bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — om internationellt utvecklingssamarbete m. m. (prop.1986/87:100, bil. I detta betänkande behandlas de förslag avseendeinternationellt utvecklingssamarbete m. m. som regeringen förelagt ibudgetpropositionen 1986/87:100, bil. 5, litt. C samt de motioner som väckts ianslutning till propositionen. En sammanställning av motionerna och eninnehållsförteckning finns i slutet av betänkandet. I propositionen föreslås att del i detinternationella biståndssamarbetet skall uppgå till en procent avbruttonationalinkomsten (BNI), vilket för /88 innebär att 9 870milj. av statsbudgeten avsätts för internationellt utvecklingssamarbete.Det är en ökning i förhållande till innevarande budgetår med 930 milj. kr. Det bilaterala biståndet administreras huvudsakligen avSIDA och svarar för drygt hälften av det totala utvecklingssamarbetet.Tyngdpunkten i det bilaterala biståndet ligger vid långsiktigt samarbete med 17u-länder. Delta s. k. landprogrammerade bistånd svarar för cirka en tredjedelav totalbiståndet. Katastrofbistånd, regionala insatser och stöd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer är andra centrala inslag i detbilaterala samarbetet. En mycket stor andel av det svenska biståndet,sammantaget över40%, går till länder i södra . Något under en tredjedelav.bistän--det går till internationella biståndsprogram inom FN,Världsbanksgruppen m. m. En ökande del av biståndet går över det anslag som kallasÖvriga u-landspolitiska insatser. Dit hör tekniskt samarbete och u-krediter,båda förmedlade genom Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomisktsamarbete (BITS) samt det särskilda stöd som kan utgå till länder med akutabetalningsbalansproblem. I anslutning till biståndspropositionen har väckts ettfyrtiotal motioner, därav partimotioner frän moderata samlingspartiet (U229),(U216), (U209) och kommunisterna(). En sammanfattning av dessas innehåll vad beträffar allmänna riktlinjerfinns i betänkandet. 1 1986/87. Uiskottsmajoriteten följer i huvudsak regeringens förslagtill medelsra- UU 1986/87:10 mar för de olika biståndsändamålen. Anslagspostenför bidrag lill folkrö- ' retser och enskilda organisationer föresläs dock blihöjd med 50 milj. kr. utöver regeringens förslag och posten förkatastrofbistånd med 70 milj. kr. utöver regeringens förslag. En motsvarandesänkning görs av medlen för u-krediter. Den totala biståndsramen förblir därmedoförändrad, dvs. en procent av BNI. I parlimotionerna betonas biståndssamarbetets betydelseför utvecklingen av demokrati i mottagarländerna. Moderata samlingspartiet ochcenterpartiet föreslår bl. a. att en särskild anslagspost inrättas för stödtill demokratiutveckling. Förslaget avstyrks av utskottsmajoriteten, bl. a.med hänvisning till att insatser för demokratin bör vara en del av detreguljära biståndet och med hänvisning lill att del redan finns andra medel förändamålet. I motionerna lämnas därutöver ett antal andra förslag tillkonkreta åtgärder till förmån för en demokratisk samhällsutveckling iu-länderna. Miljöfrågorna intar liksom tidigare en central plats iutvecklingssamarbetet, vilket kommer till uttryck såväl i motionerna som ipropositionen. På förslag av föreslår utskottet en översyn avbiståndsmålen i syfte att i målformuleringarna ge uttryck ät hänsynen tillmiljön. 1 en gemensam reservation framför (m), (fp) och (c) återförslaget att en särskild anslagspost skall inrättas för miljöbistånd även iandra länder än programländerna. En gemensam reservation frän (m) och (c) framförinvändningar mot det bilaterala biståndets inriktning pä en mer eller mindre fastkrets av mottagarländer inom ramen för den s. k. landprogrammeringsmetoderioch föreslär att biståndet i större grad inriktas pä ämnesområden och projekt.Moderata samlingspartiet anser vidare att samarbete bör kunna inledas med nyaländer. förordar en utvärdering av det multilateralabiståndet. Samma parti motsätter sig att biständsmedel används för att bekostaen del av den svenska överskottsproduktionen av spannmål. Utskottsmajoriteten avstyrker förslag atten biständspoli-tisk utredning skall tillsättas med uppgift att se över heladet sven-ka biståndet. Däremot föreslår majoriteten alt den översyn som skallgöras med hänsyn till miljömålet även skall omfatta de övriga målen. Häremotreserverar sig (m), (fp) och (c), i det internationella samarbetet Propositionen (s, 37 45) Den internationella ekonomin har präglats av storaförändringar . Dollarns värde, de internationella räntorna och oljepriserna har sjunkit kraftigt. Detta har påverkat ekonomiska situation. Medan dollarkursens och räntenivåns fall anses ha haft en allmänt positiv verkan på ekonomi har effekterna av oljeprisfallet varit blan dade. ') U-ländernassamlade utlandsskuld beräknas ha överskridit 1 000 miljarder UU 1986/87:10dollar (ca ) vid slutet av 1986. Utflödet av räntor ochamorteringar pä utlandsskulden överstiger inflödet av nya utlandslånför . Enligt senast tillgänglig världsbanksstatistik resulteradeu-ländernas långfristiga utlandsupplåning i en nettoöverföring frän u-ländernapå 1985 medan nettoöverföringen till ,före skuldkrisens början, var . Omsvängningen mellan 1981och uppgick således till nästan och har i första handdrabbat . Denna förändring förklaras huvudsakligen av de privatalångivarnas kraftigt reducerade nyutläning till . Utbetalningarnafrän privata längivare sjönk från en topp pä 1981 till 45miljarder dollar 1985. ökade skuldtjänst med 15miljarder dollar, vilket således svarar för resten av omsvängningen inettoöverföringarna. För de oljeimporterande länderna i söder om den samlade utlandsskulden nått en nivå som motsvarar av dennaländer-grupps totala BNP. Mänga av dessa länder stär inför mycket storaskuldproblem. De för utvecklingen nödvändiga resurstillskotten utifrån mästemot denna bakgrund i första hand ta formen av ökat bistånd. I den internationella diskussionen har en utveckling skettav synen pä vad som utgör en lämplig strategi för att pä sikt skallkunna ta sig ur skuldkrisen. Erfarenheterna efter den internationellaskuldkrisens början hade givit vid handen att ekonomisk åtstramninginte räckte till för att komma till rätta med de grundläggande problemen.Enighet kan sägas ha uppnåtts vid Internationella valutafondens ochVärldsbankens gemensamma årsmöte i om att en framgångsrikekonomisk anpassningspolitik kräver en tillväxtorientering för att skuldkrisenpå sikt skall kunna lösas. Frän amerikansk sida presenterades då det s. k.Bakeriniiiativet som, även om det i sak inte representerade något nytt, ändåhar haft betydelse för det fortsatta agerandet på grund av storainternationella inftytande. Grundtanken bakom den tillväxtorientera-deanpassningsmodellen är att en långsiktig anpassning inte kan ske utan ekonomisktillväxt. Denna tillväxtorienterade anpassningsmodell kan i sinahuvuddrag till-lämpas på såväl som pä söder om . Tvägrundförutsättningar enligt modellen är att en betydande ökning av resursflödettill dessa kommer till stånd och att länderna finner avsättning försina exportvaror. Även om möjligheterna att nä dithän varierar avsevärt mellande båda ländergrupperna inger den hittillsvarande utvecklingen vissa farhågorom att grundförutsättningarna inte kommer att kunna uppfyllas i nägotderafallet. Den skuldkonsolidering som genomfördes förTanzania, inom ramen för den s. k. , kan tjäna som illustration av beho vet att finna mer långtgående lösningar för många av de fattiga svåra skuldsituation. hade träffat en överenskom melse med () om ett ekonomiskt anpass ningsprogram för 19861987. Vid sidan om eget naturliga an svar för att detta program skall lyckas är det väsentligt att tillräckliga fi- 3 nansiellaresurser skjuts till utifrån för ätt den beräknade miniminivån pä UU 1986/87:10Tanzanias import skall kunna uppnås. Utöver de extra resurser som utfästes avIMF, av genom Internationella utvecklingsfonden () och densärskilda lånefonden för saml av bilaterala givare ägde enskuldkonsolidering rum. Skuldkonsolideringen medför att iinder programperioden1986 1987 måste avsätta bortåt 100 milj. dollar av sina knappa valutaresurserför räntebetalningar, något som torde utgöra en svår belastning för landetsekonomi. Väridshandeln och de monetära och finansiella frågornadominerar diskussionen tillsammans med katastrofsituationen i . I denförestående multilaterala handelsförhandlingen inom ram kommer en radför viktiga områden att behandlas. Dit hör handeln med jordbruksprodukteroch tropiska produkter samt frågan om privata direktinvesteringar. Enligtsvensk uppfattning är en viktig uppgift i den nya förhandlingsrundan attu-länderna tillförsäkras förbättrat och säkrat marknadstillträde. Sverigeeftersträvar också en närmare integrering av de mer utvecklade idet internationella handelssystemet. De avgörande diskussionerna om monetära och finansiellafrågor, däribland skuldproblemen, äger rum inom ramen för IMFoch Världsbanken.Mänga skulle föredra att dessa samtal fördes i FN-organ där u-ländernahar större inflytande, såsom och . har även förordat en internationellkonferens i syfte att åstadkomma reformer av det internationella monetärasystemet. Behandlingen av krisen i är ett exempel på de multilateralabistånds- och finansieringsinstitutionernas betydelsefulla roll i det globalautvecklingssamarbetet. har länge hävdat att dessa organisationersresurser mäste ökas. Detta är särskilt angeläget i en situation där bl. a.skuldproblemen och läget i kräver betydande internationella insatser. är det uppenbart att flera av dé storabiståndsorganisationerna har fortsatta finansieringsproblem. lDA:s resurserunder ättonde påfyll-nadsperioden kommer att uppgå till ca ,vilket i reala termer innebär en minskning i jämförelse med IDA:s sjundepåfyllnad och den särskilda s. k. Afrikafaciliteten. Problemen är ännu allvarligare för FN:s samordnande organför utvecklingsbistånd (UNDP) som drabbas hårt främst av stora nedskärningarav bidrag. Denna urholkning av resurserna för FN:s tekniska bistånd harinte bara direkta negativa effekter i form av minskat resursflöde. UNDP:sresurskris försvarar även det allmänna nord-syd-samarbetet, eftersomu-länderna uppfattar den som ett utslag av bristande samarbetsvilja hos berördai-länder. Biståndet från givariänderna inom OPEC fortsatte attminska till ca jämfört med ca 4,5 miljarder 1984och drygt 9 miljarder . Räknat som andel av BNI nådde OPEC-biständet 0,65 %1985, vilket bör jämföras med 1,1980. Det finns anledning att räkna med attOPEC-ländernas bistånd kommer att minska ytterligare som en följd avde förhållandevis låga oljepriserna. FN harantagit ett mål om av BNI som bistånd till de 36 minst 4 jämte några andra länder, bl. a. de nordiska, har överträffatdetta mål medan DAC-länderna som helhet inte förmält öka biståndet till dessaländer frän 1980 ärs nivå på av BNI. Tabell I: Biståndsutbetalningar1985 från DAC-länderna, OPEC, och saml samma ländersper capitainkomster (milj. $) 0,3! Källa: () 1 Anslagsutveckling, planeringsramar etc. Propositionen (s, 56 58) Enprocentsmålet för biståndet stär fast. Regeringenföreslär att biståndsramen för /88 uppgår till 9 870 milj. kr.Det motsvarar av den beräknade bruttonationalinkomsten (BNI) . Beloppet utgör en ökning med 930 milj. kr. i jämförelse medbiståndsramen för innevarande budgetår. Ökningen av ramen kommer främst att utnyttjas för anslagetC 1. Bidrag till internationella biståndsprogram och C 2. Inom anslaget för utvecklingssamarbete genom SIDA bör ökningenanvändas främst för det landprogrammerade biståndet, för enskilda organisationersbiståndsverksamhet och för katastrofbistånd. De multilaterala bidragen föresläsöka med 265 milj, kr, och uppgå till av den totala biståndsvolymenvilket är samma andel som /87, Ökningen av biståndsramen användsvidare för ökat stöd till forskning samt ökade medel för u-krediter genom BITS. Vissa utgifter för bistånds- och u-landsverksamhet, som istatsbudgeten belastar andra anslag än biständsanslagen, bör på samma sätt somunder tidigarebudgetår räknas av mot biståndsramen. För /88 UU 1986/87:10föreslås att 189,7 milj. kr. för sädana ändamål räknas av mot biståndsramen.För innevarande budgetår har motsvarande utgifier beräknats till 179,9 milj.kr. Planeringsramarna för utvecklingssamarbetet underbudgetåren 1988/89 och 1989/90 bör utgöra en i förhållande till budgetåret1987/88 oförändrad andel av bruttonationalinkomsten. Biståndsanslag 1984/85-1987/88 (milj, kr.) Anvisat 1984/85 Anvisat 1985/86 Anvisat 1986/87 Bidrag till internationella biständs-program -1-265,0 3 967,6' -t-376,8 Styrelsen lor internationell utveckling (SIDA) Övriga u-landspolitiska insatser m. m. -1-238,0 Summa C 1C 8 6 895,0' Biståndskostnader som finansieras över andra huvudtitlar eller anslag -1-930,0 ' Härutöver kom 55 milj. kr. av ointecknadereservationsmedel efter /83 att /85 tas i anspråk förbidrag under anslaget O 2. De totala bidragen uppgick därmed till 4 022,6 milj.kr. De administrativa anslagen harprövats med stor restriktivitet. Huvudförslaget har tillämpats pämyndighetsanslagen. Följande förändringar av anslagsteknisk natur föreslås.Bidraget till stiftelsen har tidigare anvisats underanslaget F3. Information om mellanfolkligt samarbete, nedrustningssträvandenoch andra utrikespolitiska frågor. Regeringen föreslår i det följande attbidraget till svenska /88 skall anvisas överanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Inom Anslaget C I. Bidrag till internationella biståndsprogram görs ytterligare någraändringar av anslagsposter. Stödet till flyktingar förs samman under en nyanslagspost och nägra organisationer som tidigare redovi- sats underanslagsposten Övriga multilaterala bidrag förs över till anslags- UU1986/87:10 posten Världsbanksgruppen resp. Övriga organisationer. Inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDAupprättas en ny anslagspost benämnd Särskilda program. Denna post innehållerdelposter för försöksverksamhet och metodutveckling, olika delposter förämnesin-riktad verksamhet samt insatsförberedelser och resultatvärdering. Regeringen föreslär vidare att redovisas under anslaget C 5 ombildas till styrelsen för u-landsutbildningi (). 1 motion I986/87:U205 av () yrkandena 2 och3 hemställs 2. att riksdagenbeslutar anta målsättningen att det offentliea hi=t3"'i-' tillutvecklingsländerna senast under /91 upPgår till 2 o ay BNI, 3. att riksdagenbeslutar höja biståndsanslagen till av BNI under /88. 1 motion I986/87:U2I6 av m. fl. (fp)yrkande 1 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om riktlinjer för svenskt bistånd. 1 mofionen 1986/87:U217 av (),yrkande 2 hemställs 2. att begär att regeringen tar initiativ tillatt minska reserva- . tionernas storlek i syfte att öka beviljade biståndsanslags effektivitet. 1 motion 1986/87:U218 av m. fl. (vpk)yrkande 1 hemställs I. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en höjning av biståndsanslaget i förhällande lillBNI. Utskottet tillstyrker regeringens förslag attbiståndsanslagen och övriga bi-ståndskostnader för /88 skalluppgå till 9 870 milj. kr., vilket är av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för är 1987. Därav föresläs SIDA få disponera , vilket är sammaandel som innevarande år. Det multilaterala biståndet stär oförändrat fördrygt och den andel som faller under anslaget C 8 (u-krediter, betalningsbalansstöd,BITS m. uppgår till av totalanslaget, dvs. en mindre ökning iförhållande till innevarande är. Återstående upptas av SAREC m. fl. I motionU205 (c) föreslås att ett nytt volymmål för biståndet skall vara 2 %av BNI och att detta mål skall uppnås senast /91, Som en första etapp bör anslagen redan nästkommande budgetår uppgå till av BNI, föreslås det i samma motion. Även i motion U216 (fp) fram förs åsikten att av BNI bör vara ett långsiktigt biståndsmål. Ett liknande förslag behandlades och avstyrktes avutskottet med motiveringen att det enligt utskottets mening inte förelåg förutsätt ningar för att uppställa högre volymmål för det statliga biståndet. intarsamma ståndpunkt nu och avstyrker följaktligen yrkandena 2 och 3 i UU1986/87:10 motion U205. I motion U218 (vpk) yrkas att biståndsanslagen skall höjassä mycket att den eftersläpning inhämtas som uppstod när beräkningsgrundenändrades frän BNP till BNI, dvs, bruttonationalprodukten minskad med ränteutbetalningarnatill utlandet. Enligt utskottets mening ger den beräkningsmetod som nupraktiserats under ett flertal är en rättvisande bild av ekonomiskabärkraft. Metoden är också internationellt vedertagen. Yrkande 1 i motion U218avstyrks med hänvisning härtill. I partimotion U216 läggs vikt vid attbiståndets volym upprätthålls. Kritik framförs mot de beräkningsmetoder somunder senare år lett till att biständsanslagen inte nått upp lill av BNI.Det konstateras i motionen också att de ärliga utbetalningarna under nägra ärpä legat kring och att skälet härtill bl, a, är attstoi-a belopp avsatts för betalningsbalansstöd och u-krediter men sedanförblivit outnyttjade. Denna biståndspolitik strider mot moraliskaförpliktelser mot de fattiga länderna, heter det i motionen. Även i motion U2I7 berörs utbetalningstakten och begärsatt regeringen tar initiativ till att minska reservationernas storlek. Utskottet vill framhålla att det svenska enprocentsmålettill skillnad frän FN:s 0,7-procentsmäl anger hur stora budgetanslagen skallvara och inte hur mycket som varje är skall betalas ut. De nu föreslagnaanslagen motsvarar I % av dén beräknade bruttonationalinkomsten.Utbetalningstakten har legat något lägre än tidigare men har påsistone åter stigit,' Det finns ftera skäl till att utbetalningarna inte hållittakt med anslagstilldelningen. En åtskillnad bör härvid göras mellan olikaanslag om innebörden av reservationerna skall framstå klar. Under anslaget för multilateralt biståndssamarbete, C 1,består de icke utbetalade medlen till helt övervägande del av betalningsåtaganden eller skuldsedlar utställda pade internationella organisationerna, bl. a. och regionalbankerna. Huvuddelen av,det i motion U217 under multilateralt bistånd angivna reservationsbeloppet utgörs av sädana skuldsedlar, vilka således inte är reservationer. . .i Under anslaget för utvecklingssamarbete genom SIDA, C 2,uppgår reservationerna till ca 20 av det anslagna beloppet,och utgörshuvud-. sakligen av för olika program och projekt intecknade reservationer.Detta är enligt utskottets mening inte någon orimlig situation. En ordningenligt vilken medlen för del bijaterala biståndet måste betalas ut under sammabudgetär under vilket de anslagits skulle kunna leda till ett dåligt planeratbistånd. Under anslaget för Övriga u-landspolitiska insatser, C 8,bestod reservationerna vid innevarande budgetårs ingång huvudsakligen avkreditutfästelser inom ramen för u-kreditsystemet. De för betalningsbalansstödoutnyttjade medlen uppgick vid ingången av budgetåret till ca 50 milj. kr. Utskottet vill sammanfattningsvis konstatera att detgivetvis är önskvärt att anslagna medel sä snabbt som möjligt kommer mottagarländerna till del. SIDA har för sin del uppmärksamheten riktad pä problemet och har .,, 8 ocksänedbringat reservationerna till en lägre nivå. Den övervägande delen UU1986/87:10 av de totala reservationerna beror på omständigheter som inte harmed det landprogrammerade biståndets planering att göra. Ifrågavarande del av yrkande I i motion U2I6 (fp) ochyrkande 2 i motion U217 får därmed anses besvarade. 1, beträffandenytt volymmål för biståndet attriksdagen avslår yrkandena 2 och 3 i motion 1986/87:U205, 2, beträffandeBNPsom beräkningsgrund res I (vpk) att avslåryrkande 1 i motion I986/87:U2I8, 3, beträffandeutbeialningstaklen s.y, 1 (fp) att förklararifrågavarande del av yrkande I i motion 1986/87;U216 besvarad med vad utskottetanfört, 4, beträffandereservationernas storlek . attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1986/87:U217 besvarad med vad utskottetanfört, 5, att godkänner vad som förordas ibudgetpropositio- res 2 (m) nen under . m. 2 Allmänna riktlinjer för biståndet Propositionen (s. 45 56) . 1 avsnittet under rubriken redogör regeringen för några huvudpunkter i biståndet, nämligen: FN och detmultilaterala biståndssamarbetet de ömsesidigaintressen som biståndet kan främja. Riktlinjerna för det multilaterala samarbetet behandlas iavsnitt 3 i betänkandet. Den ekonomiska utvecklingen iAfrika söder om har varit ogynnsam under en läng följd av år.Förhållandena för länderna som omger är särskilt svåra. hardrabbats av sjunkande oljepriser, som UNITA-rebellerna ökat sinaktivitet med stöd från såväl som . Mo9ambique befinner sig i enakut ekonomisk kris, som fördjupas av RNM-rebellernas och sabotage-och destabili-seringsåtgärder. Människor har dödats i sydafrikanska motLesotho, , , och . Varutillförseln till fleraav grannländer har störts och ständiga hot förekommer om olikasanktionsåtgärder. Antalet flyktingar i regionen har ökat på grund av desvära förhållande na. Tusentals människor befinner sig pä flykt undan apartheid och gerilla- o krig. Nio av länderna i södra har slutit sig samman isamarbetsorganisatio- UU 1986/87:10 nen (SADCC). stöder dessa länder på olika sätt. Avde nio länderna är , , , , , ochZimbabwe programländer med vilka har slutit samarbetsavtal omutvecklingssamarbete. Samtliga dessa länder och de övriga tvä, ochSwaziland, kan erhålla svenskt bistånd genom regionala insatser, katastrofhjälpoch genom enskilda organisationer. Vidare utgär humanitärt bistånd till södraAfrika. Till detta kommer insatser via multilaterala organ. avSveriges bilaterala bistånd går till dessa nio länder. Andelen har ökat undersenare är. har sedan läng tid tillbaka ett omfattandesamarbete med länderna i södra . Biståndssamarbetet med ochZambia inleddes . Successivt har därefter antaletsamarbetsländer byggts ut och insatserna ökats. Enligt regeringens mening finnsdet mot bakgrund av det krisartade läget i regionen skäl att ytterligare ökabiståndet till denna del av världen. Uppgiften att komma till rätta med situationen för dessaländer är svår. Externa resurser i form av bistånd eller genom privatainvesteringar frän utlandet kan aldrig ensamma driva fram önskvärdaförändringar. Biståndet måste därför passas in i en realistiskutvecklingsplanering där den ekonomiska och politiska miljön i mottagarlandet stöderinsatserna. Landprogrammen för samarbetsländerna mäste fortsätta att anpassastill den krissituation som råder. Del gäller speciellt i , ,och , där programmen måste ges ett stort inslag av importstöd,för att avhjälpa det akuta behovet av konvertibel valuta. bör ocksädelta i kommande samordnade internationella aktioner för att lindra problemenför länder med akuta betalningssvårigheter. Med hänsyn till de stora biständsbehoven i södra betydande höjningar av medelsramarna för de flesta programländer isödra och av medlen för regionalt samarbete och humanitärt bistånd isödra . Medlen för katastrofbistånd bör ökas främst med hänsyn tillhjälpbehoven i regionen. Demokraii/nålet vidrör det mestgrundläggande i biståndsarbetet: människors frihet från förtryck och utsugningoch vår strävan att stärka förutsättningarna för mera rättvisa och öppnasamhällen för alla, inkl. de svagaste i samhället. En samhällsutveckling idemokratisk riktning är en grundläggande om än inte tillräcklig förutsättningför att biståndet skall ge varaktig och långsiktig effekt. Det folkligainflytandet i har utformats olika beroende på historiska ochkulturella skillnader. Begreppet demokratiutveckling mäste ses i ett vidaresammanhang än vad våra egna erfarenheter kan ge anledning till. Detbiständspolitiska mälet att främja en demokratisk utveckling bör ses somuttryck för en önskvärd rörelseriktning snarare än som ett näraliggandeslutmål. Den svenska övertygelsen om demokratins utvecklande kraftär grundad på egna erfarenheter. Det är dock lätt att konstatera att de flestau-länder inte harutvecklat sådana demokratiska styrelseformer och faktiska med- .. borgerligarättigheter som vi anser omistliga i vårt land.