bet · GA01SfU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet tillstyrker nedan (s. 12) regeringens förslagtill lag om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel. Tillföljd härav bör med bifall till propositionen och med avslag på motion Sf421(yrk. 1) till Studiehjälp m. m. anvisas ett förslagsanslag av 2 . E 4, Studiemedel Studiemedel består av studiebidrag ochåterbetalningspliktiga studiemedel. För ett normalläsår uppgår studiemedlen förheltidsstuderande till av basbeloppet. Den övervägande delen avstudiemedlen är äterbetalningsplik-tig. för enheltidsstuderande per normalläsår. Har den studerande barn, kan ettåterbetalningspliktigt barntillägg utgå av basbeloppet per barn ochläsår. Studiemedel utgår efter en prövning mot den studerandesinkomst och' förmögenhet. Prövningen för den som studerar heltid . per kalenderhalvår medför reduktion av studiemedlen när inkomsten överstiger av basbeloppet och av basbeloppet. Vid heltidsstudier och vid deltidsstudier är reduktionsreglerna gynnsammare. Studiemedelsskulden löper utan ränta men justeras årligenupp enligt det sfU 1986/87:11 s. k. garantitalet som är högst 1,042. Förär 1986har skulden räknats upp . Studiemedlen återbetalas genom årligaavgifter, jämnt fördelade över återbetalningstiden. Uppskov med återbetalningenkan beviljas om det s, k, avgiftsunderlaget understiger tre och ett halvtbasbelopp. Vid fastställande av avgiftsunderlaget tas hänsyn till inte enbartden avgiftsskyldiges egen inkomst utan även makes inkomst. (U 1985:09) tillsattes i juni 1985med uppgift att utreda behovet av förändringar av studiemedelssystemet, 1direktiven betonas vikten av att kommittén bedömer styreffekter pårekryteringen till skilda slag av studier bl, a. med hänsyn till ålder ochsocial bakgrund. Kommittén skall bedriva sitt arbete förutsättningslöst, menförslagen måste rymmas inom oförändrade ekonomiska ramar. Vissa områden sömkommittén bör ta upp betonas dock särskilt. Det gäller studiemedelsbeloppetsstorlek, regler för avskrivning, hänsynstagande till makes ekonomi vidåterbetalningen, inriktningen av subventionselementen samt studiemedelssystemetsförhållande till andra system. Kommittén beräknas lägga fram ett samlat förslagom ett reformerat studiemedelssystem . Sedan vid föregående beslutat begärahos regeringen att studiemedelskommittén skulle fä i uppdrag att framläggaförslag om att den s. k. åktamakepröv/dnge/i skulle slopas harstudiemedelskommittén fått. tilläggsdirektiv i enlighet med beslutet samt ocksäfått i uppdrag att redovisa konsekvenserna av en sådan förändring samt att taställning till hur angelägen den är i förhållande till övriga förslag somlämnas av kommittén. I promemorian Ds U 1986:15 har kommittén utan att lämnanågra förslag presenterat ett bakgrundsmaterial i frågan. Avsikten är attkommittén skall återkomma med förslag i frågan i sitt slutbetänkande. I propositionen framhåller departementschefen att fråganom äktamakeprövningen har viktiga juridiska aspekter och stor betydelse förden principiella synen på hur de studerandes levnadskostnader skall finansierasoch på vem som till slut skall svara för finansieringen. Den har ocksåavsevärda omedelbara ekonomiska konsekvenser för statsverket. Enligt departementschefenskulle det därför vara synnerligen obetänksamt att bryta ut frågan omäktamakeprövningen ur det sammanhang där den hör hemma för ettställningstagande i särskild ordning. Remissinstanserna, regering och riksdagbör få tillfälle att i ett sammanhang pröva studiemedelskommitténs förslag. Detfinns därför enligt hans mening över huvud taget ingen anledning att nu fattabeslut som skulle ändra grundläggande principer i studiemedelssystemet.Däremot finns det, med hänsyn till den kostnadsutveckling som skett sedan år1975 då den nedre inkomstgränsen , för beaktande av makes inkomstfastställdes, anledning att justera upp denna till , och ipropositionen föreslås en sådan uppräkning, I motionerna Sf410 av m.fl. (yrk. 1) och Sf418av m. fl. 2) begärs att skall besluta avskaffa den s.k. äktamakeprövningen fr. o. m. . I den senare motionen föresläs (yrk. 3) att reformförslaget skall delfinansieras genom att återbetal ningen av studiemedelsskulden påbörjas än . m. fi. begär i motion Sf401 (yrk. 2) förslag från regeringen 11 om attäktamakeprövningen skall avskaffas medan m.fl. i SfU1986/87:11 motion Sf405 (yrk. 10) begär ett tillkännagivande till regeringen ifrågan. Utskottet anser att ett slopande av äktamakeprövningen vidåterbetalning av studiemedel är så angeläget att resultatet avstudiemedelskommitténs arbete inte bör avvaktas. Förslag i frågan bör snarastföreläggas så att ändrade regler kan träda i kraft den 1 januari1988. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna med anledningav motionerna Sf410 (yrk. 1), Sf418 (yrk. 2), Sf401 (yrk. 2) och Sf405 (yrk.10), Såvitt gäller det i motion Sf418 (yrk, 3) framfördafinansieringsförslaget om att återbetalningen av studieskulden skall påbörjasett år tidigare än vill utskottet framhålla att ett sådant nyttvillkor endast kan uppställas för studiemedel som ännu inte beviljats. Detskulle således dröja åtskilliga år innan några skärpta återbetalningsreglerskulle fä full genomslagskraft och kunna bidra till en delfinansiering avkostnaderna för slopande av äktamakeprövningen. Utskottet avstyrker därförbifall till motion Sf418 (yrk, 3), 7 () till budgetpropositionenföreslär socialministern en särskild lag om tilläggsbelopp till basbeloppetvid beräkning av pensionsförmåner m, m. Tilläggsbeloppet som skall utgå fr, o,m, utgör . Utbildningsministern anför att en motsvarandeuppräkning bör komma de studerande till godo och lägger därför fram förslag omlag om tilläggsbelopp tid basbeloppet vid beräkning av studiemedel m. m. Förstudiemedel som utgår av basbeloppet innebär detta en förstärkningmed , per läsår, I motion Sf203 av m,fl, (yrk, 7, delvis)yrkas avslag på regeringens förslag om tilläggsbelopp till basbeloppet.Motionärerna förutsätter därvid att , vid bifall till det nämndayrkandet, justerar ersättningsnivån i andra basbeloppsanknutna ersättningar, m, fi, begär i motion Sf405 (yrk, 1-3)tillkännagivanden om att studiemedlens totalbelopp skall höjas till155 % av basbeloppet, att bidragsdelen skall höjas till av totalbeloppetoch att barntillägget skall utgå som bidrag i stället för att varaåterbetalningspliktigt. Utskottet har i betänkande SfU 1986/87:10 under moment 1 ihemställan ttllstyrkt regeringens förslag om ett tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner, I konsekvens härmed tillstyrktutskottet också förslaget om ett tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkningav studiemedel. Däremot är utskottet mot bakgrund avstudiemedelskommitténs pågående förutsättningslösa arbete inte berett att nuförorda nägon ytterligare höjning av studiemedlens belopp eller någon höjningav bidragsdelen pä sätt som begärts i motion Sf405 (yrk. Tre motionsyrkanden berör frågan om hur stor del av denstuderandes inkomster som skall påverka rätten till studiemedel, I motionernaSf410 (yrk, 2) av m, fi, och Sf424 av m, fl, (yrk, 1)begärs som ett första steg i en reformering av fribeloppsreglerna attfribeloppsgränserna generellt skall höjas , I den senare motionenbegärs också att 10 milj, kr, skall anvisas för ändamålet, m, fl,begär i motion Sf405 (yrk, 4)att man vid studiemedelstilldelningen inte skall ta hänsyn till 12 inkomstersom intjänats mellan terminerna. Fribeloppsgränserna ändrades bl.a, i syfteatt minska SfU 1986/87:11 betydelsen av ferieinkomsternas fördelning. Sålunda ärfribeloppsgränserna högre än under det första.Enligt vad utskottet erfarit har utfallet av ändringarna varit mycket gynnsamtför studiemedelsfa-garna. Inte heller när det gäller fribeloppsgränsernasutformning anser utskottet med hänsyn till studiemedelskommitténs arbete attnågon ändring nu bör göras i gällande bestämmelser och utskottet avstyrkerbifall till mottonerna Sf410, Sf424 och Sf405 i motsvarande delar, I motionerna Sf410 (yrk, 4) och Sf424 (yrk, 3) berörsockså frågan om rätt fill studiemedel vid studier utomlands. Motionärerna anseratt studiemedel vid utlandsstudier bör kunna utgå efter i princip samma reglersom gäller för studier här i , I den förstnämnda motionen begärs attriksdagen beslutar i enlighet med det anförda medan i den senare motionenbegärs ett fillkännagivande i frågan, m,fl, anser i motionSf418 (yrk, 6) att regeringen bör ge UHÄ och CSN i uppdrag att gemensamtpresentera förslag till en liberalisering av de nuvarande reglerna för atterhålla studiemedel vid studier utomlands. Studiemedel kan beviljas för studier i annat nordiskt landenligt huvudsakligen de villkor som gäller för studier i , För attstudiemedel skall kunna beviljas för studier utanför de nordiska ländernagäller emellertid strängare villkor. En grundförutsättning för beviljning idessa fall är att studierna inte med lika stor fördel kan bedrivas i ,Vid prövningen av rätten ttll studiemedel för utlandsstudier tar centralastudiestödsnämnden hänsyn till om utbildningen saknas i eller om deninnehållsmässigt väsentligt skiljer sig från närmaste svenska motsvarighet, CSNhar avsevärt förbättrat möjligheterna att erhållastudiemedel för utlandsstudier. Bl, a, har möjligheterna till studiemedel förspråkstudier utomlands vidgats, I en särskild skrivelse till regeringen ioktober 1984 föreslog CSN ytteriigare förbättrade möjligheter till studiemedelför utlandsstudier. Nämndens förslag innebar att studiemedel fortsättningsvisborde kunna beviljas även för vissa s.k. platsbristutbildningar utomlands. Medplatsbristutbildningar avsåg CSN i detta sammanhang sådana utbildningar tillvilka antalet sökande i klart översteg antalet tillgängligastudieplatser. Förslaget avvisades emellertid av såväl regering som riksdag medhänvisning ttll statsfinansiella skäl (prop, 1984/85:100, SfU 16, rskr, 12),Utskottet ansäg därvid att det även fanns utbildningspolitiska skäl som talademot en större utvidning av möjligheterna att få studiemedel för studierutomlands. Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareståndpunkt och avstyrker bifall till motionerna Sf410 (yrk, 4), Sf418 (yrk, 6)och Sf424 (yrk, 3), m, fl, tar i motion Sf405 (yrk, 11) också uppsituationen för studerande som fullgör militär repetitionsutbildning.Motionärerna ansluter sig till ett förslag från CSN om att en studerande skallfå behålla studiemedlen under en sädan utbildning och fä skuldreducering enligtsamma regler som gäller under sjukdom. Departementschefen har i propositionen framhållit att ävenom han i sak finner skäl för CSN:s förslag är han inte beredd att nu tillstyrka det, 13 Genomförandetav förslaget kräver ett relativt nära samarbete mellan CSN, SfU 1986/87:11riksförsäkringsverket och försvarets civilförvaltning och enligt hans uppfattningbehöver förutsättningen för detta samarbete klariäggas ytteriigare. Även vissakonsekvenser när det gäller samordningen mellan dagpenningen vidrepetitionsutbildning och studiemedelssystemet kan behöva belysas. Avsikten äratt CSN skall få i uppdrag att i samråd med de båda övriga berördamyndigheterna utforma ett mer fullständigt förslag i frågan. Mot denna bakgrund finner utskottet inteskäl för någon åtgärd med anledning av mofion Sf405 (yrk. Ett villkor för att en utbddning skall berättiga tidstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd eller stårunder statlig tillsyn. Det ankommer på regeringen att besluta om vid vilkautbildningar eleverna kan uppbära studiestöd och utbildningarna i frågaåterfinns i till studiestödsför- ordningen bilagda förteckningar. I motion Sf423 av begärs att riksdagenskall besluta om att elever i odlingskurser för biodynamisk odling skall varaberättigade till studiemedel. I motionen nämns att en linje för sådanundervisning finns vid . Enligt vad utskottet erfarit har i ifrågavarande fallnågon framställan till berörd myndighet eller till regeringen om statsbidrageller statlig tillsyn inte gjorts av utbildningsanordnaren. Regeringen hardärför inte haft anledning pröva frågan om rätt till studiemedel för eleverna.Vid sådant förhållande anser utskottet att det inte finns skäl för riksdagenatt vidta någon åtgärd med anledning av motion Sf423. I propositionen föreslås att avgiften vid återbetalning avstudiei/iedel skall erläggas vid fyra inbetalningstillfällen i ställetför som . CSN skall dock ha möjlighet att tillgodose individuella önskemål om tätarebetalningar, t, ex, . Utskottet biträder förslaget och anser att dettatillgodoser motion Sf405 (yrk. 8) av m. fl. om att återbetalningenav studiemedel skall kunna ske . I motion Sf405 (yrk. 5-7 och 9) läggs fram ytterligareförslag som berör återbetalningen av studiemedel. Motionärerna begärtillkännagivande om att vid återbetalning av studiemedel avgiftsunderlaget(gränsen) baseras på medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet ochatt inkomster på den nivån eller under ej medför återbétalningsskyldighet samtatt successiv upp- och nedtrappning av gränsen "sker. som denskuldsatte ej har en inkomst motsvarande medianlönen för TCO-kollektivet börvidare studiemedelsavgiften avskrivas. Återbetalningsplikten bör återinträdaförst när den egna inkomsten når över medianlönen för heltidsarbetande inomTCO-kollektivet. Slutligen.bör studiemedelsavgiften sänkas näråterbetalningsskulden minskat genom en större återbetalning än som behövts. Även m.fl. begär i motion Sf401 (yrk. 3 och4) lättnader i återbetalningsreglerna. Sålunda bör regeringen lägga fram förslag om att vid beräkning av avgiftsunderlaget avdrag får göras med ett basbelopp för ett barn och med ett halvt basbelopp för varje ytterligare barn . Vidare bör besluta att den årliga återbetalningen skall kunna ' begränsastill av skillnaden mellan avgiftsgränsen tre och ett halvt SfU1986/87:11 basbelopp och avgiftsunderlaget i stället för som . Utskottet finner att ett genomförande av denämnda förslagen i motionerna Sf405 och Sf401 skulle bli både kostnadskrävandeoch innebära inskränkningar i studiemedelskommitténs, enligt direktiven,förutsättnings-lö.sa arbete. Utskottet kan därför inte biträda förslagen. I propositionen föreslås att till anslaget Studiemedel m.m. skäll anvisas ett förslagsanslag av 4 . I motion Sf421 av m.fl. (yrk. 2) begärs -under förutsättning av bifall ttll motion Sf348, vari motionärerna yrkat avslagpå regeringeris förslag om ett tilläggsbelopp till basbeloppet - att anslagetskall beräknas till 4 . Mottonärerna i motion Sf418 av m.fl,(yrk, 4) framhåller att en bred politisk enighet numera synes föreligga om atten del av studiemedlen skall bestå av marknadsmässiga lån och att den delen börlyftas ut ur budgeten. Enligt mottonärerna bör principen vara att, i ställetför att som även den återbetalningspliktiga delen av studiemedlenbudgeteras som utgift, endast den del som motsvarar statssubventionen tas med ibudgeten. För att täcka utgifterna för den del av studiemedlen som skall liggautanför budgeten kan antingen CSN ges rätt att emittera obligationer ellerbankerna åta sig att själva ställa erforderliga medel till förfogande.Motionärerna begär att regeringen skall få i uppdrag att genomföra denföreslagna förändringen fr. o. m. . Till följd härav skallenligt motionärerna (yrk. 5) anslaget'till studiemedel för nästa budgetårminskas med . Utskottet har ovan tillstyrkt regeringens förslag om etttilläggsbelopp ttll basbeloppet vid beräkningen av studiemedel. Vad gäller förslaget i motion Sf418 om att en del avstudiemedlen bör lyftas ur statsbudgeten redan fr. o. m. villutskottet erinra om att frågan övervägs av studiemedelskommittén. har man undersökt olika alternativ för en förändring. Vilketalternativ man än väljer krävs ett omfattande berednings- ochlagstiftningsarbete innan det kan genomföras. På grund av det anförda är detenligt utskottets uppfattning varken lämpligt eller möjligt att genomföra någonav de i motionen aktualiserade förändringarna i studiemedlensfinansieringssystem . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna Sf421 (yrk. 2) och Sf418 (yrk. 4 och 5) och beräknarmedelsbehovet till 4 . under anslaget Studiemedel. Utskottet behandlar slutligen under detta avsnitt fyramotionsyrkanden som direkt anknyter till studiemedelskommitténs pågåendearbete. I motion Sf401 av framhålls attstudiemedelssystemet är i kris och att intresset för högskolestudier minskar i takt med sjunkande statlig subvention och urholkad köpkraft för högskoleutbildade. Förutom vissa omedelbara åtgärder som enligt vad ovan angivits begärts av motionärerna, begärde (yrk. ])a»riyadirekfivbörgestillstudiemedelskom- mittén sa att ett system med en nettokostnad som är 500-1 000 milj. kr. större än kan utredas och utformas i enlighet med vad som sägs i 15 motionen.Motionärerna skisserar ett framtida studiestödssystem som inne- SfU 1986/87:11bär att en studielön utges i storleksordningen ett basbelopp för heltidsstudier.Studielönen skall vara skattepliktig och därigenom differentieras denautomatiskt med hänsyn till andra inkomster och förmögenhet. Utlägg förstudielitteratur m.m. bör vara avdragsgilla. Studielånen bör kompletteras medett statsgaranterat län som administreras utanför budgeten. Frågan om extrastöd till barnfamiljer bör lösas inom den generella familjepolitiken. Även m. fl. begär i motion Sf418 (yrk. 1)att direktiven till studiemedelskommittén skall ändras så att det blir möjligtatt föreslå reformer till högre kostnad än . Motionärernas utgångspunktinför det fortsatta arbetet är att totalramen för studiemedel skall kunna höjastill av basbeloppet och bidragsdelen till av totalramen.Lånehanteringen bör läggas på bankerna och räntorna på lånen bör antingen bliavdragsgilla vid taxeringen eller bör lånen löpa med en uppräkningsprocent somär hälften av den gällande marknadsräntan. Barnfamiljerna bör ha möjlighet att få extra studiemedel som bidrag ochlån i samma proportioner som i systemet i övrigt. Kostnaderna-för detföreslagna programmet är enligt motionärerna lägre än vad kostnaderna försystemet varit . Däremot är kostnaderna högre än vidalternativet att behålla nuvarande system om 1986 års inflationstakt blirbestående. och framhåller i motionSf413 att det nuvarande studiemedelssystemet har lett till att de flestahögskolestuderande har studieskulder på . och attden stora skuldsättningen verkar starkt avskräckande. 'Enligt motionärernaskulle studielön och rejält tilltagna stipendier göra den högre utbildningenmycket mer attraktiv, och de begär att studiemedelskommittén får i uppdrag attjämväl pröva frågan om införande av någon form av studielön. anser i motion Sf416 att det finns anledningför studiemedelskommittén att ägna ökad uppmärksamhet åt just möjligheternatill avskrivning av studieskulderna och då bl. a. i samband med studieprestationerna.Så t. ex. skulle antingen en del av skulden kunna avskrivas vid fullbordadestudier eller utgå som en extra bonus om studierna fullbordades i tid.Motionären begär ett tillkännagivande om vad han anfört i motionen om möjligastimulansåtgärder för högskolestuderande i form av avskrivning avstudieskulden. Med anledning av de påståenden om studieskuldernas storleksom gjorts i motion Sf413 vill utskottet erinra om att av samtligaavgiftsskyldiga (641 000 personer) hade en skuld som var högre än100 . Den genomsnittliga studieskulden var . Vad gäller de olika förslagen till förändringar istudiemedelssystemet framgår av direktiven till studiemedelskommittén attkommittén har en stor frihet vid utformningen av sina förslag och storamöjligheter att bedriva arbetet förutsättningslöst. Det ingår i kommitténsuppgifter att lämna förslag till bl, a, inriktningen av subventionselement istudiemedelssystemet, och förslaget skall innefatta ett ställningstagande tillom studiestödets syften nås bäst genom ett studiebidrag eller genom lättnader iåterbetalningsbördan. Vid prövningen av olika möjligheter att finansierareformen bör belysas i vad 'månresurser kan frigöras genom bl. a. en finansiering av studiemedlen, helt SfU 1986/87:11 eller delvis, utanför statsbudgeten. Såsom framgår av motionerna Sf401 och Sf418 råder detskilda uppfattningar och osäkerhet om vad det nuvarande systemet kostar ochvilken grad av subvention som inryms i det. Enligt utskottets mening bör därförstudiemedelskommitténs arbete nu inte bindas upp av några uttalanden frånriksdagens sida om inriktning och finansieringsmöjligheter utan kommitténskommande förslag och analyser bör avvaktas. Utskottet avstyrker således bifallttll motionerna Sf401 (yrk. 1), Sf418 (yrk. 1), Sf413 och Sf416. E 5, Vuxenstudiestöd m, m. Under anslaget Vuxenstudiestöd m, m, bestrids, förutomutgifter för särskilt vuxenstudiestöd, dagstudiestöd och timstudiestöd, ävenbidrag som utgår för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, planering avuppsökande verksamhet, utbildning av studieorganisatörer och information omvuxenstudiestödet. Anslaget finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. Tillgängligt utrymme under anslaget för budgetåret1987/88 beräknas i propositionen till 992,1 milj. kr. Särskilda medelmotsvarande av vuxenutbildningsavgiften avsätts sedan budgetåret1984/85 till ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Vuxenstudiestöd kan utgå vid såväl längre som kortarestudier. Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studier tillstuderande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt till studerande somgenomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödet, som fr, o, m, budgetåret1984/85 är differentierat, utgår till medlem i arbetslöshetskassa med ettskattepliktigt bidrag motsvarande av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. Till studerande sominte är medlem i arbetslöshetskassa utgår ett bidrag av motsvarandeutbildningsbidrag. Den som får det högre bidraget har även rätt till ettbarntillägg, som utgår av basbeloppet per dag. Särskiltvuxenstudiestöd kan därutöver utgå i form av återbetalningspliktiga studiemedelmed så högt belopp att stödet blir lika stort som utbildningsbidraget efterskatt. Dagstudiestödet, som främst är avsett för deltagare ikortare ämneskurser vid folkhögskolor, utgår i form av inkomstbidrag med 252kr, per dag och internatbidrag med , , Timstudiestödet är främst avsett för deltagare istudiecirklar. Stödet utgår med . Departementschefen beräknar att 684,1 milj. kr. av demedel som inflyter från vuxenutbildningsavgiften för /88 kan avsättas till det särskilda vuxenstudiestödet och att härigenom ett ökat antal studerande skall få tillgång till stödet. Det ökade utrymmet bör fördelas så att det i förstahand kommer studerande på grundskolenivå till del. I övrigt bör medlen fördelas så att de regionala skillnader som fortfarande finns vad gäller möjligheterna att få vuxenstudiestöd i görligaste mån utjämnas. Departementschefen räknar med att hans förslag skall leda en bra bit på väg mot målet att samtliga 17 ansökningarom vuxenstudiestöd på grundskolenivå skall kunna beviljas. SfU 1986/87:11Såvitt gäller tim- och dagstudiestöden föreslås i propositionen att dessa slåssamman till en enda stödform, ett korttidsstudiestöd. Stödet skall enligtpropositionen vara timrelaterat och kunna utgå under sammanlagt 240 timmarunder ett är. Längre sammanhängande studieperioder får inte överstiga tiodagar. Vid cirkelstudier bör korttidsstödet utgå för varje timme man föriorararbetsförtjänst. Vid samverkanskurser på folkhögskola bör stödet på samma sätt utgåmed minst . Ersättningen föreslås höjd till 44 kr.Liksom skall även fortsättningsvis internatbidrag kunna utgå,och detta föreslås höjt till . I propositionen förordas ocksåvissa ändringar i reglerna för vilka sökande som skall ha företräde tillkorttidsstudiestödet. De föreslagna ändringarna innebär attvuxenutbildningsnämnderna skall ge företräde åt sökande med kort tidigareutbildning, som har stort behov av utbildning och stöd. Vid bedömningen skall,förutom kort tidigare utbildning, svåra arbetsförhållanden vara de viktigastekriterierna. Härutöver skall nämnden kunna göra en helhetsbedömning av densökandes sociala och ekonomiska situation.