bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — om näringspolitik (prop. 1986/87:74 delvis) NU 1986/87:30 I detta betänkande behandlas dels proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför1990-talet (delvis), dels - helt eller delvis - åtta motioner som har väcktsmed anledning av proposifionen, dels - helt eller delvis - 37 motioner från allmännamotionstiden om olika näringspolitiska frågor, dels en motion från allmänna motionstiden omstorföretagens utlandsinvesteringar. har avgivit yttrande (KrU 1986/87:7 y) ominrättande av ett nordiskt hantverkscentrum (bilaga, s. 116). Motioner om tjänstesektorn behandlas i betänkandet NU1986/87:31. Förslag i proposition 1986/87:74 om program för utökadprospektering m. m. behandlas i betänkandet NU 1986/87:32 om mineralpolitik.Vissa i propositionen redovisade riktlinjer för statens politik som ägare avföretag kommer att behandlas av utskottet i ett betänkande (NU1986/87:41) om statliga företag. Proposition 1986/87:80 om forskning bilaga 10(industridepartementet), som innehåller förslag om bl. a. anslag till styrelsenför teknisk utveckling (STU), behandlas jämte motioner i betänkandet NU1986/87:33. Skrivelser har inkommit från omvissa detaljhandelsfrågor, från åtta företag på utbildningsområdet och frånStiftelsen SIFU) om stödet till SIFU ochfrån om lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag m.m. Upplysningar om verksamheten vid Fonden för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden) har lämnats av dess verkställande direktörOlaf . I anslutning till regeringens förslag om olika åtgärder pånäringspolitikens område behandlar utskottet ett antal motioner inom området.På samtliga punkter - utom en av närmast lagteknisk natur - tillstyrkerutskottet regeringens förslag. företrädarei utskottet har reserverat sig till förmån för de här nämnda NU 1986/87:30motionsyrkanden som härrör frän ledamöter från det egna partiet. Derasmotiveringar ansluter nära till resp. motion. En förteckning över reservationerna- med partibeteckningar - finns i innehållsförteckningen (s. 121 f.). Utskottet ansluter sig till vad som sägs i propositionenom näringspolitikens inriktning. Därmed avstyrker utskottet yrkanden i olikamotioner från de fyra oppositionspartiernas sida. I några av dessa motioner (m;fp) betonas att omsorgen om marknadens funktion bör vara ett centralt inslag inäringspolitiken. Statens huvuduppgift på området bör vara att skapa gynnsammabetingelser för företagen. I en motion (c) framförs dessutom attnäringspolitiken skall utformas med hänsyn till kraven på regional balans ochgod miljö. Från motsatta utgångspunkter kritiseras regeringensförslag i en motion (vpk) i vilken krävs en annan inriktning avnäringspolitiken, baserad bl. a. på nationell självständighet och prioriteringav sociala mål. En redogörelse i propositionen för arbetet med avregleringoch regelförenkling har föranlett motioner (m; fp) om omfattandeavregleringar, en permanentering av den s. k. normgruppen (fp) och inrättandetav en parlamentarisk delegation för att följa arbetet (c). Gemensammareservationer från de tre borgerliga partierna föreligger i dessa frågor. I enmotion (vpk) betonas att avregleringen inte får leda till att svenska krav påsäkerhet och miljö urholkas. Frågor om internationella investeringar berörs i ett antalmotioner. Aviserade åtgärder från regeringens sida för uppföljning av svenskadirektinvesteringar i utlandet möter kritik på den grunden att de är olämpliga(fp) eller otillräckliga (vpk). I anslutning till förslag från regeringen om enviss liberalisering av lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företagm. m. framförs krav på en avveckling av restriktionerna på området (m; fp) ochpå en väsentlig skärpning av dem (vpk). Utskottet föreslår en viss justering avlagförslaget såvitt gäller s.k. inomkoncernstransaktioner. Beträffandegällande begränsningar för utländska portföljinvesteringar i svenskabörsnoterade företag föreligger krav på avveckling (m; fp) resp. skärpning(vpk). Uttalanden i propositionen om leknikpoliliken harföranlett motionsyrkanden om att denna skall inriktas mot de små ochmedelstora företagens behov (c) och mot främjande av olika välfärdsmål inomarbetslivet (vpk). Regeringens förslag om ett informationsleknologiskthandlingsprogram godtas. En motion (fp) med krav på att skallfråntas sektorsansvaret för teleforskningen får stöd i en trepartireservation(m, fp, c). En avveckling av Industrifonden yrkas i en motion (m), somfår stöd i en reservation (m, fp). Regeringens förslag om avveckling av detsärskilda forskningsbidraget till teknikbaserade småföretag möter kritik i enmotion (c). Beträffande småföreiagspolitiken föreligger motioner (m,fp, c) med krav på bl.a. en anpassning av olika regelsystem till småföretagenssituation; dessa motioner får stöd i en trepartireservation. Yrkanden (m; fp;c) om avslag på regeringens förslag om ytterligare medel till Småföretagsfondenfår stöd i en trepartireservation. Regeringens förslag om ändrad finansiering av StiftelsenInstiiuiei för NU 1986/87:30 företagsutveckling (SIFU) kritiseras imotioner (m; c) från skilda utgångspunkter. Motioner om olika hantverksfrågor(m; fp; c) följs upp i trepartire-servationer om bl.a. en central instans förhantverket samt ett och ett nordiskthantverkscentrum i . UtskoUet behandlar vidare eft antal mofionsyrkanden inomverksamhetsområdet för statens industriverk (SIND). Dessa gäller bl. a.avveckling av de regionala utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet (m) ochutvidgning av målgruppen för fonderna (fp). Vidare behandlas motioner (m; fp)om minskningar av anslagen till småföretagsutveckling, branschfrämjandeåtgärder och SIND:s verksamhet. Ökningar av de två förstnämnda anslagenföreslås i andra motioner (c). Ett genomgående tema i propositionen är attnäringslivsutvecklingen präglas av en fortsatt snabb strukturomvandling. Denna,anförs det, berör alla branscher och sker i allt större utsträckning på ettinternationellt plan. där nya konkurrenter och nya tekniska lösningar ständigtändrar konkurrensförutsättningarna. Med denna omvandling har bl. a. följt attgränserna mellan vad som traditionellt kan betraktas som industri- resp.tjänsteproduktion alltmer suddas ut. Av denna anledning har begreppetnäringsliv och näringspolitik använts i propositionen vid en principielldiskussion av utvecklingen. I propositionen redovisas inledningsvis (avsnitt 2)näringspolitikens mål och motiv, dess roll i den svenska ekonomin samtnäringspolitikens medel. De mål och riktlinjer för industripolitiken som ladesfast preciseras och utvecklas. 1 den därpå följande genomgången av näringslivetsutveckling och konkurrenskraft (avsnitt 3) konstateras att den svenskaindustri- och tjänstesektorn långsiktigt har förlorat marknadsandelarutomlands. Även om läget har förbättrats måste det svenskanäringslivet inrikta sig på att klara en hårt ökad internationellkonkurrens på såväl traditionella marknader inom som på andra marknader.Bland viktiga förutsättningar för att konkurrenskraften skall kunna långsiktigtstärkas anges därvid att svenska företag på bred bas deltar i internationellteknikutveckling, att kvalitets- och servicenivån gradvis höjs och att deeffektivitetsfördelar som ny produktionsteknik ger blir utnyttjade. Somsärskilt betydelsefull bedöms utvecklingen inom mikroelektroniken och dessolika informationsteknologiska tillämpningar. Dessa väntas komma att starktpåverka den ekonomiska utvecklingen . För att det svenska näringslivet skall ha möjlighet attklara konkurrensen måste den inhemska pris- och kostnadsutvecklingen bringasned till den nivå som råder i våra främsta konkurrentländer, anförs det. Iannat fall kommer trycket på en snabbare strukturomvandling att åter öka liksomsvårigheterna att upprätthålla sysselsättningen. Mot bakgrund av det internationella konkurrensläge som kanförutses Ny 1986/87:30 presenteras näringspolitikens långsiktigahuvuduppgift (avsnitt 4) i termer av tre delmål. Dessa är att medverka till attnäringslivet har - en effektiv produktionsapparat, - en mångsidigindustri- och tjänstesektor, - en stor andelprodukter med högt förädlingsvärde i form av teknologi eller annat avanceratkunskapsinnehåll. Vad gäller näringspolitikens medel föreslås bl.a. attneddragningen av defensiva stöd fullföljs och att ekonomiska stimulanser främstinriktas mot teknikutveckling och småföretagsutveckling. Näringspolitiken bördärvid förfoga över medel för såväl generella som selektiva insatser. Strateginbör vara mångsidig och inte orienteras till vissa utpekade framtidsbranscher,anförs det. Näringspolitikens principiella inriktning inför 1990-taletsammanfattas i ett program bestående av tio insatsområden. Beträffade de nioområden som behandlas i detta betänkande anförs i propositionen följande. De ekonomisk-politiska ramarna (avsnitt 5) utgör en viktigförutsättning för näringspolitiken. Det konstateras att kredit- ochriskkapitalmarknaderna har genomgått avsevärda förändringar under 1980-talet.Även företagsskattesystemet är en viktig del i de ekonomisk-politiskaramförutsättningarna. En kommitté arbetar med en översyn avföretagsbeskattningen. Insatserna inom ramen för det statligaexportkreditfinansieringssystemet och haromprövats och anpassats till nya förutsättningar. Några förslagtill förändringar presenteras inte på detta område. Beträffande infrastrukturen (avsnitt 6) sägs att dessbetydelse för näringslivets internationella konkurrenskraft och för denregionala utvecklingen ökar i takt med utvecklingen mot mer kunskapsintensivindustri och utnyttjande av informationsteknologi. a. presenteras insatserinom utbildningsområdet för att bygga upp kompetensen inom områdetkvalitetsstyrning. Arbetet med avregleringar och förenklingar (avsnitt!)redovisas. Betydande positiva effekter har uppnåtts, anförs det.Avregleringsarbetet drivs vidare. I detta sammanhang redovisas dessutomgenomförda och föreslagna förenklingar och anpassningar inom detnäringspolitiska stödsystemet. I propositionen förordas en fortsatt mycket restriktivinställning beträffande statligt stöd lill krisdrabbade företag (avsnitt 8).Omställningsproblem skall i stället mötas med åtgärder som minskar de negativakonsekvenserna för de anställda och för regionerna, anförs det. Lokalasysselsättningskriser bör därvid i normalfallet hanteras inom ramen förbefintliga närings-, regional- och arbetsmarknadspolitiska program och undermedverkan från näringslivet, fackliga organisationer samt lokala och regionalaintressenter. I undantagsfall kan särskilda statliga insatser bli aktuella. Det konstateras att företagens internationellainvesteringar (avsnitt 9) har ökat mycket kraftigt , vad gällersåväl svenska företags investeringar utomlands som utländska förvärv i Sverige.Näringslivet går mot en gradvis ökad internationalisering. För att svenskaföretags investeringar utomlands skall kunna följas avser regeringen att tainitiativ till förbättringarav statistiken på området. Vidare kommer överläggningar med NU 1986/87:30de större utlandsverksamma företagen att initieras. Vissa förenklingarföreslås i lagstiftningen om utländska förvärv av svenska företag. Åtgärder för teknisk forskning och utveckling (avsnitt 10)utgör en betydelsefull del av näringspolitiken, anförs det. I propositionenpresenteras omfattande satsningar på informationsteknologi i ett samordnatnationellt program, ett betydligt förstärkt nytt treårsprogram för styrelsenför teknisk utveckling med bl.a. ökade satsningar på bioteknik, biomedicinskteknik, materialteknik, miljöteknik och verkstadsteknik samt på ett nyttområde, nämligen mikronik. Fonden för industriellt utvecklingsarbete föreslåsfå en delvis ändrad inriktning för att ytterligare stärka de små och medelstoraföretagen samt olika initiafiv inom ramen för det europeiska forskningssamarbetetinom EUREKA. Slutligen föreslås särskilda resurser för att tillvarata demöjligheter som internationellt forsknings- och utvecklingsarbete erbjuder.Det erinras om att förslag inom detta område har redovisats också i proposifion1986/87:80 om forskning. De båda propositionerna bör därför vad gällerteknikpolitiken ses i ett sammanhang. Inom området småföretagsutveckling (avsnitt 11) inriktasåtgärderna på att stimulera nyföretagandet och undanröja hinder för småföretagmed expansionsmöjligheter. Satsningar på rådgivning, fördjupad utbildning ochriskfi-nansering redovisas. Stiftelsen Småföretagsfonden föreslås få 100 milj.kr. Stiftelsen bör inrikta sin verksamhet påsmå och medelstora företag och samordna den med utvecklingsfonderna i de fyranordligaste länen. En avveckling föreslås av systemet med s. k.industrigaranfilån, med motiveringen att behovet tillgodoses på annat sättgenom bl. a. de regionala utvecklingsfonderna. Vidare föreslås att detsärskilda anslaget för bidrag till för företagsutveckling(SIFU) utgår ur statsbudgeten. I stället beräknas medel för att statensindustriverk skall kunna lämna bidrag till SIFU inom ramen för anslagetSmåföretagsutveckling. Näringspolitiken omfattar även utvecklingsinsatser i vissabranscher (avsnitt 13). a. föreslås att de branschfrämjande åtgärderna förden träbearbetande industrin liksom det allmänna strukturutvecklingsprogrammetinom statens industriverk skall fortsätta under den kommande treårsperioden.De branschfrämjande åtgärderna samordnas med utvecklingsfondernas verksamhet.Vidare föreslås att det pågående programmet för havsindu-striellkompetensutveckling vid industriverket förlängs med , varvid enutvärdering av programmet skall genomföras. Som sista programpunkt redovisas utrednings- ochsamrådsverksamheten (avsnitt 14) inom industridepartementels område. Därvidföreslås att statens industriverk även i fortsättningen skall ha etthuvudansvar att tillgodose , regeringen och allmänheten mednäringspolitiska utredningar. I den del av propositionen som behandlas här föreslårregeringen - efter föredragning av industriminister - attriksdagen dels antarförslag till NU 1986/87:30 1. lag orriändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m. (s.57), 2. lag om ändringi lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m. m. (s. 8 f.), 3. lag om ändringi lagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. (s.10), 4. lag om ändringi lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden (s. 11), 5. de riktlinjerför industriell utveckling inom ett informationsleknologiskt program som föredragandestatsrådet har förordat (avsnitt 10.2.1), 6. att systemetmed forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag avskaffas (avsnitt 10.3.5), 7. attreservationsanslaget Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag undertolfte huvudtiteln skall upphöra fr. o. m. /88 (avsnitt 10.3.5), 8. de ändraderiktlinjer och det minskade kapitalbehov för stöd till industrielltutvecklingsarbete genom Stiftelsen för industriellt utvecklingsarbetesom föredragande statsrådet har förordat (avsnitt 10.3.2), 9. att i enlighetmed vad föredragande statsrådet har förordat stödformen industrigaranfilånavskaffas (avsnitt 11.4), 10. att reservationsanslaget Bidrag till veckling under tolfte huvudtiteln skall upphöra fr. o. m. /88 (avsnitt 11.7). Vidare bereder regeringen tillfälle att ta delav vad föredragande statsrådet har anfört om 11. svenska företags investeringar iutlandet (avsnitt 9.2), 12. grunderna för att bevilja tillståndtill utländska förvärv av svenska företag (avsnitt 9.3.3), 14.näringspolitiken i övrigt. Beträffande anslagsfrågor föreslår regeringen underangivna punkter följande: : Förvaltningskostnader (s. attriksdagen till : Förvaltningskostnader för budgetåret 1987/88anvisar ett förslagsanslag av . : Utredningsverksamhet (s. 217)att 1. medger attunder budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ejdisponerade medel, sammanlagt . får användas förutredningsverksamhet vid statens industriverk, 2. till : Utredningsverksamhet för /88 anvisar ettreservationsanslag av . B 4.Åtgärder för att främja industridesign (s. 21?,) NU 1986/87:30 1. medger attunder budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ejdisponerade medel, sammanlagt . får användas till åtgärder för attfrämja industridesign, 2. till Åtgärderför att främja industridesign för /88 anvisar ettreservationsanslag av . Branschfrärnjande åtgärder (s. 218 f.) att 1. medger attunder budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ejdisponerade medel, sammanlagt . får användas för verksamheten medbranschfrämjande åtgärder, 2. tillBranschfrämjande åtgärder för /88 anvisar ett reservationsanslagav . Småföretagsutveckling (s. 220 f.) att 1. medger attunder budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ejdisponerade medel, sammanlagt . får användas försmåföretagsutveckling, 2. tillSmåföretagsutveckling för /88 anvisar ett reservationsanslag av159 . Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. (s. 221 f.) attriksdagen till Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. för budgetåret1987/88 anvisar ett'förslagsanslag av . Åtgärder för havsindustriell kompetensutveckling (s.222) attriksdagen till Åtgärder för havsindustriell kompetensutveckling för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till Stiftelsen (s. 223) attriksdagen till Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhetför /88 anvisar ett reservationsanslag av . Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete (s.223 f.) attriksdagen till Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbete för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . Industriell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet (s. 224 f.) att 1. medger attunder budgetåren 1988/89 och 1989/90, utöver under /88 ejdisponerade medel, . får användas till industriell utveckling m.m.inom informationsteknologiområdet, 2. tillIndustriell utveckling m. m. inom informationsteknologiområdet för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . Industriell utveckling inom mikroelektroniken (s. 225 f.) NU 1986/87:30 attriksdagen till Industriell utveckling inom mikroelektroniken för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . De motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:74 och som behandlas här är följande: 1986/87:N135 av (), vari hemställs attriksdagen avslår proposition 1986/87:74 vad avser regeringens förslag attbemyndiga statens industriverk att utge anslag till Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling. 1986/87:N136 av (), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändring i lagen om allmän investeringsfond. 1986/87:N137 av (), vari hemställs attriksdagen beslutar att det statliga stödet till SIFU även fortsättningsvisskall ges via regionalpolitiska medel direkt från industridepartementet ienlighet med vad som anförs i motionen. 1986/87:N140 av m.fl. (vpk), såvitt gällerhemställan att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om näringspolitikenssammanhang med samhällsutveckling och ekologi, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs rörande näringspolitikensutgångspunkter, 3. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs om svenskt näringsliv iinternationellt perspektiv, 4. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs om näringspolitikens principiellainriktning, 5. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs om finansiella problem, 6. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs om infrastrukturens roll, 7. som sin meningger regeringen till känna vad som anförs rörande avreglering, 8. som sin meningger regeringen.till känna vad som anförs om industrikriser, 9. hos regeringenbegär förslag om begränsningar i utlandsägandet av företag i till högst10 % av ägarinsats och röstvärde, 10. hos regeringen begär förslag tillbeskattning av de större företagens bruttotillgångar i enlighet med vad somsägs i motionen, 11. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs rörande teknisk forskning och utveckling, 12. som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs om småföretagsutveckling och kooperation. 1986/87:N143av m. fl. (c), såvitt gäller hemställan att NU1986/87:30 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om mål och inriktning avnäringspolitiken inför 1990-talet, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om en reformeradsmåföretagsbeskattning, 3. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om att vinstdelningsskatten böravskaffas, 5. hos regeringenbegär att en parlamentarisk delegation tillkallas med uppgift att påskyndaavregleringsarbetet inom näringslivet i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförs om strukturinsatser vidstörre industrikriser, 7. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om inriktningen av stödettill den tekniska forskningen och utvecklingen (delvis, se i övrigt NU1986/87:33), 8. godkänner delsde riktlinjer som förordas i motionen för Stiftelsen för industrielltutvecklingsarbete, dels att fondens benämning ändras till Stiftelsen förindustriellt utvecklingsarbete i småföretag (Småföretagsfonden) i enlighet medvad som förordas i motionen, 9. med avslag påproposition 1986/87:74 i denna del anvisar . för Forskningsbidragtill teknikbaserade småföretag i enlighet med vad som anförs i mofionen, 10. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om inriktningen av de regionalautvecklingsfondernas verksamhet, 11. anvisar ett med i förhållande tillregeringen [s förslag] om . förhöjt anslag tillSmåföretagsutveckling om totalt , 12. med avslag på proposition1986/87:74 i denna del antar en lag om upphävande av lagen (1983:1092) medreglemente för allmänna pensionsfonden i enlighet med vad som anförs imotionen, 13. med avslag på proposition1986/87:74 i denna del anvisar ett reservationsanslag för . och till statensindustriverk minskar medelsanvisningen i motsvarande grad i enlighet med vadsom anförs i motionen, 15. fill Branschfrämjande åtgärder anvisar ett iförhållande till regeringens förslag med . för den träbearbetandeindustrin förhöjt reservationsanslag om totalt . för budgetåret1987/88 i enlighet med vad som anförs i motionen. 1986/87:N149 av m. fl. (fp), såvittgäller hemställan att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande normgruppen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om forcerad avregleringinom bostadssektorn, transportsektorn, penning- och kapitalmarknaden och denoffentliga tjänsteproduktionen, 3. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av kraftigt sänktamarginalskatter, 4. som sin meningger regeringen till känna att förmögenhetsskatten på arbetande kapital böravskaffas. 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen sägs om NU 1986/87:30stabilitet och längsiktighet i lagar, regler, avgifter och skatter, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en liberalaretillämpning av företagsförvärvslagen, 3. avslårregeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente förallmänna pensionsfonden, 9. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om SIFU, 11. beslutar attminska anslaget B 1, med 6 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag, 12. beslutar attminska anslaget B 2, : Utredningsverksamhet med 2,5 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag, 13. avslårregeringens förslag om 5 milj. kr. på anslaget B 4, Åtgärder för att främjaindustridesign, 14. beslutar attminska anslaget Bil, Branschfrämjande åtgärder med 11 milj. kr. i förhållandetill regeringens förslag, 15. beslutar attminska anslaget B 12, Småföretagsutveckling med 50 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. 1986/87:N150 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeutbildningsväsendets betydelse för näringslivets utvecklingsmöjligheter,