bet · GA01FiU29 · 1986-12-31 00:00:00 — generellabidragen skatteutjätnningsbidragen, kompensationen för slopad FiU1986/87:29 företagsbeskattning - eller med hjälp av höjdskatteutjäniningsavgift. Vid kammarbehandlingen av finansutskottets betänkande 20den framkom att tillräckligt stöd inte förelåg i kammaren för attgenomföra utskottets förslag till förändringar av skatteutjämningsbidragen förår 1988 som innefattade en ändrad regional profil och en sänkning avbidragsnivån. Då detta klarlagts begärdes återförvisning av ärendet tillfinansutskottet för ytterligare beredning. biföll detta förslag.Utskottet konstaterar att i det uppkomna parlamentariska läget kan ingenmajoritet åstadkommas för att genomföra denna regionalpolitiska profil iskatteutjämningssystemet på det sätt regeringen föreslagit. Denstatsfinansiella besparing som i nuvarande läge är möjlig att genotnföra ärendast att höja skatteutjämningsavgiften och/eller att begränsa denkompensation som utgår till kommunerna för den slopade kommunalaföretagsbeskattningen. Enligt utskottets uppfattning bör åtgärderna vara avminst den omfattning som föreslagits i budget- ochkompletteringspropositionerna, dvs. 1 560 milj. kr. Ett genomförande av förslaget att avskaffa denkoinpensation som utgår för den slopade företagsbeskattningen skulle i och försig tillgodose totalbehovet av åtstramning men det skulle endast berörakomtnunerna och, inte landstingskommunerna. Därtill komtner att förslagetskulle slå mycket ojämnt. Det skulle drabba vissa kommuner mycket hårt medanandra -främst kommunerna utanför skatteutjämningssystemet med god skattekraft inte skulle påverkas alls. Utskottet har därför kommit till slutsatsen attdenna kompensation i nuvarande situation inte bör avskaffas helt utan enbartbegränsas. En nedjustering av kompensationen med ett belopp motsvarande 90kr./invånare skulle redutiera kompensationen med ca 700 milj. kr. Behovet avytterligare begränsningar bör tillgodoses genom en höjning avskatteutjämningsavgiften. Enhöjning av avgiften med /skr. skulle ökastatens inkomster med ca 890 milj. kr. Den totala budgetförbättringen skulledärmed uppgå till 1 590 milj. kr. Skattéutjämningsavgiften blir därmed 34öre/skr. för landstingskommunerna och /skr. för primärkommunerna.Höjningen skulle tnedföra ökade utgifter för landstingen tned 430 inilj. kr.För kommunerna skulle den totala begränsningen uppgå till ca 1 160 milj. kr.Detta synes enligt utskottet vara en väl avvägd fördelning av indragningen frånkommunsektorn. Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet i detta lägeanser att nuvarande skatteutjämningssystem måste gälla av vilketföljer att förslaget till nytt skatteutjämningssystem nu bör avstyrkas avriksdagen. I motionerna Fi21S av m.fl. (m), Fi217 av AlfSvensson (c), Fi223 av och (), Fi301 av m.fl. (m), Fi302 av m.fl. (vpk), Fi303 av och (), Fi304 av och (), Fi305 av m.fl. (m. fp. c), Fi308 av m.fl. (c), Fi310 av och (), Fi311 av (), Fi312 av (), Fi313 av m.fl. (c, m), Fi314 av och (), Fi320 av m.fl. (fp), Fi321 av och (), Fi322 av och () 34 och Sk386av () yrkas avslag på propositionens förslag till FiU1986/87:29 skatteutjämningssystem och att förslag till nytt system utarbetas. Vad utskottet anfört om skatteutjämningssystemet bör medanledning av de nämnda motionerna som sin mening ge regeringen till känna. Skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner I tre motioner begärs att grundgarantinivån höjs iförhållande till budgetpropositionens förslag för , Gullspångskommun resp. för län. Eftersom utskottet kommit till slutsatsen attnågra nedjusteringar av garantinivåerna inte bör göras i nuvarandeskatteutjämningssystem innebär detta att förutsättningarna förmotionärernas krav inte längre föreligger. De behöver därför inte föranledanågon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi315,Fi318 och Fi304 yrkande 2. 1 motion Fi316 av m.fl. (s) ifrågasätts omtiden nu inte är inne för att i större utsträckning göra skatteutjämningen regional genom att en del av skatteutjämningssystemet läggs på landstingen. Inom en sådan regionaliserad del av systemet skapas möjligheter att i större utsträckning ta hänsyn till variationerna mellan de enskilda kotnmunerna inom ett lands tingsområde. Det statliga systemet skulle i ett sådant läge användas för att skapa utjämning mellan kornmunerna i de olika landstingsområdena. Den sänkning av skatteutjämningsavgiften med för som . föreslås ibudgetpropositionen skulle i stället kunna användas för detta ändamål.Motionärerna hänvisar till det inomregionala utjämningssystemet i Stockholmslän. Utskottet vill med anledning härav anföra att eftersomsamtliga landsting utom och ingåri skatteutjämningssystemet torde de finansiella möjligheterna att genomförainomregionala utjätnningssystem finansierade av landstingen vara relativt småutanför dessa län. Inom Stockholrris län däremot fördelas för närmare400 miljoner mellan 14 av länets 25 kommuner. Systemet har medverkat till attminska utdebiteringsskillnaderna i . Det kan finnas skäl förberörda kommuner och landsting i att se över systemet medanledning av de förändringar som utskottet tidigare förordat. Det böremellertid ankomma på de berörda parterna att ta initiativ till eventuellaförändringar. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi316. I budgetpropositionen föreslås en reformering av systemetför kommunalt bostadstillägg till folkpension (KBT). Genom denna refortn får flera kommuner ökade statsbidrag men många kommuner får också ökade kostnader. Kommuner med svag ekonomi bör enligt propositionen, efter prövning i varje särskilt fall, kunna få extra skatteutjämningsbidrag. Förslag till fördelning av extra skatteutjämningsbidrag bör i vanlig ordning lämnas av t- skatteutjämningsnämndensom är en parlamentariskt sammansatt rådgivan- FiU 1986/87:29 de nämnd iskatteutjämningsfrågor. Behovet av extra skatteutjämningsbidrag till följd avrevideringen av skatteutjämningssystemet och KBT-reformen beräknas iproposifionen till 300 milj. kr. för och till 200 milj. kr. Utgångspunkten för beräkningen har varit att undvika skattehöjningar ikommuner och landsting som har en hög utdebitering. Utöver dettabelopp fillkommer inemot 100 milj. kr. som redan är intecknat för bidrag tillkollektiv landsbygdstrafik och till förebyggande åtgärder mot jordskred m.m. I motion Fi317 av m.fl. (s) anförs att detfinns kommuner och landsting i som har höga skattesatser och lågskattekraft. Flera av dessa kommuner har drabbats av strukturförändringar iindustrin som inneburit ändrad åldersstruktur, ökad utflyttning och försämradskattekraft. För dessa kommuner kommer det enligt motionärerna att ta lång tidatt anpassa sig till de radikalt ändrade ekonomiska villkor sombudgetpropo-sifionens förslag innebär. Det smidigaste sättet att överbrygga deproblem som följer av omläggningen är enligt motionärerna att anvisaytteriigare medel för extra skatteutjämning. I motion Fi319 av m.fl. (s) påtalas någraav de problem som uppkommer för kommunerna i till följd avbudgetproposi-fionens förslag om ändrat skatteutjämningssystem. Motionärernaanser att kommunerna bör få extra skatteutjämningsbidragoch att ytterligare medel bör anvisas för detta. Eftersom utskottet anser att nuvarandeskatteutjämningssystem bör bibehållas behöver några extraskatteutjämningsbidrag med anledning av omläggning av skatteutjämningssystemetinte utbetalas. Utskottet anser därför att extra skatteutjämningsbidrag böruppgå till samma belopp som och fördelas enligt nuvarande principer.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi317 och Fi319, yrkande 2. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. I budgetproposifionen föreslås aU fillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. för /88 anvisas ettförslagsanslag av 12 681 milj. kr. Regeringen har därefter ikompletteringspropositionen föreslagit att anslaget bör räknas upp med 150milj. till följd av förändringar i lönesummans utveckling. Skatteutjämningsbidrag (miy.kr.) 6 015 4 829 6 470 5 229 7 142 5 764 6 624 5 076 7 547 6 085 budgetår 1987/88 12 100 12 681 13 952 13 607 Medhänvisning till tabell 5 och vad utskottet anfört ovan beräknar utskottet FiU 1986/87:29 anslaget till skatteutjämningsbidrag för /88 till 13 607 milj. kr. I budgetpropositionen föreslås attskatteutjämningsavgiften minskas méd totalt /skr. Målet anges vara att påsikt helt avveckla den generella avgiften. Den progressiva avgiften föreslåsvara kvar och i någon mån skärpt. I motion Fi2IS (m) och Fi302 (vpk) föreslås att dengenerella avgiften avskaffas. I motion Fi308 (c) föreslås att densärskilda skatteutjämningsavgiften (/skr.) för kommuner avskaffas redanår 1988. I motion Fi320 (fp) föreslås däremot en höjning avskatteutjämningsavgiften med /skr. för landstingskommuner och med 9öre/skr. Uttaget av skatteutjämningsavgift gör att även kommunerutanför skatteutjämningssystemet får medverka till att finansiera en del avskatteutjämningsbidragen. Som utskottet anfört bör avgiften höjas med /skr.Därmed ökar statens inkomster med 890 milj. kr. Det totala avgiftsuttagetuppgår därmed till /skr. för landstingskommuner och /skr. Avgiften bör regleras i en särskild lag. Utskottetavstyrker med det anförda yrkande 3 i motion Fi308 (c). Utskottet anser att en särskild avgift bör uttas på detkommunala skatteunderlaget efter en progressiv skala. Utskottet förordar attdenna avgift tas ut med stöd av en särskild lag. Utskottet avstyrker såledesmofion Fi308 yrkande 4. Kompensation för slopad företagsbeskattning 1 budgetpropositionen föreslås att 1 569 milj. kr. anslåsför bidrag till komtnunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Regeringen har senare i kompletteringspropositionenföreslagit att kompensationen reduceras till 1 391 milj. kr. I motionerna Fil12 (m), Fi228 (c) och Fi320 (fp) yrkas att bidraget inte skall utgå. Utskottet har i det föregående förordat vissa ändringar ianslaget till kompensation för slopad företagsbeskattning. Utskottettillstyrker således att kompensationen reduceras tned ett belopp som motsvarar90 kr./ invånare. Anslaget beräknas därmed uppgå till 1224 milj. kr. MotionernaFil 12 yrkande 16, Fi228 (c) yrkande 7 och Fi320 (fp) yrkande 5 blir därmeddelvis tillgodosedda. Motion Fil 16 (vpk) yrkande 9, vari yrkas attkompensa-fionen skall höjas, avstyrks däremot. Avvägning mellan generella och specialdestinerade bidrag I ett tiotal motioner begärs att de olika statsbidragentill kommunerna vägs in i en helhet inför att ställning tas till den framtida kommunala utvecklingen. I motion Fi2lS (m) anförs att merparten av statsbidragen till kommunerna bör avvecklas med undantag för bl.a. ett väl fungerande skatteutjäm ningssystem. bör ett så stort antal specialdestinerade statsbidrag som möjligt ersättas av ett allmänt kommunalt bidrag. fördelaspå ett likartat sätt som de specialdestinerade bidragen. Framtida FiU1986/87:29 neddragningar av det statliga stödet till koitimunenia bör enligtmotionärerna ske genom att minska detta allmänna bidrag. En föi utsättninghiirför iir att det sker en omfattande avreglering av statliga föreskrifter ochbidragsbestämmelser. I motion Fi308 (c) anförs att en ökad utjämning kommunernaemellan bör ske genom att de totala statsbidragen till kommunerna omfördelas.Detta föreslås ske genom att de specialdestinerade bidragen överförs tillskatteutjämningen. Bidragen bör enligt motionärerna fördelas efter förkommunerna opåverkbara faktorer som exempelvis skattekraft, geografiskt läge,åldersstruktur och befolkningsutveckling. Fördelningen bör enligt motionärernainte ske efter verksatnhetens storlek. Det gynnar endast de rika kommunerna. I motion Fi320 (fp) anförs att de nuvarande driftbidragenbör förändras till att bli mer generella och schabloniserade efterinvånarantal, dvs. sotn ett bidrag per person i relevant ålder. Med sådanaschabloniserade statsbidrag blir bidragssystemet enligt motionärerna merneutralt mellan "rika" och "fattiga" kommuner. Kommunernages därigenom möjligheter att själva fritt, utan statlig detaljreglering,bestämma hur olika verksamheter skall bedrivas. Som ett komplement till ett pådetta sätt schabloniserat statsbidragssystem krävs enligt motionärerna ettutjämningssystem med hög ambitionsnivå som utjämnar skillnader i skattekraftoch opåverkbara kostnader. 1 motionerna Fi306 av m. fl. m, c), Fi3l0av och () och Fi313 av tn. (c, m)begärs att ett nytt förslag till samlat åtstramningspaket utarbetas varisamtliga statsbidrag (även specialdestinerade) vägs in i en helhetslösning medsyftet att alla kommuner skall delta och bära sina relativa delar avnedskärningarna efter bärkraft. I avvaktan på ett sådant förslag bör nuvarandeskatteutjämningssystem få gälla tills vidare. I motion Fi304 av och ()anförs att de specialdestinerade bidragen genom sin konstruktion gynnar de rika kommu nerna, främst de expansiva storstadsregionerna. Det vore därför enligt motionärerna en riktig fördelningspolitisk åtgärd att slå samman de special destinerade statsbidragen med bidraget till skntteutjämning och därmed ge alla statsbidrag till den kommunala sektorn en utjämnande prägel. Det nuvarande skåtteutjämningssystemet bör behållas till dess en reform av det skisserade slaget kan genomföras. I motion FI317 av m.fl. (s) anförs att detvore välbetänkt att mycket snart inleda en förnyad översyn avskatteutjätnningssystemet. Den snabba samhällsförändringen leder enligtmotionärerna till att målen för det komplexa skatteutjämningssystemet mycketsnart undergrävs. I en översyn bör man särskilt pröva förutsättningarna för attanvända instrument av typen skatteutjämningsavgift. I motion Fi321 av och m.fl. (fp) begärs en skyndsam utredning om ett nytt system för statsbidrag till kommunerna som i större utsträckning bygger på en schablonisering av bidragen och minskad detaljreglering. I motionFi302 (vpk) begärs att en parlamentarisk utredning tillsätts om övergångtill en enhetsskatt för stat och kommuner. Tekniken för beräkning- FiU1986/87:29 en av faktorer och tillägg för fastställande av grundgarantin måsteenligt motionärerna bli föremål för ytterligare analys och översyn med syfteatt få korrekta värden. Som framgått av utskottets redovisning i tabell 3 har despecialdestinerade bidragens andel av totala bidragen minskat påtagligt underden senaste tioårsperioden. Bidragen är ett av statsmakternas instrument för attpåverka utformningen och omfattningen av olika verksamheter inomkotnmunsektorn. Det är inom vissa områden, t.ex. skolväsendet, angeläget att engodtagbar och enhetlig standard kan upprätthållas i hela landet. Despecialdestinerade bidragen kan också medverka till att stärka ekonomiskt och politisktsvaga gruppers livsvillkor och ekonomiska situation, t.ex för barn, gamla ochhandikappade. Vissa av de specialdestinerade bidragen, t.ex. bidrag tillbarnomsorg och investeringsbidragen, syftar till att stimulera kommunerna attbygga ut viss verksamhet. Det har i olika sammanhang hävdats att despecialdestinerade bidragen är förknippade med långtgående detaljregleringaroch omfattande byråkrati både hos de mottagande kommunerna och hos deutbetalande statliga myndigheterna. Regeringen tillsatte en beredning(stat-kommunberedningen) för ökad samverkan mellan stat och kommun samtförenkling av statliga regler riktade mot kommunsektorn. I direktiven (dir.1983:30) anges att syftet bör vara att föreslå förändringar som leder tilleffektivitetshöjningar och kostnadsreduceringar i den kommuriala verksamheten.Be-redningen har lämnat ett antal rapporter som belyser samverkan mellan statoch kommun. Beredningens arbete beräknas pågå till . En schablonisering av bidragen enligt den modell somföreslås i t.ex. motion Fi320 (fp) kan inte genomföras för alla typer avbidrag. Det finns, som omnämns i motionen, verksamheter som är av tidsbegränsadkaraktär eller endast berör vissa delar av landet. Som exempel kan nämnasbekämpningen och behandlingen av AIDS. En omläggning i den riktning som förordats i flera avmotionerna skulle innebära stora förändringar i bidragsbelopp för olikaprimärkommuner resp. landsting och kan inte genomföras utan att despecialdestinerade bidragens betydelse för kommunernas ekonomi närmareanalyseras. De kommuner som följt statsmakternas intentioner och byggtut den bidragsstimulerade verksamheten skulle komma att drabbas av en sådanomläggning. Som påpekas i t.ex. motion Fi320 (fp) är skillnaden mellan statsbidragsbeloppräknat per förskolebarn mycket stor. får t. ex. ett bidrag somräknat per barn i kommunen är cirka sex gånger så stort som i , vilketberor på den högre barnomsorgsutbyggnaden i till följd av den högreförvärvsintensiteten samt annan inriktning av verksamheten. Utskottet kan mot denna bakgrund inte dela uppfattningenatt tnerparten av de specialdestinerade bidragen bör avvecklas. Detta hindrarinte att bidragens utformning och omfattning kan behöva ses över och ändras. 1budgetpropositionen anmäls att en interdepartemental arbetsgrupp under kommer att kartlägga och analysera de specialdestinerade FiU1986/87:29 bidragen och deras fördelning, effekter m.m. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi306,Fi310 yrkande 1. Fi317 yrkande 1, Fi320 yrkande 2, Fi321 yrkandena 2 och 3,Fi304 yrkande 3, Fi313 yrkande 4 och Fi308 yrkande 5. Det finns enligt utskottets mening inte skäl att särskiltutreda frågan om statskommunal enhetsskatt. Motion Fi302 yrkande 3 avstyrksdärför av utskottet. Ändrade utbetalningsrutiner för kommunalskattemedel Utskottet har inte något att erinra mot propositionensförslag till ändrade utbetalningsrutiner för kommunalskattemedel. anser att nuvarande skatteutjämningssystem måste bibehållas under år1988 bör hänvisningar till den i budgetproposifionen föreslagna lagen omskatteutjämning utgå i här aktuella lagförslag. Hänvisning bör göras i berördalagrum till lagarna om skatteutjämningsavgift och om särskildskatteutjämningsavgift. Konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut medkommunalekonomiska konsekvenser I motion Fi307 av och () anförsatt det finns fog att på nytt upprepa framställningen om att regeringen i allapropositioner klart analyserar och redovisar samtliga kommunalekonomiskakonsekvenser som direkt eller indirekt föranleds av framlagda förslag tillbeslut. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med denna innebörd, . Utskottet gav därvid (FiU1984/85:29) uttryck för samma principiella inställning som redovisas imotion Fi307. Utskottet påpekade att det är angeläget att statsmakterna i detlöpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på den kommunalavolymutvecklingen och på den kommunala ekonomin. När det gäller riktlinjepropositioner har åtgärdervidtagits för att förslagen så långt det är möjligt skall åtföljas avkostnadsbedömningar. Av dessa bedömningar bör självfallet även de kommunalakostnaderna framgå. Det kan även nämnas att i allmänna direktiv tillkommittéer och särskilda utredare (dir. 1984:5) föreskrivs att för avgivnaförslag skall väl genomarbetade kostnadsberäkningar redovisas. Dessa skall tahänsyn till alla kostnader för olika intressenter, däribland kommuner. I den reviderade budgethandboken för myndigheternasanslagsframställningar föreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskiltskall konsekvenserna för bl.a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder till attregeringen får ett bättre underlag för kostnadsbedömningar i kommandepropositioner. Utskottet anser i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida och avstyrker därför motion Fi307. övrigaanslag FiU 1986/87:29 I motion Fil 16 (vpk) anförs att den fördaåtstramningspolitiken har inneburit att viktiga områden inom den gemensammasektorn eftersatts. För att möta det ökande trycket främst inom vård- ochomsorgsområdena föreslås därför att uppförs på ettspecialdestinerat bidrag för detta. Av vad utskottet anfört framgår att utskottet inte kanställa sig bakom förslag med den finansiella innebörd som motionärernaföreslår. Motion Fill6 yrkande 11 avstyrks därför av utskottet. 1. beträffande inriktningen av besparingar gentemotkommunsek torn attriksdagen godkänner vad utskottet anfört, 2. beträffandeförslaget till reviderat skatteuljämningssyslem attriksdagen med avslag på i proposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 1framlagt förslag till lag om skatteutjämning och med anledning av motionerna1986/87:Fill3 yrkande 25, 1986/87:Fi215 yrkande 7, 1986/87:Fi217 yrkande 4,1986/87:Fi223 yrkande 3, 1986/87:Fi301, 1986/87:Fi302 yrkandena 1 och2,1986/87:Fi303,1986/87:Fi304 yrkande 1,1986/87:Fi305, 1986/87:Fi308 yrkandena1 och 2, 1986/87:Fi309, 1986/87:Fi310yrkande2,1986/87:Fi311,1986/87:Fi312,1986/87:Fi313yrkandena 1-3, 1986/87:Fi314, 1986/87:Fi320 yrkande 3, 1986/ 87:Fi321 yrkande1,1986/87:Fi322 och 1986/87:Sk386 yrkande 10 som i sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeskatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi304 yrkande 2, 1986/ 87:Fi315 och1986/87:Fi318, 4. beträffanderegional skatteutjämning att avslår motion 1986/87:Fi316, 5. beträffandeextra skatteutjämningsbidrag attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi317 yrkande 2 och 1986/ 87:Fi319, 6. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna m.m. attriksdagen med anledning av propositionerna 1986/87:100 bilaga 9 punkt E 1 och1986/87:150 bilaga 1 mom. 15 samt motionerna 1986/87:Fill6 yrkande 10 och1986/87:Fi320 yrkande 4 till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. /88 under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av13607000000 kr., attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Fi320 yrkande 6 och med avslag påmotion 1986/87:Fi308 yrkande 3 antar av utskottet i bilaga 1 framlagt förslagtill lag om skatteutjämningsavgift. 8. beträffande särskild skatteutjämningsavgift FiU 1986/87:29 att med avslag på motion 1986/87:Fi308 yrkande 4 antar av utskotteti bilaga 2 framlagt förslag till lag om särskild skatteutjämningsavgift, 9. beträffande kompensation för slopad korniytunalföretagsbeskatt ning attriksdagen med anledning av propositionerna 1986/87:100 bilaga 9 punkt E 2 och1986/87:150 bilaga 1 mom. 10 och motionerna 1986/87:Fi 112 yrkande16,1986/87:Fi228 yrkande 7 och 1986/87:Fi320 yrkande 5 samt med avslag påmotion 1986/87:Fill6 yrkande 9 till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen för /88under sjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 10. beträffande avvägning mellan generella ochspecialdestinerade bidrag a) att riksdagenavslår motionerna 1986/87:Fi304 yrkande 3, 1986/ 87:Fi306, 1986/87:Fi308yrkande 5, 1986/87:Fi310 yrkande 1, 1986/ 87:Fi313 yrkande 4,1986/87:Fi317yrkande 1,1986/87:Fi320 yrkande 2 samt 1986/87:Fi321 yrkandena 2 och 3, b) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fi302 yrkande 3, 11. beträffande ändrade utbetalningsrutiner förkommunalskatte medel a) antar det iproposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 2 framlagda förslaget till lag omändring i uppbördslagen (1983:272), b) antar det iproposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 3 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, c) antar det iproposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 4 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om koinmuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m., med den ändringen dels att 1§ utgår ur lagförslaget, delsatt 4 § femte stycket erhåller följande som Utskottets förslag Föreslagen lydelse Utskottets förslag Belopp, sotn vid ingången av Belopp, som vid ingången av utgör kommunens fordran hos sta- utgörkommunens fordran hos sta ten enligt denna paragraf, fördelas tenenligt denna paragraf, fördelas med en tolftedel på varje kalender- meden tolftedel på varje kalender månad. Vad som återstår, sedan månad.