bet · GA01TU17 · 1986-12-31 00:00:00 — om telekommunikationer (prop. 1986/87:100 bil. I betänkandet behandlas och tillstyrks förslagen ipropositionen. De innebär bl.a. att televerkskoncernen under treårsperioden1988-1990 gör investeringar på ca . Härav avser ca5,telenätet. Vidare bör enligt utskottet lämna utan erinranvad som i propositionen anförs om kostnadsanpassning av taxor.Kostnadsanpassningen, som skall ske successivt, innebär i huvudsak sänktataxor för riks- och utlandssamtal och höjda taxor för lokalsamtal samt höjdainträdes-och kvartalsavgifter för abonnemang. Utskottet behandlar också ett flertal motionsyrkanden. Degäller främst inriktningen och omfattningen av verksamhet ochinvesteringar, statskapital, monopol- och konkurrensfrågor samttaxe- och servicefrågor. Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden ellerföreslår att de lämnas utan åtgärd. Tillbetänkandet är fogat fyra reservationer. I proposition 1986/87:100 bil. 8() har regeringen under avsnittet Särskilda frågor.Telekommunikationer (s. 166-185), föreslagit att godkänna vad föredragande departementschefen harförordat om inriktningen och omfattningen av verksamhet ochinvesteringar , au godkänna att verksamhet skall inriktas påde soliditets-, räntabilitets-, prisnivå- och servicemål som föredragandedepartementschefen har förordat för , att ta del av vad föredragande departementschefen haranfört om kostnadsanpassning av taxor, au bemyndiga regeringen att sätta ned beloppet förteleverkets inleverans av överskott till statsverket i enlighet med vadföredragande departementschefen har förordat i propositionen. 1 1986/87. Motionerna tu 1986/87:17 1986/87:T204 av m.fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 17 och 18), 17. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om upphävande avteleverkets monopol på teleutrustning, 18. att beslutar om sådanuppskrivning av statskapital att inleveranserna till statsbudgetenblir ytterligare . utöver vad regeringen föreslagit. 1986/87:T223 av och (båda c)vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna behovet av en översyn av telekommunikationsnät. 1986/87:T226 av och (båda s) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 5, 6 delvis och 7), 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om åtgärder i syfte att utveckla telekommunikationerna och datastugorna i , (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av decentraliserat beslutsfattande inom , 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om ett sammanbundet telenät i Mittnordenområdet. 1986/87:T229 av m.fl. (s) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 3), att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motion 1986/87: A493 (s) anförts om behovet avinvesteringar i ny tele- och kommunikationsteknik. 1986/87:T233 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 14-16), 14. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av televerketsmonopol på modem med högre hastigheter, 15. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av televerketsmonopol på abonnentväxlar, 16. att beslutar om en sådanuppskrivning av statskapital och avkastningskrav att inleveransernatill statsbudgeten blir ytterligare 600 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1986/87:T801 av och BirgittaHambraeus (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär att televerketfår i uppdrag att ta nödvändiga kontakter för att överenskommelse skall kunnaträffas mellan och resp. , och om' Ba-samtali båda riktningarna. 1986/87:T802 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att telefonabonnenternassekretesskydd skallanses vara en rättighet vilken kostnadsfritt skall vara skyldig /87:17 att erbjuda sina kunder. 1986/87:T804 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att dubbeldebitering vid installationav telefonabonnemang i fritidshus bör upphöra. 1986/87:T805 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om kostnad för nya telefonabonnemang för vissa yrkesgruppermed behov av mer än en bostad. 1986/87:T806 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ett tvådelat taxesystem med en lokaltaxa och en rikstaxa, enhetlig för helariket. 1986/87:T807 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som siri mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande en regionalpolitiskt motiverad hög prioritet för utbyggnaden avfiberoptik i det norrländska telenätet. 1986/87:T808 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om teletaxorna mellan och fastlandet. 1986/87:T809 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandeförändrade tidsgränser för lokalsamtal. 1986/87:T810 av m.fl (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom snara förbättringar och utbyggnader av telenätet i norra . 1986/87:T811 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag att monopol inom informationssektorn skall avskaffas och en breddning av denna sektor skall stimuleras.Motiveringen till yrkandet finns i motion 1986/87:N403 (m). 1986/87:T812 av m.fi. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 3, 6-9), 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts under avsnittet monopolområde, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet Konkurrens på nya teletjänster, 7. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet Taxefrågor, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet Framkomlighet på nätet, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts underavsnittet Ekonomiska mål m. m. 1986/87:T813av m.fl. (m) vari yrkas att som /87:17sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om televerketstaxor. 1986/87:T814 av m.fl.(fp) vari yrkas, såvitt nuär i fråga (yrkandena 2 och 3), 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ansvarför teleforskning, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omupphävande av kvarvarande telemonopol. 1986/87:T815 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom enhetliga telefonnummer för vissa myndigheter. 1986/87:T816 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift attanalysera frågan om ett datasystem som baserar sig på en terminal pertelefonabonnent. 1986/87:T817 av och (båda m) vari yrkas att hos regeringen begär att får iuppdrag att lägga förslag hur den nya tekniken för kombinationdirektsamtal -textförmedlade samtal skall utnyttjas. har ett övergripande ansvar förtelekommunikationerna i landet. Verket skall tillgodose vårt behov av säkratelekommunikationer med god kvalitet och till lågt pris. Sociala ochregionalpolitiska hänsyn skall därvid tas. Vid planeringen och genomförandet avverksamheten i fred skall de krav som totalförsvaret ställer beaktas.Verksamheten skall bedrivas inom ramen för de ekonomiska krav och de servicemålsom statsmakterna ställer upp. Telefon och andra tjänster inom området talkommunikationutgör basen för verksamheten. Därutöver arbetar med teleanknutnainformationssystem för data, text och bild. Verket sköter distributionen avSveriges Radios radio- och TV-program och ansvarar för hushållningen med radiofrekvenser.Verket har ett ansvar för och skall medverka till att det inom landet bedrivsen sådan forskning och utveckling att kan behålla sin framträdandeställning inom telekommunikationsområdet. Verksamheten bedrivs både inom verkets ram och ibolagsform. Bolagens verksamhet skall vara ett naturligt stöd och komplementtill egen och vara inordnad i en koncernstrategi. Mot bakgrund av data- och teleteknikens snabba utvecklinghar på senare är - genom successiva riksdagsbeslut - fått ökadekonomisk handlingsfrihet och bättre möjligheter att handla marknadsmässigt. Detraditionella anslagsframställningarna har ersatts av rullande treårsplaner,avsedda att ge statsmakterna ett bättre underlag än tidigare för en övergripandestyrning av televerkskoncernens verksamhet. I ett treårsperspektiv belysessåledes prognostiserad efterfrågan på verkets produkter och tjänster, planeradeinvesteringsvolymer samt de finansiella konsekvenserna i fråga omkapitalbehov, finansieringskällor, soliditet, räntabilitet, taxenivå och. TU1986/87:17 resultat. Vidare redovisas servicenivåer, produktivitetsutvecklingsamt strategin för den pågående moderniseringen och utbyggnaden av telenätet. Inriktningen och omfattningen av verksamhet och investeringar - verksamhet 1990 börenligt föredragande departementschefen liksom enligt nu gällande treårsplan- inriktas på olika åtgärder, inkl. mycket omfattande investeringar, i syfteatt komma till rätta med framkomlighetsproblem i telenätet, som manbygger upp ett modernt nät med möjlighet till nya tjänster. Föredraganden tillstyrker vidare prioriteringen av.nätutveckling och nättjänster i verkets förslag till ny treårsplan. Verketssatsningar skall innebära att brist på telekommunikationer ingenstans i landetskall utgöra ett hinder för utveckling och drift av verksamhet. I propositionen erinras också om att statsmakternaupprepade gånger betonat vikten av att framkomlighetsproblemen i telenätetlöses. Föredraganden betonar att måste ha möjligheter att investeratillräckligt mycket för att klara den uppgiften. Televerkskoncernens totala investeringar planeras till ca27 miljarder kronor undec . Härav avser ca 16,5miljarder kronor telenätet och återstoden huvudsakligen investeringar iutrustning, som hyrs ut till abonnenterna, samt radioanläggningar, fastigheter,maskiner och inventarier. Föredraganden understryker att han - med hänsyn tillden stora investeringsvolymen - finner det mycket angeläget att nogaöverväger investeringarnas ekonomiska och servicemässiga effekter för att ommöjligt på minska investeringsvolymen. I motion T226 (s) framhålls att telenätet i läninte har samma standard som i tätare bebyggda områden. För att glesbygdensorter i länet skall kunna utvecklas fortsätter motionärerna fordrasfungerande teleförbindelser som byggs upp med digital teknik. Vidare framhållsatt kommer att ha ett fiberoptiskt nät somnår Åre/. Därmed kommer enligt motionärerna teleförbindelse att fattas påen sträcka mellan Åre/och den norska gränsen. Ett glasfiberoptisktlinjenät bör vidare finnas mellan och mot för vidaredistribution in i . I motion T223 (c) framhålls att ett föråldrattelekommunikationsnät i stora delar av lägger hinder i vägen försatsningar på nya branscher som elektronik och data. bör därför göraen översyn av telenätet i och åtgärda därvid konstaterade brister. I motion T229 (s) framhålls att teleinvesteringar i nyasystem för telekommunikation på korta och långa avstånd baserade på fiberoptikoch satellitsystem bör prioriteras högt i . I motionT807 (fp) framhålls att det av regionalpolitiska skäl är ytterst 1 * 1986/87. angelägetatt det norrländska telenätet byggs ut med fiberoptik och att en TU1986/87:17 sådan investering ges största möjliga prioritet. I motion T810 (m) framhålls att telenätet i norra bör förbättras och byggas ut. Utskottet vill med anledning av samtliga dessamotionsyrkanden erinra om att huvuduppgift är att i erbjudaoch underhålla allmänna telekommunikationer sä att nätet fungerar på etttillfredsställande sätt för alla abonnenter. Behovet av kommunikationer förtal, text och data skall tillgodoses med god kvalitet till rimliga priser.Vidare erinrar utskottet om föredragandens uttalande att satsningarskall innebära att brist på telekommunikationer ingenstans i landet får utgörahinder för utveckling och drift av verksamhet. Av propositionen framgår även attdigitaliseringen nu har kommit sä långt att som första land i världenfår ett rikstäckande, sammanhängande digitalt telenät. Utskottet förutsätter att den i propositionen angivnainvesteringsvolymen är tillräcklig för att skall kunna fullgöra denangivna huvuduppgiften och för att lösa de framkomlighetsproblem somföreligger. Frågan om vilken teknik som verket därvid använder är enligtutskottets mening verket självt bäst skickat att bedöma. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd påkallad med anledning av de motionsyrkanden som äri fråga. Vad föredraganden anfört om inriktningen och omfattningenav verksamhet och investeringar har integivit utskottet anledning till erinran, varför regeringens förslag i denna deltillstyrks. soliditets-, räntabilitets-, prisnivå-ochservicemål Föredraganden framhåller att de viktigaste servicemålensom statsmakterna bör ställa upp för gäller framkomligheten itelefonnätet,.genomsnittliga felavhjälpningstider och leveranstider förtelefon. Den ambition för framkomligheten - - somfastställdes av fjolårets bör enligt föredraganden ligga fast.Detsamma gäller målet för underhåll av huvudledningar (ledningar mellantelefonstationer och apparater). av underhållsarbetena skall vara klarainom från anmälan under vardagar. Leveranstiden för huvudledningarbör i medeltal vara . I fråga om prisnivåmålen framhåller föredraganden attteleverkets taxor tidigare över utvecklats betydligtlångsammare än konsumentprisindex. Med hänsyn till de stora investeringar somerfordras och till kraven på långsiktigt hög soliditetföreslås en höjning av prisnivån högst i takt med den allmänna prisutvecklingenunder perioden. Soliditeten, dvs. relationen mellan eget och totaltkapital, sjönk från 1983/84 fill 1985/86. Med de antagnaprisökningarna beräknas soliditeten komma upp till den nivå - som funnit önskvärdpå lång sikt. Detta krav pä bör - framhåller föredragan- TU1986/87:17 den - ligga fast. Beträffande räntabiliteten framgår det av propositionenatt under budgetåren 1983/84 och 1984/85 inte klaradeavkastningskravet på realt. Så beräknas dock ske under /86. Föredraganden framhåller att om under perioden1988-1990 skulle uppnå en real förräntning av eget kapital på skulledetta få till följd att soliditeten minskar till . Prisnivån skullei så fall kunna sänkas något både realt och nominellt, medan upplåningen skullebehöva öka avsevärt. En sådan utveckling finner föredraganden inte acceptabel.Ett i förhållande fill annan näringsverksamhet alltför lågt avkastningskrav påteleverket, som innebär att man kan hålla lägre priser, innebär attteleverkets verksamhet gynnas i förhållande till annan verksamhet. En ökning avavkastningskravet är därför - betonar föredraganden motiverad. Avkastningenbör vara så hög att den i kombination med planerad investeringsnivå räcker föratt klara soliditetskravet. I motion T812 (m) framhålls att bör prioriteragod framkomlighet och låg felfrekvens och ha som målsättning att successivtanpassa sina taxor efter de verkliga kostnaderna. Vidare bör enligtmofionärerna verket självt få bestämma sina priser så att de av riksdagenuppsatta målen för soliditet och räntabilitet kan uppnås. Vad först gäller kravet på en successiv anpassning avteleverkets taxor till de verkliga kostnaderna vill utskottet erinra om attregeringen beslutade om vissa taxeförändringar som ett led i enlångsiktigt ökad kostnadsanpassing av taxorna. Rikssamtalstaxan skall enligtbeslutet successivt sänkas genom att de högsta avståndsklasserna tas bort.Från innevarande år kostar inget telefonsamtal mer änett samtal över . Den långsiktiga inriktningen innebär vidare attavgifterna för utlandssamtal skall sänkas. När övriga taxor kan behöva höjas,skall tyngdpunkten läggas på avgifterna för lokalsamtal och på inträdes- ochkvartalsavgiften för abonnemang. Regeringens beslut skall enligt föredraganden ses motbakgrund dels av det regionalpolitiska intresset att fortsätta att minskakostnaderna för rikssamtalen, dels av strävandena att i en nykonkurrenssituation på teleområdet söka värna om ett sammanhållet telenät.Föredraganden framhåller att teletaxorna visar en dålig överensstämmelse medteleverkets kostnader. Utlands- och rikssamtal är i genomsnitt dubbelt så dyrasom kostnader för dem. Med ny teknik och ett alltmerinformationsin-tensivt produktionssätt blir det - fortsätter föredraganden -intressant och möjligt för företagen att slippa dessa överpriser genom att ledatrafiken vid sidan av det allmänna telenätet. Stora kunder eller med televerketkonkurrerande företag kan etablera egna långdistansnät och utnyttjateleverkets lokalnät för att nå slutanvändarna. Med nuvarande taxesättningskulle komma att göra stora förluster på sin del av ett sådant nät,dvs. kraftigt subventionera konkurrenterna. Dessa kan däremot "skumma grädden"och hålla betydligt lägre avgifter för den långväga delen än ochändå få en stor vinst. De stora företagen - fortsätter föredraganden - står fören stor del av /87:17 intäkter (av kunderna står för60 % av intäkterna från telefonnätet) och utnyttjar i hög grad de tjänster somär mest lönsamma för . Intäkterna från dessa kunder är således heltavgörande för ekonomi. En försämring av ekonomin för det allmännatelesystemet, genom att för lönsamma kunder faller bort, skulledärför kunna få starkt negativa konsekvenser både för hushåll och mindreföretag. De minskande inkomsterna skulle behöva kompenseras genom kraftigaavgiftshöjningar eller inskränkningar i de samhälleliga kraven på . Regeringen har i detta läge framhåller föredragandenavslutningsvis -funnit det motiverat att och under kontrolleradeformer genomföra en omläggning mot ökad kostnadsanpassning av taxorna även omden på kort sikt innebär vissa kostnadsökningar för en del abonnenter. Annarskommer, genom minskade trafikintäkter, större försämringar av televerketsekonomi att riskeras med oöverskådliga negativa konsekvenser. Som framgår av vad utskottet anfört i det föregående börteleverket prioritera nätutveckling och nättjänsteroch uppnå en framkomlighet på i telefonnätet. Med hänvisning till det anförda finner utskottetmotionärernas yrkanden om en successiv kostnadsanpassning av taxoroch om prioritering av god framkomlighet och låg felfrekvens tillgodosedda.Dessa yrkanden bör därför kunna lämnas utan särskild åtgärd. Med tanke på mycket dominerande roll förteletrafiken i landet . finner utskottet det inte lämpligt att verketbemyndigas att helt självständigt bestämma sina priser. Motionsyrkandet häromavstyrks följaktligen. Vad föredraganden anfört om soliditets-,räntabilitets-, prisnivå-och servicemål för har inte givitutskottet anledning till erinran, varför regeringens förslag i denna deltillstyrks. Enligt utskottets mening bör vidare vad föredragandenanfört om kostnadsanpassning av taxor av lämnas utanerinran. Ökning av inleveranser av Överskott tillstatsverket I motion T204 (c) yrkas att beslutar om sådanuppskrivning av statskapital att inleveranserna till statsverketblir ytterligare 300 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, I motion T233 (fp) yrkas att beslutar om en sådanuppskrivning av statskapital och avkastningskrav ätt inleveransernatill statsverket blir ytterligare 600 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenerinra om beslut (prop. 1983/84:100 bil. 8, /84:16, rskr. 1983/ ' " 84:249)att rfe/i omvandla statskapital per till ettamorteringsfritt statslån att redovisas som en långfristig skuld i verkets 'räkenskaper och med en ränta som är lika med statens utlåningsränta dels bildaett nytt fast statskapital genom en uppvärdering av vissa av televerketsfastigheter med 1 760 milj. kr. Statens krav på överskott skulle baseras på Räntesatsen sattes till statens avkastningsränta. En TU1986/87:17 ökning avinleveranserna till statsverket, på sätt som motionärerna föreslår, skulleinnebära ett avsteg från de principer som lagt fast. skulle ensådan åtgärd försämra verkets likviditet och soliditet och innebära attteleabonnenterna genom höjda taxor belastas med kostnader som verket, intesjälvt kan påverka'eller förutse. Utskottet är för sin del inte berett att förordasädana kostnadsökningar och avstyrker därför motionsyrkandena. Enligt mofionerna T204 (c), T233,(fp), T812 (m) och T814(fp) bör monopol på abonnentväxlar och höghastighetsmodem upphöra.Som stöd för yrkandena åberopas bl.a. erforderligheten av en effekfivitetsbefräm-jandekonkurrens inom ifrågavarande produktområden. I motion T814 (fp) framhålls också att det bör varamöjligt för den som hyr ledningar av att sälja kapacitet tillannnan. I motion T812 (m) framhåller motionärerna att de, utifrånsin övergripande ståndpunkt att marknadsekonomin skall vara styrande, attfrihandel bör råda och att konkurrensbegränsningar bör bekämpas, finner detangeläget att handhar befintliga liksom tillkommandeverksamhetsgrenar på sådant sätt att faktiska monopol undviks. En sådan strävanbör komma konsumenterna till godo i form av ett direkt utbud av teletjänstertill fördelaktiga priser. Vad i motionen sålunda anförts om konkurrens på nyateletjänster bör enligt motionärerna ge regeringen till känna. I motion T811 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag om att monopol inom 'informationssektorn skall avskaffasoch en breddning av denna sektor sfimuleras. Nuvarande monopol av faktisk ellerfunkfionell art innebär enligt motionären en hämsko för utvecklingen inomtelekommunikationsområdet. Utskottet vill med anledning av samtliga dessamotionsyrkanden till en början erinra om att något legalt monopol inteföreligger inom telekommunikationsområdet i .' Det är således fillåtetför andra än att bygga telenät och därigenom erbjuda teletjänstertill allmänheten. Däremot föreligger ensamrätt för atttillhandahålla vissa kundutrustningar. som ansluts till det allmänna telenätet.Denna ensamrätt omfattar numera endast höghasfighetsmodem och abonnentväxlar. Som framgår av vad utskottet anfört i det föregående börregeringens beslut om en kostnadsanpassning av taxor ses motbakgrund av bl.a. en ny konkurrenssituation på teleområdet. Den tekniskautvecklingen gör det möjligt - och lönsamt - för stora kunder attleda långväga trafik vid sidan av det allmänna telenätet. Härigenomaktualiseras enligt utskottets mening inte endast förändringar avtaxestrukturen utan också allmänna överväganden i fråga om utformningen avtelepolitiken och roll för dennas genomförande. Enligt vadutskottet erfarit pågår sådana överväganden omfattande bl.a. ocksåteleverkets monopol på abonnentväxlar - inom . I avvaktan på resultatet härav avstyrker utskottetsamtliga de motionsyr kanden som är i fräga. ' MotionT812 (m) gäller bl.a. vissa telefonapparater. Enligt motionärerna har TU1986/87:17 lagstadgat monopol på leverans av den förstatelefonapparaten i ett abonnemang, såvida kunden ej har en avteleverket levererad bastelefon. Detta monopol - säger motionärerna - börupphävas. Utskottet vill med anledning av det sagda erinra om attriksdagen (prop. 1984/85:100 bil. 8 och prop. 1984/85:158, ,rskr. 382) beslutade upphäva monopol pä telefonapparater utomvissa telefonautomater - med verkan fr.o.m. . fårsålunda telefonapparater med typgodkännande (T-märkning) kopplas in på detallmänna telenätet. De apparater som verket före nämnda dag levererat haröverlåtits till kunderna utan kostnad och med bibehållet underhållsansvar förverket. En basapparat av hög kvalitet och med underhåll utan extra kostnadskall normalt ingå i varje telefonabonnemang. Abonnemang skall kunna erbjudastill reducerat pris utan apparat exempelvis till den som redan har enbasapparat eller till företag som skaffar abonnemanget för datakommunikation.Den första telefonapparaten i ett abonnemang kan sålunda -lika väl som varjeföljande apparat - tillhandahållas av annan leverantör än . Samtligaapparater som ansluts till nätet måste dock vara typgodkända.