bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — Det anförs att det ofta är skattemässigt fördelaktigare attbo i de större tätorterna, bl.a. genom att kommunalskatterna är lägre. I syfteatt stimulera till inflyttning i glesbygdsområdena måste den kommunalaskatteutjämningen förstärkas och andra åtgärder vidtas. Enligt motionären kandetta ske t. ex. genom slopande av statsskatten för personer som bor i ettvisst område, i detta fall östra . Vidareyrkas på att ett system för lokaliseringssamråd kommer till stånd. Eftersomöstra och övriga inlandskommuner i har liten industriellsysselsättning behövs flera offensiva åtgärder enligt motionären. Denindustrisektor som bedöms ha de största utvecklingsmöjligheterna är data- ochelektronikindustrin. Inom ramen för ett sådant lokaliseringssamråd börregeringen ges i uppdrag att med företag inom dessa branscher åstadkommaindustrietableringar i östra . Imotionen föreslås slutligen ett särskilt investmentbolag för börbildas. Enligt motionen behövs inom såväl den svenska som den finska delen avTornedalen ett väsentligt större inslag av små och medelstora företag inomindustrisektorn. Gemensamma ansträngningar bör göras av de båda länderna föratt stimulera företagsutvecklingen på båda sidor av . För att interiskkapitalförsörjningen skall utgöra en broms bör, ett gemensamtinvestmentbolag för den svenska och finska komma till stånd.Särskilt viktigt är att nya industriföretag åstadkommer en breddning av kompetensoch kunnande i regionen. 1motion 1986/87: A427 av m.fl. (vpk) föreslås ett hand lingsprogram för utveckling av inland. Utgångspunkten för mo- 74 tionärerna är att detraditionella näringarna har minskat i betydelse och att AU 1986/87:13befolkningens överlevnad i inland är hotad. Därför bör etthandlingsprogram upprättas som anger hur man bör utveckla industrier, jordbruk,fiskevård, marknadsföring av turism, kommunikationer, intensifierat skogsbrukoch intensifierad skogsvård, bärindustrier, vattenbruk, kunskapsuppbyggnad ochrennäring. Imotion 1986/87: A494 av . Åsling (c) begärs ett särskilt utvecklingsprogramför inland. Bakgrunden enligt motionären är att den nu bedrivnaregional- och glesbygdspolitiken inte har givit avsedd effekt. Denomständigheten att det i allmänhet torde vara yngre och välutbildad arbetskraftsom flyttar bort innebär att möjligheterna att vända utvecklingen successivtblir allt mindre. Regional- och glesbygdspolitiken måste enligt motionen ändrasradikalt för att säkra tillgången på riskvilligt kapital och utbildademänniskor samt att skapa en atmosfär i inland som är merautvecklingsfrämjande än . Utvecklingsprogrammet bör därförinbegripa åtgärder inom skatteområdet, skogs- och jordbruket,kommunikationerna, tillgången på riskvilligt kapital samt återföring av en delav kraftverksföretagens resurser till den lokala miljö i vilken de skapas. Imotion 1986/87: A442 av m. fl. (vpk) föreslås att regeringentillsätter en inlandsdelegation. Den i motionen skisserade bakgrunden är atthela norra inlandet i princip har en gemensam problembild trots att områdetberör inte mindre än sju olika län och ett 30-tal kommuner. Målet för denföreslagna inlandsdelegationen måste vara att lägga fast en långsiktigstrategi för bevarande och utvecklande av näringsliv och kultur i hela norrainlandet. Enligt motionen måste delegationens sammansättning garanterasamverkan mellan inlandskommuner, länsorgan, utvecklingsfonder,löntagarfonderna. Norrlandsfonderna och glesbygdsdelegationen. kan tillhandahålla resurser för det rent praktiska utrednings- ochprojektarbetet. I motionen föreslås följande åtgärder inom ramen för projektet: - skapande av egna finansiella resurser - utveckling av skogs-, jord-och vattenbruk - turism, rekreations- och hälsocentrum - tryggande av teknisk och annan kompetensi.regionen. GunnelJonäng och i (c) föreslår i motion 1986/ 87: A486 att regeringen vid olika regionalpolitiska åtgärder skall beakta det , nortländska inlandetsproblem och medverka till bättre balans mellan kust och inland. Enligtmofionärernas uppfattning är den nuvarande utvecklingen med inlandetskrympande verksamhet och kustlandets ökade attraktivitet ett problem också urden synpunkten att motsättningar skapas mellan kust- och inland. Imotion 1986/87: A488 av och. () begärs konkreta utvecklingsinsatser i . I motionen pekas på att trots att år redovisat posifiv befolkningsut veckling och anses vara ett län med god utveckling, visar en nyanserad bild .75 att länet harinomregionala balansproblem med betydande skillnader mel- AU 1986/87:13 laninlandet och kustlandet. Motionärernaföreslär ett stort antal åtgärder för att komrha till rätta med den nuvarandeobalansen inom länet. Således bör anslagen inom det regionalpolitiska områdetuppräknas vad gäller . Inom kommunikationsområdet bör ökadestatliga satsningar göras på läns vägnätet, skogsvägnätet, enskilda vägar ochGunnarns flygfält samt en utveckling mot enhetliga teledata och telefontaxorpåskyndas. Vidare förordas åtgärder för småföretagen och för att få ny tekniketablerad i länet. På skattesidan föreslås bl. a. ändringar vad gäller denkommunala skatteutjämningen. Ett flertal åtgärder bör enligt motionärernavidtas för att förbättra utbildningssituationen inom länet, bl.a. genom enhandelshögskola i . Inom medicin, ADB, jordbruk, skogsteknik, etc. börutbildning utökas resp. initieras. Ytterligare förslag förs fram beträffandeett inländspro-gram, rationalisering i statlig verksamhet etc. Slutligen ansermotionärerna att en utredning måste tillsättas för att utreda frågan om ettåterförande av vinsterna från vattenkraften till det län där vinsterna genereras. och () föreslår i motion 1986/ 87: A483 en ökadsatsning på turism i . Eftersom turismen med betoning på sportfisketutgör den regionalekonomiska ryggraden i , har bygden drabbats hårtav den höga halten av radioaktivt cesium i fisk, som uppmätts efterTjernobylolyckan. Motionärerna anser att situationen erfordrar att nyasatsningar görs dels på en bra turistprodukt som inte enbart inriktas påsportfiske, dels i form av reklamåtgärder. Imotion 1986/87: A435 av () och () föreslåsåtgärder för att förbättra ADB-utvecklingen i . Motionärernaanför att riksdagsbeslut om omlokalisering av vissa statligamyndigheter bör fullföljas, så att även myndigheternas utvecklingsarbeteförläggs till . Därutöver bör man enligt motionen satsa på ettutvecklingscentrum inom ADB och kontorsinformationsområdet fill gagn både förden statliga verksamheten och det privata näringslivet. Vidare bör ensystemvetenskaplig linje inrättas vid högskolan i . I fem motioner föreslåsåtgärder för RolfDahlberg och () begär i motion 1986/87: A416 att skyndsammaregionalpolitiska åtgärder vidtas för . I motionen anförs attGävleborgs län nu är det hårdast drabbade länet i landet med enbefolkningsminskning på över 1500 personer. I fråga om arbetslöshet var det bara och som hade en arbetslöshet påöver . Länet har dessutom en låg utbildningsnivå jämfört med riket. Enligtmotionärerna bör berörda departement tillsammans med länets myndigheterformulera ett sysselsättningsprogram byggt på det material som föreligger. Imotion 1986/87: A456 av m. fl. (s) föreslås olika typer av åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i . Med hänvisning fill de stora problem som finns i vad gäller befolknings- och sysselsättningsutvecklingen är det enligt motionä rerna angeläget med en ökning av de regionalpolitiska insatserna. rerna gerföljande exempel på områden där staten kan medverka till en AU1986/87:13 bättreregional utveckling i länet. Det gäller basindustrierna, samordningen mellanindustri- och regionalpolitik, småindustrin, införande och spridning av nyteknik, trädgårdsnäringarna, turismen, ökade resurser till olika utbildningar,tillvaratagande av länets mineraltillgångar, stöd till länets jordbruk för attupprätthålla sysselsättningen samt olika insatser för att förbättra kvinnornasställning på arbetsmarknaden. (vpk) begär i mofion 1986/87: A478 ettförslag till åtgärdsprogram för . Bakgrunden är bl. a. attGävleborgs län är rikt på råvaror och naturresurser i form av skog,mineraltillgångar och vattenkraft, men att resurserna utnyttjas dåligt. Enligtmotionären är den politiska makten passiv, vilket leder till att stagnationbreder ut sig. För att skapa förutsättningar för en positiv utveckling böråtgärder vidtas i fråga om statlig utlokalisering till länet, realiserande avindustrisatsningar och energiförsörjningsprojekt, forsknings- ochutvecklingsinsatser, utbildningsinsatser, upprustning av kommunikationer m. m. I motion 1986/87: A486 av och iGävle (c) begärs att regeringen skan ta ansvar för utvecklingen i Gävleborgslän. Det krävs enligt motionärerna att kommuner, riksdagsmän och länsmyndighetersamarbetar om ett Gävleborgspaket. Vidare menar de att regeringen, bör insesitt ansvar och vidta de nödvändiga åtgärderna. Därutöver manar motionärerna regeringen att mot bakgrundav de redovisade siffrorna prioritera . Den bakgrund somredovisas gäller minskande befolkningstal, större andel äldre personer ochmindre andel födda än riket i övrigt, en dyster arbetsmarknadssituation för ungdomsamt ett stort beroende av basindustrin. m.fl. (s) tar i motion 1986/87: A449särskilt upp kvinnornas arbetsmarknadssituation i . Det anförsatt den minskade arbetsmarknaden i länet drabbar den minskande arbetsmarknadeni drabbar kvinnor i större utsträckning än män, eftersom länetalltid haft en låg andel sysselsatta kvinnor. 3 400 kvinnor år öppetarbetslösa, men det finns också en stor dold arbetslöshet i länet. Ettofrivilligt deltidsarbete är också vanligt. Vidare har länet en lägre andelhögutbildade kvinnor än riksgenomsnittet. Motionärerna yrkar därför på olika insatserför att stärka kvinnors arbetsmarknad i . a. föreslåsåtgärder för att bryta upp könsbundna val av utbildning och yrke samt för attstödja kvinnlig företagsamhet. Utskottet har i ett inledande avsnitt i detta betänkanderedovisat de senaste årens utveckling mot en försämrad regional balans i riket.Expansionen i storstadsregionerna, främst , har varit betydande.Samtidigt har utflyttningarna från Norrlandslänen åter ökat i omfattning. Utskottet vill framhålla att det också finnspositiva sidor att peka på när det gäller utvecklingen i Norrlandslänen. Bl.a.har antalet personer i arbete ökat. Som utskottet tidigare framhållit är en grundläggandeorsak till pro blemen det starka beroendet av basnäringarna i Norriandslänen. De senas te årens genomgripande strukturförändringar inom bl. a. järn-, stål-, gruv- 77 och skogsbranscherna harfått betydande konsekvenser för de berörda AU 1986/87:13 länen. Statsmakternahar satt in omfattande insatser för att skapa nya arbetstillfällen i Norrland.En viktig uppgift har därvid varit att försöka bredda den industriellaverksamheten. Utskottethar tidigare i framställningen redovisat att anslagen inom regionalpolitiken harökat avsevärt . Ökad vikt har lagts på att främjakunskapsuppbyggnad och teknikspridning, företagsutveckling, produktutvecklingoch marknadsföring. De regionalpolitiska medlen har i betydande omfattningriktats mot . Demedel som står till länsstyrelsernas disposition för utvecklingsinsatser förinnevarande budgetår uppgår till ca 270 milj. kr. för de fem Norrlandslänen,varav för 71,5 milj. kr., 60 milj. kr.,61 milj. kr.. 46 milj. kr. samt Gävleborgslän 33,5 milj. kr. Utöverde sedvanliga regionalpolitiska insatserna i form av lokaliseringsstöd,sysselsättningsstöd m. m. bör nämnas nedsättningen av socialavgifterna iNorrbottens län samt särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser i detta länsöstra delar. Utskottetvill stryka under vikten av fortsatta målmedvetna och intensifierade insatseri Norrlandslänen. Som framhålls i motionerna måste åtgärderna spänna över ettbrett register och syfta till bl. a. industriell breddning och förnyelse. Dettaär - som framhålls i motion A464 av () - inte minst angeläget iNorrbottens län med dess starka beroende av ett fåtal stora företag inom gruv-,stål- och skogsindustrin, vilka dessutom i hög grad är exportberoende. a. att genom olika insatser öka beredskapen inför tänkbara växlingari den internationella konjunkturen. Somframhålls i motionerna har kommunikationerna med hänsyn till de långaavstånden i - en utomordentligt stor betydelse. Här bör erinras omregeringens förslag i årets budgetproposition om förinvesteringar för att åstadkomma bärighetshöjande åtgärder i vägnätet iskogslänen . föreslås 15 milj. kr. för driftstöd tillkommunala flygplatser. Utskottet vill slutligen i detta sammanhang strykaunder järnvägstrafikens betydelse för Norriandslänen. INorrlandslänen har initierats en rad projekt som är inriktadepå kunskapsuppbyggnad och teknikspridning. Det gäller bl.a. inom bioteknik- ochdataområdena. Ett nära samarbete sker på detta område med högskolorna.Utskottet vill i anslutning härtill instämma i vad som anförs i motion A435 avSigge Godin (fp) och () om det angelägna i att de statligamyndigheterna som är lokaliserade till aktivt verkar för att ävenutvecklingsarbetet på det datatekniska området förläggs till myndigheternaslokaliseringsorter, och inte till storstadsregionerna. Med en sådan ordningfrämjas bl. a. teknikspridning i dessa delar av landet. Utskottetvill vidare hänvisa till vad sagts om lokalisering och decentralisering av statlig verksamhet. I det arbetet är Norrlandslänen i hög grad uppmärksammade. Ett exempel härpå är det fattade beslutet att förlägga en enhet för uppbörden av TV-avgifter till . Enligt utskottets uppfattning är det angeläget med eneffektiv samord- AU 1986/87:13 ning av de insatser på skilda politikområden somgörs i Norrlandslänen. På länsplanet har länsstyrelserna det samordnadeansvaret. Inom ramen för länsplaneringsarbetet kan behoven vägas samman.Förslagen som förs fram i vissa motioner om inrättande av särskildadelegationer eller åtgärdsprogram inom länen bör man enligt utskottets meningta ställning till på länsplanet. Länsstyrelserna tilldelas för övrigt särskildamedel för projektarbete av det slag motionärerna för fram. Här bör ocksåerinras om försöket med en sammanhållen länsförvaltning i . Ettsyfte med försöket är att förbättra samordningen mellan olika sektorer. Även iövriga Norrlandslän bedrivs ett intensifierat samarbete på länsplanet. Samordningen av insatserna på det centrala planet börenligt utskottets mening kunna ytterligare förbättras genom tillkomsten av densärskilda beredningsgruppen bestående av statssekreterare som man tagitinitiativ till i regeringens kansli. Gruppens uppgift skall vara att bl.a.beakta de regionalpolitiska aspekterna vid beslut på olika politikområden. Utskottet har i inledningen till detta avsnitt pekat på deinomregionala problemen i . Inlandskommunerna visar på en negativutveckling med ett par undantag. Dessa delar av Norriand bör därför ägnassärskild uppmärksamhet. Vad utskottet tidigare i framställningen anfört omlandsbygdens problem och behov av insatser äger i hög grad tillämplighet iNorrlands inland. Jordbruket har ofta en speciell betydelse. Behovet avinsatser för Norrlandsjordbruket kommer senare i vår att behandlas i enaviserad proposition. Här bör även nämnas förslaget i proposition 1986/ 87: 122om jordförvärvslagen, som har till syfte bl. a. att göra det lättare att drivajordbruk på deltid eller fritid i kombination med andra sysslor. I inlandskommunerna spelar även turismen en viktig rollför sysselsättningen. Det gäller även på detta område att finna kombinationersom ger arbete . Försök pågår för att på olika sätt utveckladessa möjligheter. Som ovan nämnts utgår ca 270 milj. kr. förutvecklingsinsatser i Norrlandslänen. Utskottet har i ett tidigare avsnittföreslagit en kraftig uppräkning av anslaget till regionalautvecklingsinsatser. Utskottet har mot bakgrund av problemens omfattning iNorrlandslänen och då främst i inlandskommunerna - anledning utgå från attdetta initiativ kommer att få påtagliga effekter i här berörda delar av landet.Med utvecklingsmedlen kan länsstyrelserna ta initiativ till erforderligaåtgärdsprogram, delegationer m. m. Slutligen vill utskottet med anledning av vad som anförtsi motion A449 av m. fl. (s) framhålla betydelsen av aktiva och målmedvetna insatser för att främja kvinnornas sysselsättning i borgs län men även i övriga Norrlandslän. I dessa län med ett stort inslag av traditionent icke "kvinnliga" arbetsplatser inom den tungaindustrin gäller det bl. a. att bryta upp könsbundna val av utbildning och yrke. Länsstyrelserna har på regeringens uppdrag redovisat rapporter om situa tionen i dessa avseenden i resp. län. Utvecklingen i länen i detta avseende kommer för övrigt enligt budgetpropositionen att följas uppmärksamt inom . Medhänvisning till det anförda samt till arbetet med de regionalpolitiska AU1986/87:13 stödfrågorna i den av utskottet föreslagna regionalpolitiskautredningen bör enligt utskottets mening de i sammanhanget behandlademotionerna inte föranleda något särskilt initiativ från sida. Utvecklingeni Bergslagen behandlas i tre motioner. i m. fl. (vpk) föreslår i motion 1986/ 87: A457 olikaåtgärder för Bergslagens utveckling. Bakgrunden är enligt motionärerna att allatillgängliga fakta talar för att Bergslagsregionen kommer att utsättas för enfortsatt nedläggnings- och utflyttningsvåg om inget görs för att motverkautvecklingen. För att bygga upp en ny struktur i Bergslagen som kan bli ettkomplement till de resterande basnäringarna måste statsmakten både stå för akutainsatser och svara för mera långsiktiga åtgärder. a. föreslås åtgärder pådet näringspolitiska området, kommunikationsområdet, energiområdet,utbildningsområdet och på industrisidan. Därutöver bör ett statligtmiljardprogram utarbetas för varje Bergslagslän. Imotion 1986/87: A473 av m.fl. (c) begärs ett utvecklingsprogram förBergslagen. För att utveckla och differentiera näringslivet bör satsningargöras på de små och medelstora företagen. Vidare bör utredas vilka möjlighetersom finns att återuppta driften vid nedlagda gruvor. Olika insatser börplaneras för jord- och skogsbruket. Linodlingen bör stödjas och resurser för enhemslöjdskonsulent anvisas. Vidare bör utvecklingsprogrammet omfatta ensatsning på inhemsk förnyelsebar energi, förbättrade kommunikationer,utbildningsfrågor samt stödet till turistnäringen. m. fl. (s) pekar i motion 1986/87: A472 på behovet av insatser förkvinnorna i Bergslagen. Motionärerna anser att det trots regeringens bredasatsning för Bergslagen i och med Bergslagsdelegationens inrättande saknasinsatser för kvinnorna i regionen. Därför föreslås att en tjänst viddelegationen ges ansvar för att se på kvinnans möjligheter i Bergslagen. Bl.a.handlar det om att få flickor att söka tekniska utbildningar. Därutöverföreslås att en särskild "kvinnogrupp" bör knytas som rådgivare tillindustriverket och Bergslagsdelegationen. Vidare borde enligt motionärernakvinnorna också vara någon form av remissinstans för det fortsattautvecklingsarbetet inom Bergslagsregionen. Slutligen pekas på att det kanbehövas samordning inom regionen vad avser möjligheterna att användaförnyelsefonderna. a. skulle de kunna utnyttjas för att hjälpa kvinnor sompå grund av den tekniska utvecklingen riskerar att förlora sina arbeten. Utskottet vill medanledning av motionerna framhålla följande. Sedanmånga år har en rad bruksorter i de sex Bergslagslänen, nämligen , , , , och Uppsa la län, kraftigt påverkats av strukturomvandlingen inom främst gruvindu strin och stålindustrin men även inom skogssektorn. Till följd av att basen i den ekonomiska aktiviteten minskat har även sysselsättningen minskat. Enkonsekvens av utvecklingen på arbetsmarknaden har varit minskade AU1986/87:13 befolkningstal i bruksorterna. Utvecklingen i de olika industribranschernai Bergslagen framgår av en publicerad rapport från statensindustriverk "Bergslagen - en bygd i omvandling". Rapporteninnehåller bl.a. en analys av produkfivitets- och vinstutveckling i Bergslageni jämförelse med övrig industri i landet. I rapporten redovisas att strukturomvandlingen iBergslagen innebar att antalet sysselsatta i industrinminskade från 63000 tin 52000 anställda. Den största minskningenskedde i början av perioden och drabbade främst järn- och stålindustrin. Av dei rapporten ingående elva branscherna är det endast två, som under periodenökat antalet anställda, nämligen metallvaruindustrin och transportindustrin. Den branschvisa utvecklingen i Bergslagen 1980-1985framgår av nedanstående tabell. Övrigindustri 13016 12033 11370 Hela industrin 63345 54826 52532 Att den internationellt betingadestrukturomvandlingen i det starkt järn-och stålberoende Bergslagen leder tillså stora problem beror enligt industriverket i hög grad pä att regionensövriga industri inte är så diversifierad och utvecklad att den klarar att taöver den arbetskraft som friställs. Slutligen kan nämnas att produktivitet och vinster enligtdenna rapport ökade totalt sett i Bergslagens industri. Det gäller i hög gradäven för järn-och stålindustrin. Vinster och produktivitet i industrin iBergslagen var inte lägre än i svenska industrin i sin helhet. Mot bakgrund av Bergslagsregionens stora svårigheter antogriksdagen ett särskilt Bergslagsprogram (prop. 1983/84: 157, AU 23,rskr 352). Programmet innebar bl. a. att statens industriverk (SIND) ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU) fick i uppdrag att verka förutvecklingsinsatser i Bergslagen. Som rådgivande organ till de båda verkentillsattes Bergslagsdelegationen. Méd hänsyn till att problemen i regionen ackumuleratsunder en lång följd av år krävdes emellertid ytterligare insatser för att vändautvecklingen rätt. På regeringens förslag beslöt är 1986 (prop.1985/86: 125, AU 13, rskr 290) ett treårigt åtgärdsprogram för Bergslagen kostnad av 425 milj. kr. Programmet innehåller i sammanfattning förstärktakansli- 6 Rik.sdagen 1986/87. ochprojektresurser till Bergslagsdelegationen (53 milj. ), satsning på AU1986/87:13 företagsutvecklingi form av riskkapital och industrilokaler (68 milj. forskning,utveckling och utbildning (84 milj. (65 milj.kr.) samt förbättrad infrastruktur i form av vägar och järnvägar (155 milj.kr.). Beslutet innebär att det nya treårsprogrammet innehåller verksamheteroch resurser utöver de ordinarie. Bergslagsdelegationen har inrättat ett kansli iFagersta. Av de 425 milj. kr. som anslagits kan delegationen fritt disponera 53milj. Bergslagsdelegationen samarbetar med såväl länsstyrelser, kommuner,utveck- ' lingsfonder, företag, universitet och högskolor som med SIND och STU,gentemot vilka delegationen numera har en självständig ställning. När detgäller insatser på företagsnivå kommer delegationen framför allt att samarbetamed utvecklingsfonderna och arbetsmetodiken är i första hand att satsa pengar iförstudier och beslutsunderlag. För fullföljande av projekt och andrasatsningar räknar man med ordinarie finansieringssätt. Förslagen i motionerna A457 och A473 tar sikte påindustri- och företagsutveckling, förbättringar inom kommunikations- ochutbildningsområdet m. m. Enligt utskottets uppfattning ligger dessa förslagväl inom ramen för det gällande treåriga åtgärdsprogrammet. Med hänsyn till atttreårssatsningen är en del i ett långsiktigt synsätt att Bergslagen måste blien bärkraftig region gör utskottet den bedömningen att man bör avvaktaresultaten av de nuvarande åtgärderna, innan nya program initieras. Utskottet vill härutöver peka på betydelsen förutvecklingen i Bergslagen av de tidigare redovisade infrastrukturella satsningarsom föreslås i budgetpropositionen. Vidare bör den av utskottet föreslagnakraftiga uppräkningen av länsanslaget komma även Bergslagen till del. I motion A472 föreslås att insatserna i Bergslagen merauttryckligt inkluderar kvinnorna i regionen. Utskottet utgår från att man i detfortsatta arbetet tar hänsyn också till dessa aspekter. Avslutningsvis vill utskottet - mot bakgrund av allvaret istrukturproblemen i denna landsdel - framhålla betydelsen av ätt arbetet medatt vända utvecklingen bedrivs på ett brett och målmedvetet sätt.