bet · GA01KU29 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottetanser mot denna bakgrund att en ytterligare bolagisering av affärsverkensakfiviteter inte bör komma i fråga. Avdet anförda följer att trafikutskottet för sin del fillstyrker mofion (vpk) i denna del. Näringsutskottetsyttrande 3'''''' om ledningav den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) Konstitutionsutskottethar dels hemställt om yttrande av näringsutskottet över proposition 1986/87:99om ledning av den statliga förvaltningen, såvitt avser affärsverken och derasbolag (bilaga I avsnitt 9), jämte motioner, delsberett näringsutskottettillfälle att lämna yttrande över propositionen i övrigt jämte motioner. Avde motioner som har väckts med anledning av proposition 1986/87:99 är dethuvudsakligen följande som helt eller delvis kommenteras av näringsutskottet: 1986/87:KI08av m. fl. (s), I986/87:K112 av LarsWerner m. fl. (vpk), 1986/87:KI 14 av LennartAndersson m. fl. (s), 1986/87:K115 av AndersBjörck m. fl. (m). Frågormed anknytning till dem som behandlas i propositionen har också tagits upp itre motioner som har hänvisats till näringsutskottet. Dessa motioner ärföljande: 1986/87:N353 frän allmänna motionstiden av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som [imotionen] anförts om att få till stånd én utveckling av de statliga företagens,verkens och myndigheternas årsredovisningar. I986/87:N354- från allmänna mofionsfiden - av m. fl. (m), vari såvitt här är ifråga hemställs (3) att hos regeringen begär förslag tillomorganisation av affärsverken i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:N152 väckt med anledning av proposifion 1986/87:87 om av m. fl. (c), vari såvitt här är i fråga hemställs (5) attriksdagen avslår proposition 1986/87:99 i den del som rör förslag om attregeringen skall bemyndigas, utan beloppsgränser, att be sluta i bolagsfrågor ienlighet med vad som anförs i motionen. Meddet yttrande som här följer överlämnar näringsutskottet till under förutsättning av dess medgivande de båda sist- nämndamofionerna i angivna delar och mofion 1986/87:N353 såvitt den KU1986/87:29 gäller andra verk och myndigheter än affärsverken. Såvitt dennamotion Bilaga 4 gäller statliga företag, inkl. affärsverken, avsernäringsutskottet att under förutsättning att medger uppskov medbehandlingen ta upp den i anslutning till redogörelse för destatliga företagen. Avde statliga affärsverken är tre domänverket, affärsverket FFV och statensvattenfallsverk hänförliga fill näringsutskottets verksamhetsområde, deövriga till trafikutskottets. kommentarer rörandeaffärsverken avser huvudsakligen de tre nämnda verken. Utskottet noterar atttrafikverken i högre grad än dessa kännetecknas av speciella förhållanden, bl.a. monopolställning, som skiljer dem frän statliga företag i övrigt. Dedelar av regeringens förslag rörande affärsverkskoncernerna som inte särskiltberörs i det följande ger inte anledning fill någon erinran från näringsutskottetssida. Affärsverkskoncernernas form och ställning Såsomkonstateras i propositionen driver affärsverken i betydande utsträckningdotterföretag i aktiebolagsform. Detta framgår närmare av redogörelseför de statliga företagen (skr. 1986/87:20). har sex helägdadotterbolag, främst , som är moderbolag till 22 helägdabolag, av vilka ätskilliga i sin tur har helägda dotterbolag. utgör på motsvarande sätt i en koncern medbl. 27 helägda dotterbolag och ännu fler helägda dotterdotterbolag. Helägdadotterbolag t\\\ är , somäger ett dussintal lokala bolag helt eller till övervägande delen; därutöverhar vattenfallsverket majoritetsintressen i ett flertal elproduktions- ocheldistributionsföretag öch i flera andra företag, bl. a. pä kärnkraftsomrädet.De anslutna bolagens omsättning i förhållande fill resp. affärsverks år 1984anges av verksledningskommittén (SOU 1985:41 s. 21 f.)fördomänverkels,affärsverket FFV:s och vattenfallsverkets del till resp. , och . De"allmänna riktlinjer för förnyelsen av den statliga förvaltningen"som regeringen föreslår beträffande affärsverken och deras dotterbolag har ihuvudsak följande innebörd. Ett affärsverk och dess bolag skall i olikasammanhang kunna behandlas som en sammanhållen grupp en affärsverkskoncern.Mål och riktlinjer som statsmakterna fastställer bör i stort gälla helakoncernen. Ett viktigt motiv för val av bolagsformen kan vara att åstadkomma enanpassning av villkoren för verksamheten till vad som gäller för näringsliveti övrigt, t. ex. i fråga om ekonomisk styrning. Det bästa hos de bäggeassociationsformerna bör tas till vara i en kombination av verk De uppgiftersom har tilldelats affärsverket bör därvid utgöra KU 1986/87:29 grunden förall verksamhet inom koncernen. Dotterbolagens verksamhet Bilaga 4 bör påett naturligt sätt stödja eller komplettera verksamheten i affärsverket. Ifråga om styrningen uttalas att den i fortsättningen bör präglas av ökadlångsiktighet och koncentreras pä fastställande av ekonomiska mål, ser-vicemäl,m. Ett affärsverk skall gentemot sina bolag agera som ägare i egenskap avmoderföretag; regeringens styrning av bolagen skall ske genom verket. Ettpar av de motionsyrkanden som har föranletts av propositionen tar sikte på deriktlinjer som har diskuterats. Imotion 1986/87:KI 15 (m) begärs att skall som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om framtida förändringar avaffärsverken. Vad motionärerna ytterst syftar till-är att väsentliga delar avden verksamhet som bedrivs i affärsverksform skall privatiseras. Inför enpri vatisering är det, anför de, väsentligt att affärsverken bättre anpassastill de förhållanden som råder på en konkurrensutsatt marknad. Affärsverkenbör därför ombildas till aktiebolag, hävdar motionärerna. I den män de harmonopolställning bör denna i regel successivt avvecklas. Förekommandemyndighetsuppgifter bör överföras till normala förvaltningsmyndigheter. Moderatasamlingspartiet har under allmänna motionstiden framfört liknande synpunkter isin partimotion I986/87:N354. Denna går ut på en omfattande privatisering avstatliga företag, bolag såväl som affärsverk. , affärsverket FFV ochstatens vattenfallsverk hör till de företag som särskilt diskuteras i dennamotion, de båda förstnämnda mera utförligt. Förutom yrkanden om riktlinjer förändrat ägarengagemang i och om försäljning av statliga företag finns i dennamotion ett yrkande om att skall hos regeringen begära förslag tillomorganisation av affärsverken i enlighet med vad som anförts i motionen. Vadsom avses med detta synes vara följande. De delar av afiarsverken som inte ärdirekt myndighetsutövande bör föras över i aktiebolagsform. Verksamhetenskulle därigenom utsättas för konkurrens och få drivas på villkor jämförbaramed dem som gäller för motsvarande privata företag. Beträffande statensvattenfallsverk uttalas särskilt att administrationen av näten förhögspähningsdistribution även på bör ske i verksform. Motionärernaanser vidare att affärsverkens ledning bör till- och avsättas på samma grundersom tillämpas inom det privata näringslivet och att deras lekmannastyrelserbör ersättas av styrelser med professionell kompetens. Det är såvitt gällerdet nu redovisade yrkandet som näringsutskottet överlämnar motion 1986/ 87:N354till för fortsatt beredning. Frågorna om af-'färsverkens ledning och styrelser behandlas i ett senare avsnitt av dettayttrande. Yrkandenom privatisering av statliga företag, däribland delar av de här berördaaffärsverkskoncernerna, har väckts också från folkpartihåll och fräncenterhäll, både under allmänna motionstiden och med anledning av proposition1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet. nämnas mofionerna1986/87:N323 (fp) och 1986/87:N386 (fp) och mofio- 86 nema 1986/87:N143 (c) och1986/87:NI49 (fp). I den sistnämnda liksom ocksåimofionl986/87:N150(m)föreslåssärskiltattaffärsverket FFV skall KU 1986/87:29.ombildas till aktiebolag. De tre borgerliga partierna har genom sinamotio- Bilaga 4 ner gett uttryck för väsentligen samstämmiga uppfattningarom organisatoriska förhållanden inom den statliga affärsverkssektorn. Näringsutskottetkommer att behandla frågor om försäljning, helt och delvis, av statliga företagi ett kommande betänkande på grundval av proposition 1986/87:74 och ett stortantal motioner, bl. a. de nämnda. I anslutning till proposition 1986/87:99om ledning av den statliga förvaltningen bör motionsyrkanden om affärsverkenenligt näringsutskottets uppfattning tas upp endast såvitt de avserorganisatoriska frågor i övrigt. De båda yrkanden i motionerna 1986/87:K115 (m)och l986/87:N354(m) som , har redovisats närmare gäller sådana frågor. Detgör också ett annat av proposition 1986/87:99 föranlett yrkande som återståratt nämna. Dethärrör kommunisterna, som i mofion 1986/ 87:Kl 12 begär attriksdagen skall som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om "bolagisering". Affärsverken bör utvecklas utifrån en väldefinierad syn på "public service", menar motionärerna; insynen iverksamheten och det offentliga ansvaret för denna bör inte minskas genom bolagsbildning.Därför motsätter de sig en ytterligare omformning av affärsverkens rörelsetill bolag. Somredan inledningsvis har antytts förekommer det inget mera omfattande inslag avmyndighetsuppgifter hos de affärsverk som näringsutskot- . tet här behandlar. , skogsbrukoch virkesförädling äri huvudsak de aktiviteter som bedrivs inomdomänverkskoncemen. och dess bolag är väsentligen attbetrakta som en vanlig industrikoncern. Statens vattenfallsverks särart i jämförelsemed andra kraftföretag ligger förutom i dess storlek och dess därav följanderoll som marknadsledare främst i att verket svarar för överföring avelenergi på storkraftnätet och att det har vissa totalförsvarsuppgifter. Någonsammanblandning av myndighetsuppgifter och affärsmässiga uppgifter sommotiverar särskilda organisatoriska åtgärder av det slag som åsyftas imofionerna 1986/87:K1I5 (m) och 1986/87:N354 (m) kan inte anses föreligga fördessa.tre affärsverks del. Detta innebär också att statsmakterna i annatsammanhang förutsättningslöst kan pröva frågan om ombildning av dessa verkeller delar därav till aktiebolag. De organisatoriska förändringar med avseendepå myndighetsutövning som en sådan ombildning skulle föranleda synes vara av marginellnatur. En annan sak är att näringsutskottet inte nu ser några skäl för ingreppi den rådande arbetsfördelningen mellan affärsverk och bolag inom den sektorsom här berörs. Vadgäller det refererade yrkande i motion 1986/87:KI 12 (vpk) som riktar sigmot "bolagisering" vill näringsutskottet framhålla att det inte nufinns något förslag om en sådan utveckling. Betydande delar av de. tre affärsverkskoncernernadrivs redan i bolagsform, vilket synes vara allmänt accepterat. Förslag omändrad företagsform för ytterligare delar av verksamheten bör, om sådanaframläggs, prövas utifrån förutsättningarna i det enskilda fallet. Något sådantallmänt uttalande som motionärerna förespråkar finns det enligtnäringsutskottets uppfattning inte mofiv för. I de riktlinjer föraffärsverken och deras bolag som regeringen anger i 87 propositionen ingår attregeringen skall kunna fastställa allmänna och ge- KU 1986/87:29 mensammabestämmelser för affärsverkskoncernerna i en särskild förord- Bilaga 4ning, som skall kunna kompletteras med verksspecifika instruktioner. Detframhålls att i förordningen kan föreskrivas att affärsverken skall verka föratt och regeringens riktlinjer för affärsverkskoncernen följs i helakoncernen. Idetta sammanhang bör ett yrkande i mofion 1986/87:K115 (m) observeras.Riksdagen föresläs som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om risken för bristande kontrollsystem för affärsverken. Det är riskför, menar motionärerna, att affärsverken utvecklas i ett rättsligt vakuum därvarken offentligrättsliga eller aktiebolagsrättsliga kontrollfunktionerfungerar. Regeringen bör, anför de, beakta denna fara vid utarbetandet avframtida instruktioner. Synpunkter på arbetet med författningsbestämmelserfinns också i motion 1986/87:K1I3 (c). Det yrkande i denna motion som går ut påatt förslag till en ny verksordning bör föreläggas skall, enligttalesmän för motionen i näringsutskottet, också gälla den tilltänkta gemensammaförordningen för affärsverkskoncernerna. Näringsutskottethar ingenfing att erinra mot att regeringen, om den så finner lämpligt,utformar författningsbestämmelser för affärsverkskoncernerna enligt deprinciper som den har uttalat sig för i propositionen. Ett centralt inslag iförfattningsregleringen måste givetvis vara att markera fill-lämpningsområdenaför och belysa samspelet mellan offentligrättsliga och bolagsrättsligaföreskrifter. finner inte att härvidlag behövergöra något särskilt påpekande för regeringen enligt det nämnda yrkandet imofion 1986/87:K115 (m). Inte heller synes det, såsom har hävdats i anslutningtill motion I986/87:K113 (c), finnas skäl för att beträffande författningsregleringenpå detta område tillämpa någon annan kompetensfördelning mellan ochregeringen än den som normalt gäller. skall organiseras bör, sägs det i propositionen, normaltkunna beslutas av verket med koncernstyrelsen som instans. Den grundsatsenutesluter inte, framhålls det, att regeringen vid behov utfärdar direktiv iorganisationsfrågor. I enlighet med denna bedömning föreslår regeringen attriksdagen skall avstå frän vissa beslutsbefogenheter genom ett generelltbemyndigande för regeringen. Detta skulle innebära att regeringen får, medbeaktande av de riktlinjer som har godkänt för affärsverkensinvesteringar, verksamhet och finansiering, besluta i frågor som rör delsaffärsverkskoncernernas organisation, dels affärsverkens förvärv, bildande,avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Regeringen skulle i sintur kunna delegera sådana beslut till affärsverken. Det framhålls ipropositionen att bolagsbildning kan innebära att verksamhet som ankommer påett affärsverk kan komma att överföras fill ett bolag. Beslut av denna innebördskulle emellertid meddelas av regeringen. Tidigarehar mera begränsade bemyndiganden lämnats regeringen med avseende på särskildaaffärsverk. För domänverkets del fastställdes organisatoriska rikflinjer år1968 (prop. 1968:103, JoU 1968:32, rskr. FFV:snuvarande organisation är baserad på ett riksdagsbe- KU 1986/87:29 slut år1979 (prop. 1978/79:125 bil. II,NU 1978/79:54, rskr. 1978/79:447). Bilaga 4 bemyndiganden för regeringen när det gällervattenfallsverket finns redovisade i propositionen (s. 111). Vissabeloppsgränser har satts för regeringens befogenheter att besluta om bildandeav aktiebolag eller förvärv av aktier i bolag inom vattenfallsverketsverksamhetsområde. Sominledningsvis nämnts har från sida i motion 1986/ 87:N152,närmast med hänsyn till vad som gäller för vattenfallsverket, begärts att riksdagenskall avslå regeringens hemställan om bemyndigande att utan beloppsgränserbesluta i bolagsfrågor. bör, säger motionärerna, inte avhända sigden kontrollmöjlighet som kravet på ett årligt bemyndigande innebär.Vänsterpartiet kommunisternas i det föregående behandlade yrkande motytterligare bolagsbildning pä affärsverkens område får också anses inrymma attdet föreslagna bemyndigandet skall avvisas. Näringsutskottetsaknar inte förståelse för de motiv som regeringen anger för sitt förslag pådenna punkt. Det tilltänkta bemyndigandet för regeringen att besluta ibolagsfrägor och andra frågor rörande affärsverkskoncernernas organisationfinner näringsutskottet emellertid väl vittgående. Mera genomgripandeförändringar i dessa koncerners struktur, t. ex. överföring av en verksamhetfrån ett affärsverk fill ett bolag, bör enligt näringsutskottets mening integenomföras utan att har fått ta ställning i saken. Bemyndiganden tillregeringen i organisations- och bolagsfrågor bör liksom ta sikte påett särskilt affärsverks förhållanden och sålunda inte innebära att riksdagengenerellt avhänder sig sitt inflytande. Erforderlig rörelsefrihet förregeringen och affärsverkskoncernerna när det gäller åtgärder pä detta områdekan liksom åstadkommas genom bemyndiganden med beloppsgränser ellerandra restriktioner. anser att i stället för attlämna det begärda bemyndigandet bör göra ett uttalande till regeringen av nuangiven innebörd. Därmed skulle det berörda yrkandet i motion 1986/87:N152 (c)tillgodoses liksom också motion 1986/87:K112 (vpk) i motsvarande del. Koncernstyrelsernasroll inom affärsverken har delvis behandlats i det föregående. Beträffandestyrelsernas sammansättning och ledningsfunktionerna i övrigt inom verk öchbolag innehåller propositionen vidare i huvudsak följande. Affärsverken skallledas av styrelser som också är koncernstyrelser. Styrelsens ordförande sombör vara en annan person än verkschefen skall utses av regeringen för ett åri sänder. En styrelseledamot skall kunna entledigas från sitt uppdrag medomedelbar verkan. Personalföreträdare i styrelserna skall ha samma ställningsom övriga ledamöter i dessa. Verkschefen, som också skall vara koncernchef,skall även i fortsättningen utses av regeringen. Däremot skall styrelsen i ettaffärsverk kunna genom ett särskilt delegeringsbeslut av regeringen fåansvaret att på förslag av verkschefen utnämna chefer som lyder direkt underdenne. Visstidsförordnade affärsverkschefer skall kunna rkiljas från sin tjänst med omedelbar verkan. Ettavsnitt av riktlinjerna anger restriktioner för perso- nalunioner mellan verk ochbolag. Huvudtanken är att de vikfigaste dotter- KU 1986/87:29 bolagens styrelser i regel skall ha verkschefen eller någon annanchefstjäns- Bilaga 4 teman som ordförande men att det i övrigt skall iakttas återhållsamhet med Sammansättningenav och uppgifterna för styrelserna hos centrala myn- . digheter diskuterasutförligt i flera av de motioner som har föranletts av propositionen, nämligenmotionerna I986/87:K115 (m),1986/87:Kl 11 (fp) och 1986/87:K112 (vpk).Synpunkterna i de båda förstnämnda är dock uppenbarligen inte avsedda atttillämpas på affärsverken. Frän kommunisternas sida har däremotklargjorts att vad som i den sistnämnda motionen anförs om att partiet äranhängare av den parlamentariska lekmannastyrelsens princip delvis ärtillämpligt också på affärsverken. Intresseföreträdare i affärsverksstyrelsernavill man inte acceptera, och ett parlamentariskt inslag bör, anser man, normaltingå i ett affärsverks styrelse av de tre här berörda verken är det förnärvarande endast affärsverket FFV som helt klart har ett sådant inslag i sinstyrelse. De önskemål rörande affärsverksstyrelserna som vid årets början harframförts i motion 1986/ 87;N354 (m) har nämnts i det föregående. Delvistillgodoses de enligt riktlinjerna i propositionen; ett krav frånmotionärernas sida som kan behöva ,. kommenteras ytterligare är det som går utpä att "lekmannastyrelserna" skall ersättas av styrelser medprofessionell kompetens. Förstgår näringsutskottet in på frågan om koncernstyrelsernas sammansättning. Näringsutskottetansluter sig på denna punkt till riktlinjerna i propositionen. Dessa innebäratt det liksom hitfills blir regeringens sak att för varje affärsverkfastställa hur styrelsen bör vara komponerad. Det är uppenbart attaffärsverksstyrelsernas uppgift att bära ansvar för en omfattande ekonomiskverksamhet medför att vissa särskilda krav måste ställas på dem som skall ingåi en sådan styrelse. Näringsutskottetkan inte finna att de tre här aktuella verksstyrelsernas sammansättning ger fogför uttalandet i motion 1986/87:N354 (m) om att styrelser med professionellkompetens borde träda i stället för nuvarande "lekmannastyrelser".Tvärtom synes kravet pä sädan kompetens t. ex. ekonomisk eller teknisk sakkunskapoch erfarenhet från näringslivet eller andra viktiga samhällsfunktioner habeaktats på ett påtagligt sätt. Någon regel enligt vänsterpartietkommunisternas önskemål om att affärsverksstyrelserna bör innehålla ettparlamentariskt inslag vill näringsutskottet inte förorda; även härvidlag böravgörandet som ligga hos regeringen. Närdet gäller formerna för tillsättning av de chefer som lyder direkt underverkschefen ansluter sig näringsutskottet till regeringens förslag. Det böralltså vara möjligt för regeringen att i den utsträckning den finner detlämpligt delegera till ett affärsverks styrelse att utnämna sädana chefer. Detmåste kunna förutsättas att verksstyrelsernas utnämningspolitik kommer attpräglas av en sådan omsorg om de högre tjänstemännens självständighet ochintegritet som i motion I986/87:KII2 (vpk) med rätta framställs som angelägen. Arbetsgivarfunktionen KU 1986/87:29 I fråga om arbetsgivarfunktionen uttalas i propositionenatt statens arbetsgivarverks (SAV:s) arbetsgivaransvar även fortsättningsvisbör omfatta affärsverken och att affärsverkens dotterbolag bör anslutas tillArbetsgivarföreningen . Affärsverkens koppling till SAV betecknas avregeringen som tvingande. Huvuddelen ay affärsverkens dotterbolag är, framhållsdet, redan anslutna till SFO. Regeringen betonar vikten av att staten driveren så långt som möjligt sammanhållen personalpolitik inom affårsverkskoncernerna. Tre motioner innehåller kritik mot attarbetsgivarfunktionen inom affårsverkskoncernerna förutsätts vara tudelad päangivet sätt. En ordning med en arbetsgivarorganisation för affärsverket och enannan för dessa dotterbolag är självklart orationell och skapar problem föralla parter, heter det i motion 1986/87:K108 (s). Argumentationen i motion1986/87:KI I4(s) innefattar bl. a. följande. Valet av framtida associationsformunderlättas genom ett gemensamt, övergripande arbetsgivaransvar inom koncernerna.De anställda har ett berättigat intresse av en sammanhållen personalpolitik.Genom en sädan kan också organisationsstridigheter lättare undvikas. I motion1986/87:K112 (vpk) sägs att det är destruktivt att förändra viktigaavtalsförhållanden genom byte av arbetsgivarorganisation. Även här varnas förgränsdragningsstrider mellan fackliga organisationer. I var och en av de tremotionerna påyrkas att skall uttala sig till regeringen i enlighetmed motionärernas synpunkter. Den sistnämnda motionen innehåller också ettyrkande om att "regeringens förslag rörande arbetsgivarorganisation fördelar av den statliga sektorn" skall avslås. Gentemot motion I986/87:K112 (vpk)vill näringsutskottet först framhålla att regeringens förslag inte går ut päatt något av de tre aktuella affärsverken skulle genom att "bytaarbetsgivarorganisation förändra viktiga avtalsförhållanden".Domänverkets och affärsverket är redan, enligt vadnäringsutskottet har erfarit, undantagslöst anslutna till SFO. Ordningen medolika organisationstillhörighet för affärsverket och bolagen tillämpas ocksåför vattenfallsverkets del, varvid bolagen i regel tillhör vill understryka regeringens citerade uttalande om attstaten bör driva en så långt som möjligt sammanhållen personalpolitik inomaffärsverkskoncernerna. Liksom föredragande statsrådet förutsätternäringsutskottet att SAV beaktar de särskilda villkor som gäller förverksamheten i affärsverken. Det är, vill näringsutskottet betona, en angelägenuppgift för regeringen att tillse att arbetsgivarfunktionen för affärskoncernernasdel utövas pä ett både för arbetsgivar- och för arbetstagarpartentillfredsställande sätt. Med det sagda avstyrker näringsutskottet motionsyrkandenai detta ämne. De redogörelser och förslag rörande bl. a.verksamhetsplanering, myndigheternas ledning och chefsförsörjning samtrevision som lämnas i övriga delar avpropositionen är av stort intresse med hänsyn till den förvaltnings- KU1986/87:29 verksamhetsom näringsutskottet har anledning att närmare följa. de liksommotstridande synpunkter från oppositionspartiernas sida är av generellkaraktär avstår näringsutskottet emellertid frän att göra ytterligare Som inledningsvis nämnts överlämnar näringsutskottet vissdel av motion 1986/87 :N353 (s) till . Motionen gär idenna del ut på en utveckling av förvaltningsmyndigheternas årsredovisningar,ett ämne som i propositionen berörs dels av civilministern under rubrikenVerksamhetsplanering och budgetfrågor (bilaga I avsnitt 4.2, s. 34), dels avstatsrådet .