslutet inrättades fr. o. m. ett särskiltstatligt kreditaktiebolag - () - meduppgift att låna upp de medel som behövs för utbetalning av bostadslåii m. m.Sedan detta datum fillhandahåller sålunda erforderliga medel för deaktuella lånen. Liksom tidigare svarar dock statsverket för låneprövningen ochlåneförvaltningen, även om detta numera sker för räkning. Finansieringenav bottenlångivningen sker genom särskilda bostadsinsfi- tut. Den1 ändrades förutsättningarna på kreditmarknaden på BoU 1986/87:10ett genomgripande sätt i och med att det s. k. prioriteringssystemet förbostadsobligationer avskaffades. All upplåning för bostadsändamål sker däreftertill räntor som bestäms aV marknaden. Även lånar numera upp medel förbostadslångivningen till marknadsbestämda räntor. Utskottet har i betänkandetBoU 1986/87:7 (s. 3335) redogjort för det nya finansieringssystemet. Fråganom finansieringen av bostadslångivningen tas upp i tre motioner. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo204 föreslås begäraförslag om inrättande av en samhällelig bostadsbank i enlighet med vad i motionSk323 anförts. Motionärerna hänvisar till ett av dem framlagt förslag enligtvilket underskottsavdragen bör slopas. För att då undvika en höjning avboendekostnaderna föreslås att en samhällelig bostadsbank inrättas där en lågoch fast ränta kan hållas. Med en halvering av räntan för boende i egnahem ochfritidshus skulle det enligt motionärerna bli i stort sett samma kostnad somnuvarande system med underskottsavdrag. Imoderata samlingspartiets partimotion Bo205 yrkande 3 föreslås geregeringen till känna att avvecklas. Ett liknande förslag förs fram imotion Bo258 (fp) yrkande 24. AlltsedanSBAB inrättades har haft att ta ställning till motioner ivilka föreslås att bolaget skall avskaffas. Utskottet har vid samtligatillfällen förklarat att den ordning för finansiering av bostadslångivningensom gäller bör bestå. Inte heller i de nu framlagdamotionerna har förslag lagts fram som fått utskottet att ändra sittställningstagande. Tvärtom har genom avskaffandet av prioriteringssystemet förbostadsobligationer enligt utskottets mening ytterligaremotiv tillkommit för staten att genom ett särskilt kreditaktiebolag medverka ifinansieringen av bostadslångivningen. Vad nu anförts innebär alltså attutskottet avstyrker.moderata samlingspartiets partimo- tion Bo205 yrkande 3 och mofion Bo258 (fp) yrkande24. Förslageti kommunisternas partimotion Bo204 om inrättande av ensamhälletig bostadsbank är oförenligt med förslaget i moderatasamlingspartiets partimotion Bo205 samt motion Bo258 (fp). Vänsterpartietkommunisternas partimotion avstyrks med hänvisning härtill. 5.2.2Förtida inlösen av bostadslån Ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 27 och 28) erinras om att bemyndigatregeringen att som villkor för bostadslån till ombyggnad kräva att äldre smålån löses in. Kravet bör enligt bostadsministern innebära att tidigarebeviljade lån skall lösas in om de sammanlagt inte överstiger avlåneunderlaget i ombyggnadsärendet. Krav på inlösen bör dock ej ställas i defall beloppet för gamla lån överstiger . för egnahem och . förhyres- och bostadsrättshus. Inte heller bör krav ställas på inlösen av lån förvilka räntebidrag utgår. Inlösen av smålån beräknas uppgå till ca 25 milj. kr.per år varav ca 20 milj. kr. proposifionen i denna del anförts har inte givit utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Imotion Bo257 (c) yrkande 4 föreslås ett fillkännagivande till BoU1986/87:10 regeringen om att åtgärder bör vidtas i avsikt att öka amorteringarnapå statliga lån till bostadssektorn. Motionärerna erinrar om att den förtidainlösen av bostadslån under /86 uppgick till drygt 6 miljarderkronor bl. a. beroende på relationen mellan marknadens räntor ochden statliga bostadslåneräntan. Mot bakgrund av att denna relation förändratsunder - den statliga bostadslåneräntan är lägre än de räntormarknaden allmänt erbjuder - anförs i motionen att inlösenverksamheten kommeratt minska. Skulle dock ränterelafio-nerna återigen förändras bör det enligtmotionärernas uppfattning vara realisfiskt med inlösen av lån i sammaomfattning som . Utskottetvill erinra om att inlösenverksamheten under /86 ökade också pågrund av att kommunerna erbjöds en viss rabatt på kvarstående skuld för sådanabostadslån, tomträttslån och markförvärvslån m. m. som löstes in före utgångenav /86. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna omatt åtgärder bör vidtas för att stimulera till en ökad inlösenverksamhet, dockmåste som också i motionen framhålls ränterelationerna mellan marknadsräntornaoch statens bostadslåneränta vara den som rått under storadelar av 1986 för att ett förverkligande av motionärernas förslag skall fåönskvärd effekt. Om detta blir förhållandet förutsätter utskottet attregeringen vidtar åtgärder i syfte att få till stånd en ökad inlösenverksamhetunder 1987 och 1988 och lämnar sin syn på frågan. Någottillkännagivande därom är utskottet inte berett att föreslå att göra.Med det nu anförda avstyrker utskottet motion Bo257 (c) yrkande 4. 5.3 Räntebidrag m. m. 5.3.1 Gällande ordning m. m. Räntebidragenligt nybyggnadslåne-, ombyggnadslåne- resp. bostadsfinansieringsförordningenlämnas med belopp som motsvarar skillnaden mellan verklig räntekostnad förbottenlån och bostadslån inom låneunderlaget för bostäder och en garanteradränta för dessa lån. För vissa låntagarkatego-rier lämnas räntebidrag dessutomför en beräknad årlig räntekostnad med ett belopp som motsvarar avlåneunderlaget för bostäder. Vid ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus kanräntebidrag lämnas för markkostnader, även om de inte ingår i låneunderlaget.Den garanterade räntesatsen för av lånetiden varierar mellan2,15 och 4,beroende på låntagarkategori. Dengaranterade räntan höjs på visst sätt genom s.k. upptrapp-ningar. Dessautgör för egnahemsägare och för övrigalåntagarkategorier. har dessutom extra upptrappningar av dengaranterade räntan skett för vissa årgångar. Räntebidraglämnas även för flerbostadshus som har uppförts eller byggts om med stöd av lån enligt bostadslånekungörelse eller motsvarande äldre bestämmelser, om huset har blivit färdigt och låntagaren inte erhåller räntelån. Den som erhåller räntelån får en motsvarande subventiongenom att den BoU 1986/87:10 del av räntelånet som avser ränta påbostadslån och underliggande kredit efterges. Räntebidrag enligt förordningen om räntebidrag förunderhållslån i vissa fall lämnas till allmännyttiga bostadsföretag och studentbostadsföretag, som för beviljades lån på den allmänna lånemarknaden till under håll av bostadshus. Räntebidraget lämnas med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan räntekostnaden för lånet, beräknad på aktuell låneskuld och en särskild garanterad ränta. Denna garanterade ränta skall vara 7,för av lånetiden och höjs för varje följande år . ' Räntebidrag lämnas också för vissa tidigare beslutade lånför energibesparande åtgärder samt för lån för byggnadstekniska åtgärder ibostadshus. Utgifterna för räntebidrag m.m. under /86uppgick till vilket är knappt 1 miljard mindre /85. 5.3.2 Förslagen i budgetpropositionen I budgetpropositionen (bil. 13 s. 15 och 32) anförbostadsministern att de ekonomiska förutsättningarna för statens stöd tillolika samhällssektorer innebär krav på åtgärder också inom bostadssektorn föratt minska belastningen på statsbudgeten. I budgetpropositionen läggs framförslag i syfte att minska statens utgifter för räntebidragen. Förslag läggsockså fram som ökar statens kostnader för räntebidragen. Förslagen ibudgetpropositionen beträffande räntebidragsanslaget innebär följande. 5.3.2.1 Sänkt garanterad ränta tillföljd av höjdfastighetsskatt för konventionellt beskattade hyreshus beslöt (BoU 1985/86:13) om s.k. extraupptrappningar per för bl. a. flerbostadshus färdigställdaåren . Vidare beslöt (SkU 1986/87:16) att höjafastighetsskatten för bl. a. konventionellt beskattadehyreshus.