bet · GA01NU18 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa anslag inom område (prop.1986/87:100 delvis) NU 1986/87:18 I detta betänkande behandlas dels proposition 1986/87:100 bilaga 5() punkterna B 6 (organisationer för internationell handeloch råvarusamarbete m.m.), B 7 (internationell råvarulagring), E 1 (kommerskollegium),E 2 (exportfrämjande verksamhet) och E 3 (exportkreditnämnden), dels fyra motioner rörande exportfrämjande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning för /88 för de berörda ändamålen. Härvidavstyrks en motion (m) om att medel för exportfrämjande verksamhet skallöverföras till exportråd från vissa anslag underindustridepartementets huvudtitel. Även en motion (c) om ökade exportfrämjandeinsatser för småhusindustrin avstyrks. Dessa motioner stöds i reservationer avföreträdare för resp. parti. Vidare avstyrker utskottet ett motionsyrkande (c)av innebörd att statliga exportkreditgarantier i ökad utsträckning skallanvändas för att främja export av svensk reningsteknik till betalningssvagaländer. Motionen får stöd.i en trepartireservation (m, fp, c). Bidrag till vissa internationella organisationer Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 6(s. 33 f.) och att till Organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete m. tn. för /88 anvisar ett förslagsanslagav . 1 1986/87. Internationellråvarulagring NU 1986/87:18 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 7(s. 34 f.) och hemställer ,. att till Internationell råvarulagring /88 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt E 1 (s. 122124) föreslagitriksdagen att till för /88 anvisa ett ramanslagav . Beträffande innebörden av den nya anslagstypen ramanslaghänvisas till finansplanen (prop. 1986/87:100 bil. 1 s. 6264).Kommerskollegium är en av de myndigheter som har valts ut att ingå i enförsöksverksamhet med ramanslag. att med bifall till regeringens förslag tillKommerskollegi-, um för /88 anvisar ett ramanslag av 36 245 000kr. Regeringen har under punkt E 2 (s. 125132) föreslagitriksdagen att 1. tillExportfrämjande verksamhet för /88 anvisa ett reservationsanslagav , 2. bemyndigaregeringen att medge att utfästelser om stöd till svensk projektexport fårlämnas till ett belopp av högst , 3. bemyndigaregeringen att medge att utfästelser om stöd till konsultföretag får lämnastill ett belopp av högst . I detta sammanhang behandlar utskottet följande motioner: 1986/87:N378avErik Hovhammar (m) och (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om anslag till exportfrämjande åtgärder. 1986/87:N404 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att öka de speciella exportfrämjande insatserna för småhusindustrin. 1986/87:N431 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförsbeträffande förbättring av exportvillkoren för mindre och medelstora företag. Från anslaget bestrids statens kostnader för Sverigesexportråd och handelssekreterarna. Annan exportfrämjande verksamhetfinansieras från anslag underfrämst industridepartementets huvudtitel. 1 propositionen beräknas NU1986/87'18 statens totala utgifter för exportfrämjande verksamhet /88 fill ca 1 430 milj. kr., varav för exportkrediter 760 milj.kr. Av propositionen framgår att prioriterar vissabranscher, bl.a. byggsektorn och energisektorn, samt vissa icke branschanknutnaområden, särskilt små och medelstora företag. Föredraganden, statsrådet , ansluter sig till denna prioritering. Verksamheten Svensk bygg- och energiexport (Swebex)bedrivs som en förstärkning av Exportrådetsordinarie insatser på området (se NU 1983/84:40 s. 16-18). budgetåret1984/85 har omkring 20 milj. kr. ställts till förfogande för programmet.Härav har för exportfrämjande åtgärder inom energiområdet 5 milj. kr. om åretförts över från olika anslag under industridepartementets huvudtitel. Avsiktensynes vara att motsvarande belopp under återstoden av femårsperioden skalltillföras Swebex från miljö- och huvudtitel. program för mindre och medelstora företagutgörs främst av den s. k. Éxportchef-att-hyra-verksamheten och av individuellkontaktverksamhet genom personliga besök hos företagen. Kostnaderna förprogrammet beräknas av till 22 milj. kr. under nästa budgetår. I propositionen erinras om att en översyn pågår av denframtida utformningen av den samlade exportfrämjande verksamheten och av fördelningenmellan staten och näringslivet av kostnaderna för verksamheten. Det anslag /88 av ca 232 milj. kr. som regeringen föreslår är ca 1,5 milj.kr. lägre än innevarande års anslag. Detta innebär efter pris- ochlöneomräkning och tillämpning av det s. k. huvudförslaget en besparing med 10milj. En ytterligare besparing föreslås genom att 20,3 milj. kr. förs bortfrån reservationen på anslaget. I motion 1986/87:N378 (m) framförs uppfattningen att detskulle underlätta ett effektivt, långsiktigt och samordnat svensktexportfrämjande om en större del av det totala statliga stödet tillverksamheten kanaliserades genom . Som ett första steg kunde 20milj. kr., varav 5 milj. kr. för Swebex och 15 milj. kr. för övrigaexportfrämjande åtgärder, föras över från anslag under industridepartementetshuvudtitel. Genom en sådan överföring skulle det reala värdet av det häraktuella anslaget i stort bibehållas, anförs det. Motionärerna torde i första hand avse överföring av medelfrån industridepartementets anslag till industripolitiska åtgärder förtekoindustrin, branschfrämjande åtgärder och småföretagsutveckling. Denverksamhet som finansieras från dessa anslag och som i huvudsak administrerasav statens industriverk innehåller betydande inslag av exportfrämjande. Dettagäller särskilt för tekoindustrin och den träbearbetande industrin. Enligtregleringsbrev för /87 har för exportfrämjande åtgärder inomdessa branscher avsatts 36 milj. kr. resp. 7,2 milj. kr. samrådermed beträffande exportfrämjande åtgärder som finansieras från denämnda anslagen. Utom beträffande tekoprogrammet är sådant samråd formelltföreskrivet. Utskottetkommer senare, på grundval av förslag i budgetpropositionen 1* 1986/87. (prop.1986/87:100 bil. och proposition 1986/87:74 om näringspolitik NU1986/87'18inför , att behandla frågor om anslagen under industridepartementetshuvudtitel för angivna verksamhetei" under nästa budgetår. Utskottet ärinte berett att förorda sådan överföring avmedel från dessa anslag tillExportrådet som motionärerna önskar. Med det sagda avstyrker utskottet motion1986/87:N378 (m).- Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillexportfrämjande verksamhet för nästa budgetår och om vissa stödutfåstelser. Frågor om exportfrämjande insatser för småhusindusirin tasuppi motion 1986/87:N404 (c). Motionären pekar på att de svenskasmåhustillverkarna i stor utsträckning har misslyckats med försöken att genomsatsningar på export kompensera sig för nedgången på den svenska marknaden.Småhusindustrins speciella situation kräver en målmedveten och samordnadaktion om den stora marknadspotentialen skall kunna utvecklas, anför han. Demedel som inom ramen för Swebex står till förfogande för småhusexporten -enligt motionären endast ca 2 milj. kr. /88 - betecknas somklart otillräckliga. Som framgått av den föregående redogörelsen lämnas också visst '' branschstödtill den träbearbetande industrin genom statens industriverk. Härav har underde 1,5 ä 2 milj. kr. ställts till förfogande-för insatserinom trähusindustrin, främst för kollektiva teknikhöjande ochexportförberedande aktiviteter samt för exportpröjekt i samarbete med Swebex.Dessutom är flertalet företag inom trähusbranschen små och medelstora företagsom omfattas av de regionala utvecklingsfondernas service- ochfinansieringsprogram. Dessa program tar i betydande grad sikte på attföretagens marknader skall vidgas. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet inte ansluta sigtill motionärens krav på ökade exportfrämjande insatser för småhusindustrin.Motionen avstyrks. Frågan om exporlvillkor för små och medelstora företag tasupp i motion 1986/87:N431 (c). Samhällets exportstöd bör i ökad utsträckninganvändas för att stimulera till exportsatsningar hos dessa företag, ansermotionären. Detta kan ske bl.a. genom att bestämmelserna förexportkreditgivning ändras så att stöd kan utgå även till små och medelstoraföretag och att de medel som avsätts för uppsökande verksamhetutnyttjas i- samarbete med näringslivets organisationer, anförs det. Utskottet delar motionärens uppfattning om vikten av att.de små och medelstora företagens potential för export tas till vara. Ökadexport är ofta en förutsättning för att dessa företag skall nå en långsiktigtgodtagbar lönsamhet, vilket är betydelsefullt inte minst från regionalpolitisksynpunkt. Småföretagen svarar för en differentierad export och anses därigenomlämna viktiga bidrag till upprätthållandet av den externa balarisen i ekonomin.Sådana överväganden har lett till att statens stöd till exportfrämjandeverksamhet i ökad utsträckning har inriktats på de små och medelstoraföretagen. Som framgått utgör denna företagskategori ett prioriteratområde inom arbete. Rådets småföretagsprogram bygger på uppsökandeverksamhet hos företagen.' Som rådgivande instans fungerar en särskild delegationför mindre företag, i vilken ingår såväl representanter för NU 1986/87'18företagarorganisationer som enskilda företagare. Såvitt utskottet kan finna ärmotionärens önskemål om att verksamheten skall bedrivas i samarbete mednäringslivets organisationer redan tillgodosett. Beträffande vad som anförs imotionen om ändrade regler för exportkreditstöd erinrar utskottet om atttidigare beloppsgräns av . för statsstödd kreditgivning genomAB slopades år 19841 syfte att öka småföretagensmöjligheter att utnyttja detta system (NU 1983/84:40 s. 21). Motionärensönskemål torde alltså även i detta hänseende vara tillgodosett. Med hänsyn tilldet anförda anser utskottet att motion 1986/87:N431 (c) inte föranleder någotinitiativ av . 1. beträffandeöverföring av medel attriksdagen avslår motion 1986/87:N378, 2. beträffande anslag till exportfrämjandeverksamhet att med bifall till regeringens förslag a) tillExporifrämjande verksamhet för /88 anvisar ettreservationsanslag av , b) bemyndigar regeringenatt medge att utfästelser om stöd till svensk projektexport får lämnas till ettbelopp av högst , c) bemyndigarregeringen att medge att utfästelser' om stöd till konsultföretag får lämnastill ett belopp av högst , 3. beträffandeinsatser för småhusindusirin att avslår motion 1986/87:N404, 4. beträffandeexportvillkor för små och medelstora förelag att avslår motion1986/87:N431. ' , täckande a V vissa utgifter förskadeersättningar Regeringen har under punkt E 3 (s. 132-138) föreslagitriksdagen att 1. medge attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för exportkrediter tillett belopp av högst 70 , varav 22 . reserveras förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och för garantigivning vid exportav betydelse för ekonomiska utveckling, samt bemyndiga regeringenatt överföra ytterligare 10 . för sådan garantigivning om saanses erforderligt, 2. medge attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för kursgarantier videxport till ett belopp av högst 2 000 000 000 kr.V 3. medge attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för investeringar iu-länder till ett belopp av högst ,' 4. godkänna attden rörliga kredit i riksgäldskoritbret som ställts till exportkreditnämndensförfogande för att vid behov användas för utbetalning av skadeersättningar igarantiverksamheten höjs med . och isamband härmed godkänna vad som i propositionen anförts om den särskildarörliga krediten på . för utbetalning av ersättningar förkursförluster. 5. bemyndiga regeringen att medge att exportkreditnämndenför budget- NU 1986/87:18 /88 får ta upp lån i utländska valutor motsvarande högst 500 000 000 6. till , täckande av vissa utgifterför skadeersätt ningar för /88 anvisa ett förslagsanslag av . för vissa utgifter för skadeersättningar som kan uppstå vid garantigivning enligt de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat. 1 detta sammanhang behandlar utskottet motion 1986/87:N311av m.fl. (c), vari - med motivering i motion 1986/87:Jo707-hemställs att beslutar att exportkreditgarantier kan lämnas videxport av svensk reningsteknik. Förslagen i budgetpropositionen om exportkreditnämndens(EKN) garantigivning m.m. innebär oförändrade ramar för verksamheten, dvs. 70miljarder kronor varav för garantigivning vid särskiltsamhällsintresse eller vid export av betydelse för ekonomiskautveckling (s.k. s/u-garantier). Regeringen föreslås liksom fåmöjlighet att vid behov föra över ytterligare tills/u-ramen. Av propositionen framgår att det inom EKN pågår enutredning om s/u-garantisystemet. Vidare föreslås i propositionen vissa ändringar avgällande ordning för täckande av EKN:s kostnader vid skaderegleringar. Förnärvarande gäller att EKN, då fråga är om garantier som EKN själv har beslutat,i första hand skall utnyttja sina premiefonder och, om dessa inte räcker, enrörlig kredit i . Därutöver kan regeringen vid behovförskottera medel till EKN från anslaget till oförutsedda utgifter.Skadeersättningar som har uppstått till följd av kreditgarantier utfärdadeenligt särskilda beslut av regeringen täcks däremot, i den mån premiefondernaoch den rörliga krediten inte räcker, från det förevarande 1000-kronorsanslaget. föreslår regeringen att detta anslag vid behov skall fåutnyttjas för skadeersättningar även till följd av garantier som EKN själv harbeslutat. Anslaget för oförutsedda utgifter skulle i fortsättningen inte tas ianspråk för ändamålet. Förslag läggs också fram om bl.a. en höjning av denrörliga krediten i med 400 milj. kr. till 3 700 milj. kr.Denna kredit skall i fortsättningen kunna användas också vid utbetalningar aversättningar för kursförluster, varigenom den nuvarande särskilda rörligakrediten för detta ändamål kan slopas. Vidare föreslås bemyndigande för EKN attta upp lån i utländska valutor motsvarande högst 500 milj. kr. Sistnämndaförslag utgör en följd av att det har införts ett system medexportkreditgarantier i utländska valutor (NU 1986/87:6). Utskottettillstyrker regeringens förslag om EKN:s garantigivning m. m. Frågan om statliga exportkreditgarantier för att främjaexport av renings-teknik tas upp i motion. 1986/87:N311 (c). Motionärernaerinrar om att gav sitt stöd till tanken på att eninternationell luftvårds- fondskulle byggas upp genom uttag av avgifter på fossila bränslen (JoU NU1986/87:18 1984/85:28 s. 13). Syftet med en sådan fond skulle vara attmöjliggöra reduktioner av utsläpp också i de stater i som har en svagekonomi. Regeringen har underlåtit att driva frågan vidare, hävdas det imotionen. Utan att avvakta inrättandet av en internationell fond skulleemellertid olika länder kunna lämna exportkreditgarantier på nationell nivå,menar motionärerna. har ett särskilt stort intresse av att utsläppen iÖstersjöområdet begränsas, anförs det. Motionärerna anser att svensk industri,som har en framskjuten position inom reningstekniken, skulle gynnas av ettarrangemang med statliga kreditgarantier för att främja exporten på området. Innebörden av motionsyrkandét torde vara att det nuvarandestatliga EKN-systemet i ökad utsträckning bör kunna användas för garantigivningvid export av reningsteknik. Utskottet vill därför först lämna en kortredogörelse för vissa allmänna principer för systemet. Syftet med garantigivningen är att svenska exportörer avvaror och tjänster skall skyddas mot förluster i samband med exportaffärer.Garantierna kan ge täckning för såväl politiska som kommersiella risker.Garantitagaren har att bära viss självrisk, normalt . EKN:s verksamhet skall vara grundad på affärsmässighet. Vid dennormala garantigivningen skall kostnader för skadereglering kunna täckas medfonderade . Som framgått har en del av den av statsmakternafastställda totalramen för garantigivningen reserverats för s. k.s/u-garantier. Dessa fick i huvudsak sin nuvarande utformning , då detidigare u-garantierna kompletterades med s-garantier vid export av särskiltsamhällsintresse. Bakgrunden härtill var att det ansågs önskvärt att möjliggöragarantigivning vid svensk export till betalningssvaga länder, bl.a. vissastatshandelsländer, trots att detta var förenat med högre risk än vid EKN:snormala garantigivning. Den nya garantiformen borde dock användas "med enviss försiktighet" (prop. 1978/79:201 s. 25). Tre särskilda kriterier förs-garanti angavs, nämligen att exportaffären är samhällsekonomisktbetydelsefull, att den ligger i linje méd den industripolitiska målsättningeneller att den ger betydelsefulla sysselsättningseffekter i . justerades principerna för s/u-garantierna (prop.1982/83:100 bil. 5 s. 129, NU 1982/83:50). Verksamheten borde långsiktigt gåihop, vilket innebar att premierna borde i rimlig grad spegla den förutsebararisken. Stor restriktivitet borde tillämpas beträffande affärer som redan vidgarantitillfället framstod som högriskaffärer. Viktiga kriterier förgarantigivningen borde vara långsiktigt marknadsintresse och introduktion avnya produkter. Vidare underströks betydelsen av att internationellaåtaganden följs även i vad avser exportkreditgarantier. Härvid hänvisadesfrämst till allmänna tull-och handelsavtalets () artikel XVI omsubventioner. Utskottet konstaterar att gällande riktlinjer förs/u-garantisystemet redan nu ger EKN vissa möjligheter att utfärda garantierför export av svensk reningsteknik till betalningssvaga länder. I åtskilligafall torde sådana exportaffärer kunna uppfylla såväl det allmänna kravet pårimligt risktagande som något av de angivna särskilda kriterierna, t. ex. attaffären främjar ett långsiktigt marknadsintresse förde svenska företagen.Motion 1986/87:N311 (c) tordeta sikte på en komplettering av garantisystemet i syfte att ytterligare NU1986/87:18 stimulera export av svensk reningsteknik till länder där användningav sådan teknik kan antas få positiva miljöeffekter också i . Utskottet vill understryka att garantisystemet har somgrundläggande syfte att främja svensk export genom att begränsa de svenskaexportföretagens risker. Det sagda gäller även de särskilda s/u-garantierna.Införandet av ett miljöpolitiskt kriterium för sådana garantier skulle enligtutskottets uppfattning innebära ett nytt element i garantisystemet utanegentligt samband med det nuvarande exportfrämjande syftet. Följden härav kanbli målkonflikter inom systemets ram. Dessutom synes det tvivelaktigt om ettmiljöpolitiskt kriterium vid utfärdandet av s/u-garantier skulle medföra enökad export av svensk reningsteknik till de länder som främst torde åsyftas imotionen. En sådan stimulanseffekt förutsätter att staten är beredd till etthögre risktagande än vad som har ansetts godtagbart med hänsyn tilldet principiella kravet på affärsmässighet vid garantigivningen och till Sverigesinternationella förpliktelser. Någon speciell subventionering av exporten avreningsteknik genom garantisystemet är utskottet inte berett attförorda. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. 1. beträffandegarantigivning m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag a) medger attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för exportkrediter tillett belopp av högst 70 , varav 22 . reserveras förgarantigivning vid särskilt samhällsintresse och för garantigivning vid exportav betydelse för ekonomiska utveckling, samt bemyndigar regeringenatt överföra ytterligare 10 . för sådan garantigivning om såanses erforderligt, . b) medger attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för kursgarantier videxport till ett belopp av högst 2 , c) medger attstaten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti för investeringar iu-länder till ett belopp av högst , d) godkänner att den rörliga kredit iriksgäldskontoret som ställts till exportkreditnämndens förfogande för att vid behov användas för utbetalning av skadeersättningar i garantiverksamheten höjs med . och i samband härmed godkän ner vad som i propositionen anförts om den särskilda rörliga krediten på . för utbetalning av ersättningar för kursförluster, e) bemyndigar regeringen att medge attexportkreditnämnden för /88 får ta upp lån i utländska valutor motsvarande , högst , f) till , täckande av vissautgifter för skadeer sättningar för /88 anvisar ett förslagsanslag av . för vissa utgifter för skadeersättningar som kan uppstå vid garantigiv ning enligt de riktlinjer som föreslås i propositionen, 2. beträffande expon av reningsieknik att avslår motion 1986/87:N311. Stockholmden NU 1986/87:18 Närvarande: (), (), (), (), (), StenSvensson (m), (), (). (fp), BoFinnkvist (s), (), (vpk), (), () och (). Överföring av medel för exportfrämjande verksamhet (punkt 4 mom. 1) , och (allam) anser dels att'den del av utskottets yttrande som börjar på s. 3med "Utskottet kommer" och slutar på s. 4 med "motion1986/87:N378 (m)" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion 1986/87:N378(m) om att de statliga insatserna för exportfrämjande verksamhet i ökadutsträckning bör kanaliseras genom exportråd. Som framgått användsvissa anslag under industridepartementets huvudtitel delvis för att finansierasådan verksamhet. Utskottet avser att vid sin kommande behandling av dessaanslag för nästa budgetår föreslå anslagsminskningar som skapar statsfinansielltutrymme för en ökning av. stödet till den allmänna exportfrämjande verksamhetengenom . .Någon ökning av det här aktuella anslaget för nästabudgetår i förhållande till regeringens förslag erfordras inte för att den avutskottet förordade omfördelningen av resurser skall komma till stånd. Däremotbör regeringen avstå från den planerade indragningen av 20,3 milj. kr. frånreservationen på anslaget. Utskottet föreslår att gör ett uttalandetill regeringen av denna innebörd. Härigenom tillgodoses motionen. dels att utskottet under punkt 4moment 1 bort hemställa 1. beträffande överföring av medel att medbifall till motion 1986/87:N378 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Insatserförsmåhusindustrin(punkt 4mom. () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Mot bakgrund" och slutar med "Motionen avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottet noterar att betydande insatser görs försmåhusindustrin såväl NU 1986/87:18 genom Swebex som genom de regionalautvecklingsfonderna och industriverkets branschprogram. Som påpekas i motion1986/87:N404 (c) är emellertid läget inom branschen alltjämt mycketbekymmersamt. Konkurser och friställningar har inneburit stora påfrestningarinom regioner där småhusindustrin har spelat en stor roll för sysselsättningenoch där utbudet av arbetstillfällen är begränsat. Potentialen för ökad export,särskilt till , måste utnyttjas. Med hänsyn härtill bör enligtutskottets mening en ytterligare prioritering till denna bransch ske av destatliga exportfrämjande insatserna genom . Detta bör geregeringen till känna som sin mening. Utskottet tillstyrker således motionen. dels att utskottet under punkt 4moment 3 bort hemställa 3. beträffande insatser för småhusindustrin attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N404 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Export av reningsteknik (punkt 5 mom. 2) (), (). (), (). (fp), () och Per-RichardMolén (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "utskottet motionen"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en sådan utvidgning av det nuvarandes/u-garantisystemet är väl förenlig med ett av systemets grundläggande syften,att främja svensk export av särskilt intresse från samhällssynpunkt. Såsomframgår av motion 1986/87:N311 (c) skulle en ökad export av svenskreningsteknik till vissa länder i kunna leda till enförbättring av miljösituationen i . Att bidra till en sådan utvecklingligger uppenbart i svenskt intresse.