bet · GA01TU1 · 1986-12-31 00:00:00 — om trafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. I betänkandet behandlas motionsyrkanden angåendetrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m. m. Yrkandena framfördes i motioner somväcktes under den allmänna motionstiden . Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehållet behandlasmotionsyrkandena i följande huvudavsnitt i utskottets yttrande, nämligenVägtrafikfrågor m.m., Fordonsfrägor m.m.. Körkortsfrågor, Vägmärkesfrågor samtÖvriga trafiksäkerhetsfrägor. De frågor som tas upp i motionerna framgår avrubriker inom de olika huvudavsnitten. Med anledning av motionsyrkanden om åtgärder mothasfighetsöverträ-delser föreslår utskottet att uttalar atthastighetsövervakningen på vägarna bör förstärkas och sanktionerna mothastighetsöverträdelser skärpas. Utskottet föreslår att motionsyrkandena i övrigt avslåseller lämnas utan åtgärd. Vid betänkandet har fogats sex reservationer. Vpk-ledamoten reserverar sig i fråga om hastighetsgränserför fordon till förmån för som högsta tillåtna hastighet (res. nr 1)och följer upp reservationen i en reservation beträffande utskottsmajoritetensmotivering för utskottets ställningstagande i fråga om viss översyn avhastighetsgränserna (res. M-ledamöterna reserverar sig i fråga om åtgärder mothastighetsöverträdelser (res. nr 3). Fp-ledamöterna reserverar sig i fråga om bilbältespliktför barn, m.m. (res. nr 4). M-ledamöterna reserverar sig vidare i frågor om en"ungdomsbil" (res. nr 5) och om traktorkort för 15-åringar (res. Vid betänkandet har också fogatsett särskilt yttrande, nämligen av m-ledamöterna i fråga om miljömässigaeffekter av sänkta hastighetsgränser. 1985/86;T209 av m.fi. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 4-7 och 10-11), 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i /87:1 motionenanförs om en översyn av reglerna för provning av motorfordon, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändrade hastighetsgränser på det svenskavägnätet i enlighet med vad som anförs i motionen, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omsanktionssystem gentemot de bilister som bryter mot rådande hastighetsregler, 7. att riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag till alternativa sanktionssystem vidhastighetsöverträdelser ., 10. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs under rubriken, 11. att hos regeringen begärutredning om en körkortsklass för ungdomsbil i enlighet med vad som anförs imotionen. 1985/86:T218 av m.fi. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 1), att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen uttalas om att hastighetsgränsen börfastställas till högst . och att högre hastighet endast iundantagsfall får medges. 1985/86:T222 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär ytterligare undersökningar om trafikolyckornasorsaker samt möjligheterna att begränsa dessa, med som försöksområde. 1985/86:T228 av och (båda fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsangående kravet att alla barn under färd med bil skall använda bilbälte ellermotsvarande skyddsanordning, 2. att riksdagenbeslutar att ikraftträdandetidpunkten blir , 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsangående dispensgivning för flerbarnsfamiljer. 1985/86:T251 av i och BengtSilfverstrand (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att bestämmelserna om stänkskydd på personbilar skall återinföras. 1985/86:T252 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att skolskjutsar skall förses med bilbälten. 1985/86:T253 av och (bådam) vari yrkas att begär att regeringen differentierarbesiktningstvånget för brandförsvarens fordon. 1985/86:T256 av () vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 1), att beslutar att konstaterat missbruk avnarkotika skall leda till indragning av körkort m. m. 1985/86:T266 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i körkortslagen så att moped får förasfrån det kalenderår man fyller . 1985/86:T270av och (båda s) vari yrkas att /87:1riksdagen hos regeringen begär överväganden om en skärpning av bestämmelsernai samband med erhållande av körkort i enlighet med innehållet i motionen. 1985/86:T314 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom avgiftsuttag vid . 1985/86:T333 av () och ()vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om ny körkortsutbildning. 1985/86:T384 av m.fi. (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att behov av ytterligareforskning och analys finns rörande kopplingen mellan ungdom, alkohol ochtrafik. 1985/86:T385 av och (båda c) variyrkas att beslutar hos regeringen begära förslag om sådan ändring ivägtrafikkungörelsen att trafiksignal vid övergångsställe förgående (s. k. rödgubbe) inte skall vara en straffsanktionerad regel. 1985/86:T386 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att bestämmelsen om att personbilar skall vara försedda medsträlkastarren-görare utgår och ersätts med föreskriften att bilensstrålkastare skall hållas rena. 1985/86:T387 av m. fi. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för att minska olycksriskerna för deyngsta motorfordonsförarna, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att större hänsyn skalltas till det internationella samarbetet för harmonisering av regler om trafik,fordon och vägmärken, 3. att riksdagenhos regeringen begär att regler utformas om skyldighet för barn att användasäkerhetsbälte vid färd i bil, 4. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till nya regler i vad gäller antaletkontrollbesiktningar av fordon. 1985/86:T388 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen framlägger förslag om provisorisktkörkort i enlighet med vad som anförs i motionen. 1985/86:T398 av och (båda s) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att åtgärder vidtas för att skärpahastighetsövervakningen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en kompletterande studie över hastighetsbestämmelserna därde miljömässiga effekterna av sänkta hastighetsgränser på landsvägsnätet ocksåbelyses, 3. att hosregeringen anhåller om en samlad redovisning av utredningsarbetet omhastighetsgränserna samt förslag till åtgärder, 4. att riksdagenssom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omvägutbyggnadernas betydelse för en i vid mening god miljö. 1 * 1986/87.15 saml. 1985/86:T405av () vari yrkas att uttalar att 29 § TU1986/87:1 körkortslagen bör ändras så, att får möjlighet attutfärda traktorkort till 15-åringar med yrkesutövande föräldrar, vilka harbehov av medhjälpare med traktorkort. utan att föräldrarnas tillhörighet tillett visst yrke spelar in vid bedömningen. 1985/86:T421 av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om enöversyn av gällande ordning med trafikskyltar i avsikt att uppnå färre skyltar,förenklingar och klarare riktlinjer, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om merenhetliga och förenklade bestämmelser för den lokala trafikregleringen. 1985/86:T424 av m.fi. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 7), att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om Bilismen. Samtliga förslag som behandlas i detta betänkandeframfördes i motioner som väcktes under den allmänna motionstiden iår. Fördelade med hänsyn till det huvudsakliga innehålletbehandlas motionsyrkandena i det följande under huvudrubrikernaVägtrafikfrågor m.m.. Fordonsfrågor m. m., Körkortsfrågor, Vägmärkesfrågor samtÖvriga trafiksäkerhetsfrågor. Vid behandlingen av motionsyrkandena används följandeförkortningar för de i sammanhanget aktuella författningarna, nämligen VTK förvägtrafikkungörelsen (1972:603), FDK för fordonskungörelsen (1972:595), BRKför bilregisterkungörelsen (1972:599), KLK för körkortslagen (1977:477), KKFför körkortsförordningen (1977:722) samt VMF för vägmärkesförordningen(1978:1001). Inledningsvis vill utskottet erinra om de mål förtrafiksäkerhetsarbetet på nationell nivå som föreslogs i proposition 1981/82:81om riktlinjer för det framtida trafiksäkerhetsarbetet m.m.(trafiksäkerhetspropositionen) och som godkände (TU1981/82:19 och 26, rskr. Mot bakgrund av den minskning av antalettrafikolyckor som förekommit och angelägenheten av att dennagynnsamma utveckling inte fick brytas angavs i trafiksäkerhetspropositionen somen första målsättning för arbetet med att öka trafiksäkerheten att antaletdödade och skadade i trafiken fortlöpande skulle minskas. Då antalet olyckorför en viss trafikantgrupp måste sättas i relation till den omfattning varidessa trafikanter förekom i trafiken och därmed löpte risk att dödas ellerskadas angavs som en andra målsättning att dessa risker fortlöpande skulleminskas och att detta skulle gälla för varje grupp av trafikanter. Med hänsyntill angelägenheten att öka trafiksäkerheten särskilt för de oskyddadetrafikanterna, som löpte större risk än de skyddade, och till att en utjämningav dessa risker borde eftersträvasangavs som en tredje målsättning att risken att dödas och skadas i TU1986/87:1 trafiken skulle minskas i högre grad för de oskyddade trafikanternaän för de skyddade. Det underströks att även barns och handikappadestrafiksäkerhet skulle särskilt beaktas. I fråga om mera omfattande utredningsarbete m.m. undersenare år berörande trafiklagstiftningen kan nämnas följande. () redovisade i en framställningtill regeringen resultatet av en genomgång av VTK som TSVutfört i syfte bl. a. att modernisera VTK. På grundval av förslag av TSV ochremissyttranden beslutade regeringen om relativt omfattandeändringar i VTK, vilka trädde i kraft . Ändringarna redovisadesi förordning (1985:380) om ändring i VTK, som även innehöll omtryck av de delarav VTK som ej ändrades. Ändringarna innebär i korthet att bestämmelserna i anpassats till dagens trafikförhållanden - t. ex. i fråga om färd påvägrenen - att länsstyrelsernas uppgifter enligt VTK har minskats samt attspråket i VTK har moderniserats. fick riksåklagaren () i uppdrag av regeringenatt lämna förslag till begränsningar i straffrättens fillämpningsområde i syfteatt göra det möjligt att i större utsträckning använda de rättsvårdandeorganens resurser för lagföring av allvarligare brottslighet. Inom ramen fördetta uppdrag avgav RÅ rapporten . RÅ:s rapport har legat till grund för enöversyn inom av sanktionerna itrafiklagstiftningen, som syftat till att-utan att trafiksäkerheten äventyras- förenkla lagstiftningen och att spara resurser samt att öka trafikanternasrespekt för trafiklagstiftningens föreskrifter. Resultatet av översynenredovisades i promemorian (Ds K 1985:8) Sanktioner ivägtrafiklagstiftningen med bl. a. förslag om upphävande av vissastraffstad-ganden i VTK, FDK och BRK. Promemorian är efter remissbehandlingföremål för fortsatt beredning inom . Med stöd av ett bemyndigande av regeringen har tidigare iår tillkallats en utredare för att göra en översyn av vissa körkortsfrågor (K1986:01). Utredaren skall enligt direktiven för översynsarbetet (dir. 1986:10)undersöka förutsättningarna och formerna för omedelbara körkortsingripandenmot förare som inte följer väsentliga trafikregler. Utredaren bör vidareundersöka möjligheterna till organisatoriska förändringar i syfte att stödjade till länsstyrelserna knutna allmänna ombuden i körkortsmål. Därutöver börutredaren redovisa förslag som syftar fill att förbättra länsstyrelsernasmöjligheter att via deras konsultläkare utreda medicinska körkortsärenden.Utredaren är oförhindrad att ta upp även andra frågor med anknytning fill detangivna uppdraget. Översynsarbetet skall bedrivas skyndsamt och vara slutförtsenast . Den under nedåtgående trenden i fråga om antaletdödade och skadade i trafiken har brutits . Under år 1985omkom 808 personer i vägtrafiken mot 1984, vilket innebär att antaletdödade i trafiken ökade . I jämförelse med 1984 harökningen skett bland bilförare och bilpassagerare. Antalet dödade bland dessaökade från Däremot minskade antalet dödade oskyddade trafikanter inom TU1986/87:1 samtligakategorier - gående, cyklister, mopedförare och motorcyklister - nämligenfrån 370 till 287. Särskilt stor var minskningen bland gående, nämligenfrån 152 till 113, och bland motorcyklister, nämligen från 75 till 57. Antaletskadade i trafiken, exkl. de dödade, ökade från 20 1984 till 20 671 år1985. Antalet skadade bilförare och bilpassagerare ökade medan antaletskadade oskyddade trafikanter minskade. Antalet polisrapporterade vägtrafikolyckor med personskadaminskade emellertid från 16 1984 till 15 1985. Antalet olyckormed dödlig utgång minskade från 717 till 695, antalet olyckor med svårpersonskada från 4 842 till 4 504 och antalet olyckor med lindrig personskadafrån 10 972 till 10 730. Kollisionsolyckor mellan fordon ökade . Avkollisionsolyckorna ökade mötesolyckorna mest, nämligen . Motorfordonstrafikenökade jämfört med . 1 Vägtrafikfrågor m. m. 1.1 Förbudet att gå mot rött ljus Den som bryter mot förbud enligt 7 § första stycket VTKatt gå mot rött ljus i gångsignal för gående döms enligt 164 § första stycket 1VTK till böter. I motion 1985/86:T385 (c) begärs förslag till ändring iVTK av innebörd att den särskilda straffsanktionen för överträdelse av förbudetatt gå mot rött ljus skall upphävas. Rött ljus bör enligt motionärerna vara enrekommendation att inte gå i stället för ett straffsanktionerat förbud att gå.Motionärerna framhåller bl. a. att lagar skall kännas angelägna ochmeningsfulla. Förbudet att gå mot rött ljus är enligt motionärerna intemeningsfullt i det fall då något fordon inte finns inom synhåll. Utskottet har under en följd av år behandlatmotionsförslag som har varit likartade med det här aktuella förslaget.Utskottet har motsatt sig - senast i betänkandet /82:19 - att straffetför att gå mot rött ljus skulle upphävas. Frågan om upphävande avstraffsanktionen för att gå mot rött ljus togs emellertid upp i RÅ:s ovannämndarapport. Härigenom kom frågan att omfattas av den övergripande översynen inomkommunikationsdepartementet av sanktionerna i trafiklagstiftningen. Dettainnebar-framhöll utskottet i betänkanden (/85:3 och /86:1) ivilka frågan senare behandlats - att den kommit i ett annat läge och bordeprövas förutsättningslöst. I promemoria Sanktioner ivägtrafiklagstiftningen anförs (s. 33) sammanfattningsvis att nyttan avstraffbestämmelsen vid förbudet att gå mot rött ljus får sägas vara tveksam,medan de negativa effekterna måste sägas vara ganska klara. Det påpekas ipromemorian bl. a. att det inte kan anses vara tillfredsställande med ettstraffbud som tillämpas något hundratal gånger , när det är väl känt attbrottet begås ideligen av flertalet gångtrafikanter. Enligt promemorian bördärför straffsanktionen för att gå mot "röd gubbe" upphävas. Dettakan, anförs det, ske antingen genom att innebörden av förbudet ändras till enrekommendation om attinte gå mot röd signal eller till att man i 164 § första stycket 1 VTK gör TU1986/87:1 undantag för gångsignaler. Avsikten med rött ljus i signalen börenligt promemorian alltjämt vara att hindra fotgängare från att gå ut i gatan.Innebörden av signalen bör därför vara densamma som , dvs. attrött ljus betyder "stopp". En sådan innebörd, påpekas det,överensstämmer också med vad som gäller enligt en internationell konvention omvägmärken och signaler. Även utskottet finner att i promemorian anförda skäl talarför att straffsanktionen för överträdelse av förbudet att gå mot rött ljusupphävs; I avvaktan på resultat av beredningen av frågan inom regeringskanslietbör dock motionen lämnas utan åtgärd av . Enligt 64 § VTK får fordon inte föras med högre hastighetän inom tättbebyggt område. Utom tättbebyggt område får fordon inteföras med högre hastighet än (bashastighet). TSV får dock föreskrivaatt högsta tillåtna hastighet skall vara . Speciellahastighetsbegränsningar finns enligt 66 och 67 §§ VTK för vissa slag av fordonoch fordonskombinationer. Särskilda föreskrifter om färdhastighet kan meddelasgenom lokala trafikföreskrifter. Den som överskrider högsta tillåtnafärdhastighet döms enligt 164 § VTK till böter. I fyra motioner tas upp frågor om hastighetsgränserna. I motion 1985/86:T209 (m) anförs bl. a. att de nuvarandehastighetsgränserna i huvudsak bestämdes i samband med omläggningen tillhögertrafik och att de därvid bestämdes med tanke på den tidens bilar,vilka i många avseenden var avsevärt sämre än dagens. Motionärerna framhålleratt en genomgripande förbättring har skett av bilarna under de gångna 20 åren.Bl. a. har bilarnas bromsar, karosser, däck och inre säkerhet markantförbättrats. har standarden på vägarna och väghållningen höjts. Motdenna bakgrund bör , anför motionärerna vidare, hastighetsgränserna utformaspå ett sådant sätt att trafikanterna i större utsträckning uppleverhastighetsgränserna som motiverade. Motionärerna begär att en successiv översynav hastighetsgränserna på vårt vägnät skall ske och resultera i förslag som kanavse höjning av hastighetsgränserna på vissa delar av vägnätet och sänkning påandra delar. Förslag med samma syfte framförs i motion 1985/86;T424 (m). I motion 1985/86:T218 (vpk) framhålls angelägenheten avolycksförebyg-gande åtgärder mot bakgrund av den ökning som har skett undersenare tid av antalet olyckor i trafiken med dödade och skadade. Motionärernaanför att sambandet mellan hastighet och olycksfrekvens är styrkt i ett antalundersökningar och begär att hastighetsgränsen skall fastställas till högst 100km/tim och att högre hastighet endast i undantagsfall skall få medges. I motion 1985/86:T398 (s) framhålls att bl. a. en sänkningav hastighetsgränserna behöver övervägas med hänsyn fill de negativaeffekterna på miljön som bilavgaser har och den ökning som har skett av antalettrafikolyckor. Sänkningen bör enligt motionärerna kunna avse hela vägnätet eller demest olycksdrabbade avsnitten och mest försurningskänsliga områ- /87:1dena. Det kan också enligt motionärerna vara motiverat att diskutera varierandehastighetsgränser för olika årstider. En kombination av olika metoder är kanskeden mest välavvägda lösningen, sägs det vidare. Motionärerna begär att enundersökning rörande konsekvenserna av ändrade hastighetsgränser, som TSV år1984 beställde av statens väg- och trafikinstitut (VTl), skall kompletteras meden belysning av de miljöeffekter som erhålls vid förändrade hastighetsgränsersamt att en samlad redovisning av utredningsarbetet om hastighetsgränser ochförslag till åtgärder skall framläggas. (K 1973:07), vars förslag lågtill grund för förslagen i trafiksäkerhetspropositionen, visade på olika sättdet starka samband som råder mellan höga hastigheter och hög olycksfrekvens.Bl. a. redovisade utredningen - i betänkandet (Ds K 1980:6) Trafiksäkerhet-problem och åtgärder (s. 107) - beträffande den tidsperiod , dåhastighetsgränsen av energiskäl sänktes , attdödsolyckorna minskade , olyckorna med svår personskada ocholyckorna med lindrig personskada . Uppfattningen att hastighetsbegränsningar kan bidra tillatt minska antalet dödade och skadade i trafiken torde numera vara allmän, ochsådana begränsningar torde därför också vara accepterade. Förutsättning för attbegränsningar av hastigheten skall bidra till att förebygga olyckor i trafikenär emellertid att de efterlevs. Med anledning av motionsförslag återkommerutskottet också i närmast följande avsnitt i betänkandet till frågan omåtgärder för att motverka överträdelser av hastighetsbegränsningar. 1 enlighet med åläggande i sin instruktion följer TSVtrafiksäkerhetsutvecklingen, och TSV kan som redovisats ovan både medge högrehastighet utom tättbebyggt område än bashastigheten och föreskriva att medgivenhögre hastighet skall sänkas. Om TSV:s aktiviteter inom ramen för hithörandeuppgifter kan nämnas följande. TSV tog i samråd med och framoch presenterade en metod för att fastställa lämplighastighetsgräns med hänsyn till väg- och trafikförhållandena (se prop.1978/79:36 s. 5-6). Metoden utgår frän att "olyckskvoten" används somtrafiksäkerhetsmått och innebär i princip att varje framställning om en höjningav hastighetsgräns prövas mot ett visst högsta olyckskvotsvärde. TSV har påbörjat en översyn av olyckskvoter för allavägsträckor, för vilka beslut om högre hastighet än har fattats avverket. Hastighetsgränserna för vägsträckor med höga olyckskvoter skallomprövas. Översynen beräknas vara genomförd för hela vägnätet . Vidare har TSV påbörjat studier som syftar till attunderlaget för användning av ovannämnda metod skall kompletteras medfullständigare uppgifter om siktförhållandena längs vägnätet. En mera allmän översyn av systemet med hastighetsgränserm. m. genomförs dessutom av TSV. Inom ramen för denna översyn har verket hosVTI beställt en delutredning rörande konsekvenserna av eventuellt ändradehastighetsgränser. Resultat frän detta översynsarbete beräknas föreligga underåren 1988 och 1989. Mot bakgrund av de av TSV påbörjade översynerna avhastighetsgränser- /87:1 na m. m. kan utskottet inte biträdaförslaget i motion 19S5/86:T218 (vpk) om att högsta tillåtna hastighet nu skallsänkas till i princip . Utskottet avstyrker således motionsyrkandethärom. Utskottet vill understryka angelägenheten av attöversynerna m.m. bedrivs skyndsamt. Då dessa torde tillgodose syftet med de häraktuella förslagen i motionerna 1985/86:T209 (m) och 1985/86:T424 (m) börhithörande motionsyrkanden kunna lämnas utan någon åtgärd.Utskottet föreslår att så sker. Det har stått klart att avgaserna frånmotordrivna fordon genom de luftföroreningar och försurningar som avgasernaåstadkommer negativt inverkar på mark, vatten, vegetation, material och hälsa.Det har vidare stått klart att luftföroreningarna och utsläppen ökar vid ökadehastigheter hos fordonen. Åtgärder för att förebygga nämnda olägenheter avfordonstrafiken har också vidtagits, och ytterligare sådana åtgärder kanväntas. Avgasreningskrav infördes sålunda att gällafr.o.m. tog statsmakterna (prop. 1984/85:127, JoU28, rskr. 275) ställning till ett program mot luftföroreningar och försurningsom bl. a. syftade till att skärpta avgasreningskrav för personbilar skulleinföras. Vidare skulle frågan om effektivare avgasrening när det gäller lättaoch tunga lastbilar samt bussar utredas ytterligare. Under förra höstenkonkretiserades programmet på det sättet att godkände riktlinjer omskärpta avgasreningskravför personbilar (prop. 1985/86:61 bil. I, JoU 11, rskr.101). Riktlinjerna innebär att skärpta krav införs frivilligt för 1987 och 1988års bilmodeller och obligatoriskt fr. o. m. fick i uppdrag av regeringen att bl. a. utreda fråganom avgasreningskrav för lätta och tunga lastbilar samt bussar. Som nämnts ökar luftföroreningarna och utsläppen med ökadehastigheter hos fordonen. Någon undersökning som visar omfattningen avluftföroreningar och utsläpp vid vägar med olika hastighetsgränser haremellertid enligt vad utskottet inhämtat ej genomförts. En sådan undersökningtorde inte heller vara den mest angelägna åtgärden när det gäller att motverkade här aktuella negativa effekterna av fordonstrafiken.Till frågan om sanktionermot hastighetsöverträdelser återkommer utskottet i det följande. Syftet med förslaget i motion 1985/86:T398 (s) om enbelysning av de miljöeffekter som erhålls vid ändrade hastighetsgränser tordekunna tillgodosesgenom arbetet i en arbetsgrupp inom somnyligen har tillsatts och som skall överväga frågor kring samband mellanfordonshas-tigheter samt trafiksäkerhet, energiförbrukning och miljöpåverkan. Mot bakgrund av det anförda kan även de här aktuellayrkandena i nämnda niotion lämnas utan åtgärd av . 1.3 Åtgärder mot hastighetsöverträdelser En av polisens viktigaste uppgifter är trafikövervakning.Före genomförandet av den av /och 1983/84års riksmöten beslutade reformen av polisväsendet-som bl.