bet · GA01UbU18 · 1986-12-31 00:00:00 — Om de går en sådanutbildning i landstingskommunal regi och denna utbildning motsvarar dagenssteg 1-utbildning är de enligt propositionen behöriga att antas till den nyapsykoterapiutbildningen inom högskolan. Möjligheten för en sjuksköterska attvidareutbilda sig till psykoterapeut kvarstår således. Då det gäller frågan ombristen på särskilda påbyggnadslinjer för sjuksköterskor med psykiatrisktinriktad utbildning har UHÄ enligt uppgift i årets budgetproposition räknat medatt dessa kategorier skall kunna få tillträde till påbyggnadslinjen för öppenhälso- och sjukvård fr. o. m. /88. Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att godkänner den förordade förändringen avpsykoterapiutbildningen och avslår motionerna 1986/87:Ub565, 1986/87:Ub599 och1986/87:Ub620. Den förändrade psykoterapiutbildningen föreslås förläggastill i och i där dagensutbildning ges. Antalet platser, 24 i och 16 i , motsvararantalet platser innevarande budgetår för steg 2-utbildningen. UHÄ harföreslagit att den förändrade utbildningen skall förläggas även tilluniversitetet i , Kostnaden för har beräknats till 500 000kr. Föredragande statsrådet anser det angeläget med en utbyggnad mot bakgrundav det stora behovet av psykoterapeuter. Han ser dock inga möjligheter att nubygga ut utbildningen, varför förslaget om lokalisering till får anståytterligare någon fid. Enligt motion 19S6/87:Ub675 (m) bör påbyggnadslinjen ipsykoterapi förläggas till /88. Motionären hänvisar tillatt behovet av utbildning är stort i den södra regionen och att beredskapen föratt starta utbildningen där är god. I motion 1986/87:Ub527 (s) yrkas att riksdageri skalluttala att utbyggnaden av psykoterapiutbildningen bör ges hög prioritet ikommande budgetar- bete.Motionärerna redovisar att den grupp som såg över utbildningen UbU1986/87:18 beräknade att det behövs 1 000 personer med specialistkompetens ipsykoterapi. Gruppen beräknade också att det finns något mer än hälften. Utskottet erinrar om att , när psykoterapiutbildningennyss hade startat i och , tog ett principbeslut om attutbildningen skulle finnas i alla högskoleregiorier och att utbyggnadenskulle ske successivt (prop. 1978/79:100, UbU 1978/79:32, rskr. 1978/ 79:272).Detta principuttalande gäller fortfarande. Det har av statsfinansiella skälinte varit möjligt att starta utbyggnaden. Utbildningen har under senare årockså varit föremål för utvärdering och översyn. Som föredragande statsrådetuttalar i årets budgetproposition är det angeläget med en utbyggnad motbakgrund av det stora behovet av utbildade psykoterapeuter. Utskottet delardock statsrådets bedömning att det inte är möjligt att lokalisera utbildningentill ytterligare någon ort /88. bör därför med avslagpå motion 1986/87:Ub675 delvis fastställa planeringsramar för påbyggnadslinjeni psykoterapi i enlighet med vad som förordats i budgetpropositionen.Utbyggnaden av utbildningen därefter får prövas i det årliga budgetarbetet.Riksdagen bör därför avslå även motion 1986/87:Ub527. Rehabiliteringslinjen och påbyggnadslinjer fiil denna De totala planeringsramarna för rehabiliteringslinjenföreslås vara oförändrade /88. Inom sjukgymnastutbildningenföreslås dock vissa omfördelningar av platser. Den landstingskommunalautbildningen i har lagts ned. Vid föregående förutsatteutskottet (UbU 1985/ 86:23, rskr. 1985/86:298) att de 16 platserna skulle kunnaomfördelas till andra landsting. Detta har enligt årets budgetproposition intevarit möjligt. Inför /88 föreslås att 8 platser omfördelas inomden landstingskommunala sjukgymnastutbildningen och förläggs till Uppsala.Övriga 8 platser föreslås överföras till den statliga utbildningen vid och i . Utskottet tillstyrker de förordade planeringsramarna förbåde den statliga och den landstingskommunala utbildningen pårehabiliteringslinjen. I motion l986/87:Ub680 (c) yrkande 1 delvis hemställs omett uttalande från om behovet av fler nybörjarplatser inomsjukgymnastutbildningen. Enligt motion 1986/87:Ub520 (s) bör uttalaatt sjukgymnastutbildningen bör ökas genom omfördelning av nybörjarplatserfrån annan utbildning. I motionerna anges inte hur stor ökningen avsjukgymnastutbildningen bör vara eller när den bör ske. Utskottet är medvetet om att det behövs fler sjukgymnasteroch att många söker till utbildningen. Det är därför angeläget att de platser som varit avsedda för utbildningen i utnyttjas. Utskottet vill erinra om att den nuvarande planeringsordningen för vårdyrkesutbildningen gör det möjligt att i viss utsträckning omfördela outnyttjade platser till exempelvis sjukgymnastutbildningen i den mån personal-, praktik- och lokalresurser så medger. Genom starten av påbyggnadsutbildningar på rehabiliteringslinjen 11 utnyttjasresurserna hårdare än tidigare, och detta kan göra det svårt att för UbU1986/87:18 närvarande utöka sjukgymnastutbildningen. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att inte bör göra några sådana uttalanden sombegärs i motionerna l986/87:Ub520 och 1986/87:Ub680 yrkande 1 delvis varför deavstyrks. I enlighet med beslut år1985 (prop. 1984/85:100, UbU 1984/85:27, rskr, 1984/85:291) inrättades enpåbyggnadslinje om 20 poäng i arbetsterapi och en påbyggnadslinje om 20 poäng isjukgymnastik . Påbyggnadslinjen i arbetsterapi finns inom och har innevarande budgetår totalt 100nybörjarplatser. Påbyggnadslinjen i sjukgymnastik finns inom den statligahögskolan med 40 platser och inom den med 20platser. UHÄ har föreslagit att påbyggnadsutbildningen isjukgymnastik /88 skall ökas med 20 platser till totalt 60 inomden statliga högskolan och med 40 platser till totalt 60 inom . Kostnaderna för detta har beräknats till 160 000kr. I budgetpropositionen förordas oförändrade planeringsramarför påbyggnadslinjerna för arbetsterapi resp. sjukgymnastik. I motionerna 1986/87:Ub62l (fp) yrkande I och1986/87:Ub666 (m) delvis yrkas att skall besluta att fördubblaantalet nybörjarplatser på påbyggnadslinjen i sjukgymnastik i enlighet medUHÄ:s förslag. I motionerna har inte yrkats medel för detta. Utskottet kan inte tillstyrka att den inrättadepäbyggnadsutbildningen i sjukgymnastik skall få fördubblad kapacitet nästabudgetår. Detta skulle innebära en kostnadsökning om . Utskottet föreslår därför att avslår motionerna1986/87:Ub621 yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub666 delvis och fastställer planeringsramarför påbyggnadslinjerna i arbetsterapi och sjukgymnastik i enlighet med vad somförordats i budgetpropositionen. På regeringens uppdrag har UHÄ och arbetarskyddsstyrelsen(ASS) utrett frågan om utbildning i företagshälsovård för företagssköterskor,företagssjukgymnaster och skyddsingenjörer. har de inkommit medredovisningar av sina resp. förslag. Frågan bereds inomregeringskansliet. Enligt motion 1986/87:Ub62l (fp) yrkande 2 bör riksdagenbegära att regeringen lägger fram förslag om inrättande av enutbildning i företagshälsovård för sjukgymnaster om 20 poäng inom /88. I motion 1986/87:Ub666 (m) delvis yrkas att riksdagenskall besluta att en sådan utbildning bör starta . Motionärerna har intelämnat något dimensioneringsförslag eller någon kostnadsberäkning. Utskottet anser att inte bör uttala sig för enspeciell utbildning inom högskolan i företagshälsovård för sjukgymnaster då fråganbereds inom regeringskansliet.Riksdagen bör därför avslå motionerna 1986/87:Ub621 UbU 1986/87:18 yrkande2 delvis och 1986/87:Ub666 delvis. UHÄ bör enligt motion 1986/87:Ub562 (fp) få i uppdrag attlämna förslag om vidareutbildning för arbetsterapeuter i företagshälsovård,särskilt ergonomi. Motionären redovisar att sådan utbildning har anordnats år1981 vid i i form av en enstaka kurs om 20 poäng. Som motionären påvisar kan vidareutbildning anordnas iform av enstaka kurs. Utskottet erinrar om att en påbyggnadslinje förarbetsterapeuter inrättades (prop. 1984/85:100, UbU 1984/85:27,rskr. 1984/85:291). Utbildningskapaciteten på denna linje har inte kunnatutnyttjas till fullo det första verksamhetsåret. Med hänvisning till detanförda och till den pågående beredningen av frågor om utbildning iföretagshälsovård föreslår utskottet att avslår motion 1986/87:Ub562. Hälso- och sjukvårdslinjen och påbyggnadslinjer till denna I budgetpropositionen redovisas resultatet av ett uppdragtill UHÄ att följa resursutnyttjandet inom den . I uppdragethar ingått att redovisa antalet vakanser samt orsaker till dem och förslag tillåtgärder för att förbättra resursutnyttjandet. Den försämrade rekryteringenanges av UHÄ kunna bero bl. a. på behörighetsreglerna, antagningssystemet,lokaliseringen, informationen, lönen efter avslutad utbildning, möjligheternatill vidareutbildning m. m. UHÄ har bedömt att rekryteringsbasen till de medellångavårdutbildningarna måste vidgas och har därför föreslagit att antaletutbildningsplatser på den vårdinriktade kompletteringskursen inomgymnasieskolan skall öka och att utbildningen skall lokaliseras till fleraorter. Därigenom skall flera studerande från gymnasieskolans treåriga linjerbli behöriga att antas till hälso- och sjukvårdslinjen i högskolan. I syfte att förbättra rekryteringen har UHÄ föreslagitutvidgad försöksverksamhet inom hälso- och sjukvårdslinjen. UHÄ har ocksåangivit att hälso- pch sjukvårdslinjens inriktning mot operationssjukvård börkunna anknytas till påbyggnadslinjerna i anestesi och intensivvård ochinriktningen mot psykiatrisk vård till påbyggnadslinjen i öppen hälso- ochsjukvård . UHÄ har anfört att den nuvarande planeringsordningen gergoda möjligheter till planering på både kort och lång sikt och att det lågakapacitetsutnyttjandet inte torde förändras genom någon ändring avplaneringsordningen. Föredragande statsrådet anser att det finns utrymme för deföreslagna försöksutbildningarna inom oförändrade planeringsramar. Detta skullemedföra ett bättre kapacitetsutnyttjande. Genom att nya vidareutbildningsvägaröppnas bör också rekryteringen till grundutbildningen förbättras. Mot bakgrund av det stora antalet tomma platser påpåbyggnadslinjerna i anslutning till hälso- och sjukvårdslinjen förordas enminskning med totalt 95 platser. I femmotioner tas upp frågor som rör den försämrade rekryteringen till hälso- ochsjukvårdslinjen samt frågor om breddning av rekryteringsbasen och omförändring av utbildningen på linjen. I motionerna, som behandlas i UbU1986/87:18 det följande, yrkas emellertid inte på någon förändring av de förordadeplaneringsramarna för hälso- och sjukvårdslinjen. I motion 1986/87:Ub628 (c)yrkas däremot att antalet platser på påbyggnadslinjerna i anslutning tillhälso- och sjukvårdslinjen skall vara oförändrat och inte minskas med 95platser (yrkande 20), Utskottet tillstyrker de förordade planeringsramarna förhälso- och sjukvårdslinjen och förutsätter att de för utbildningen ansvariga påolika sätt förbättrar kapacitetsutnyttjandet. Utskottet finner dettillfredsställande,att de föreslagna försöken och vidgade möjligheterna tillvidareutbildning kan genomföras nästa budgetår. Utskottet anser det inte rimligt att bibehålla oförändradeplaneringsramar för påbyggnadsutbildningarna då kapacitetsutnyttjandet varitlågt inom den kompletterande utbildningen i allmän hälso- och sjukvård.Riksdagen bör således avslå yrkande 20 i motion 1986/87:Ub628 och fastställaförordade planeringsramar för påbyggnadsutbildning i anslutning till hälso- ochsjukvårdslinjen. Till frågan om medelsanvisningen till den kommunala högskoleutbildningenåterkommer utskottet i det följande under punkt 2 i detta betänkande. Utskottet övergår nu till att behandla de nämndamotionsyrkandena om rekryteringssituationen m.m. I motion 1986/87:Ub525 (fp) yrkas att skall få i uppdrag att analysera orsakerna tillrekryteringssvårigheterna, lämna förslag till hur dessa skall kunna undanröjas,förbättra planeringsunderlaget och effektivisera antagningssystemet. , Som utskottet redovisat i det föregående har UHÄ påregeringens uppdrag redovisat vakansläget och föreslagit åtgärder för attförbättra kapacitetsutnyttjandet. Vid detta arbete har UHÄ haft kontakt medsamtliga utbildningshuvudmän. Mot denna bakgrund bör motion 1986/87:Ub525avslås. I motion 1986/87:Ub804 (m) yrkas att inträdeskraven tillsjuksköterskeutbildningen skall höjas (yrkande 4), att det skall krävas ökadekunskaper i naturvetenskapliga ämnen och matematik inom all vårdutbildning(yrkande 5), att kompletteringsutbildning skall krävas för tillträde till vissavårdutbildningar inom högskolan (yrkande 6), att en ökad rekrytering böreftersträvas (yrkande 7) samt att sjukvårdshuvudmännen bör åstadkomma en bättresamordning mellan verksamhetsplanering och utbildningsplanering (yrkande 8). Som föredragande statsrådet anför är det glädjande att UHÄoch huvudmännen kommit fram till vissa åtgärder avsedda att förbättra rekryteringssituationen.Utskottet förutsätter att dessa åtgärder blir prövade och att erfarenheterna avdem samt vidare överväganden kan läggas till grund för förslag om ytterligareåtgärder som kan främja rekryteringssituationen. De orsaker till den försämrade rekryteringssituationen somUHÄ och huvudmännen har redovisat kan inte alla hänföras till förhållanden inom utbildningen och inte heller till planeringsordningen. Som UHÄ framhåller är dock planeringssituationen komplicerad och i hög grad beroende av det lokala planerings-och beslutssystemet. Utskottet understryker därför vikten j av attsjukvårdshuvudmännen i eget intresse ytterligare underlättar plane- UbU1986/87:18 ringssituationen inom utbildningen för att de skall få fram denutbildade personal de behöver. Utskottet anser emellertid inte att det behövs någotsärskilt uttalande av om nödvändigheten av samordning mellanverksamhetsplanering och utbildningsplanering inom landstingen då detta variten av huvudfrågorna i planeringen och diskussionen . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub804 yrkandena7 och 8. En förlängning av de yrkesinriktade, tvååriga linjerna igymnasieskolan har föreslagits vid översynen av den gymnasialayrkesutbildningen (SOU 1986:2-3). Förslag om nya tillträdesregler förhögskoleutbildning har lagts fram av tillträdesutredningen (SOU 1985:57). Bådadessa utredningsförslag bereds inom . Mot dennabakgrund föreslår utskottet att avslår motion 1986/87:Ub804 yrkandena4-6. Hälso- och sjukvårdslinjen bör enligt motionerna1986/87:Ub574 (fp) och 1986/87:Ub653 (m) yrkande 1 öppnas för direkt tillträdeför dem som har en treårig gymnasial utbildning. För dessa kategorier bör enlängre, alternativ studieväg på hälso- och sjukvårdslinjen inrättas. I motion1986/87:Ub653 yrkande 2 yrkas dessutom att hälso- och sjukvårdslinjen skallbenämnas sjuksköterskelinjen. Enligt motion 1986/87:Ub628 (c) yrkande 21 börrekryteringen stimuleras bl. a. genom ytterligare decentralisering avutbildningen. Vidare bör -genom kompletteringsutbildning - sjuksköterskeutbildningenöppnas för andra än studerande från gymnasieskolans vårdlinje. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget att flerstuderande från andra linjer än vårdlinjen kan rekryteras till högskolansmedellånga vårdutbildningar. Den ettåriga kompletterande vårdinriktade kurseninom gymnasieskolan hade läsåret ,1985/86 1 664 platser. Utskottet harinhämtat att den planeras få ca 2 200 platser /88. Detta skulle innebära enavsevärd ökning av rekryteringsbasen för hälso- och sjukvårdslinjen. Utskottetkan inte finna att det framförts skäl i motionerna 1986/87:Ub574 och 1986/87:Ub653 yrkande 1 för att denna utbildningsväg skulle ersättas genom enförlängd, alternativ utbildning där kompletteringskursen flyttas från gymnasieskolanin i högskolans hälso- och sjukvårdslinje. Motionerna bör därför avslås aviiksdagen. Genom den befintliga kompletteringskursen och denplanerade utbyggnaden av denna bör yrkande 21 i motion 1986/87:Ub628 varatillgodosett, varför det bör avslås i denna del. Öm en utbildningshuvudman finner attrekryteringssituationen kan förbättras genom ytterligare decentralisering avutbildningen är det fullt möjligt att göra detta om de praktiska ochresursmässiga förhållandena så tillåter. Mot denna bakgrund bör yrkande 21 imotion 1986/87:Ub628 avslås även i detta avseende. Såvitt utskottet kunnat utröna har något förslag om att gehälso- och sjukvårdslinjen en ny benämning inte förts fram från de för utbildningen ansvariga myndigheterna. Utskottet är inte berett förorda att linjen får den i motion 1986/87:Ub653 föreslagna benämningen. Yrkande 2 i motionen avstyrks därför. Laboratorieassistentlinjenoch påbyggnadslinjer till denna UbU1986/87:18 Laboratorieassistentlinjen om 90 poäng har fem olikainriktningar. Tre av dessa har anknytning till de två påbyggnadslinjer somfinns. UHÄ har på regeringens uppdrag utrettlaboratorieassistentutbildningen och kommit med förslag om att dels förlängalinjen med 10 poäng till 100 poäng, dels inrätta en ny påbyggnadslinje om 40poäng i molekylärbiologi och bioteknik. Förlängningen av linjen harkostnadsberäknats till . Påbyggnadslinjenberäknas av UHÄ kosta . /88 med 16 nybörjarplatser.UHÄ har också föreslagit att en försöksverksamhet skall få starta medytterligare en inriktning inom linjen, nämligen mot medicinsk bioteknik.Skärpta tillträdeskrav föreslås jämfört med vad som gäller hittillsvarandeinriktningar inom linjen. Försöksverksamheten har beräknats kosta 299 000 kr.för 20 platser. Föredragande statsrådet är inte beredd att nu förorda enförlängning av laboratorieassistentlinjen. Däremot bör enligt statsrådetsmening försöket med en ny inriktning inom linjen genomföras, dock inom ramenför en oförändrad total planeringsram och genom omfördelning av platser frånandra inriktningar. Slutligen förordas att den föreslagna nya påbyggnadslinjenom 40 poäng i molekylärbiologi och bioteknik inrättas och attäven den skall rymmas inom oförändrade planeringsramar. Utskottet tillstyrker förslagen om dels den nyapåbyggnadslinjen, dels dimensioneringen av laboratorieassistentlinjen ochpåbyggnadslinjerna till denna. I mofion 1986/87:Ub564 (s) yrkas att skall uttalaatt förutsättningarna för en förlängning av laboratorieassistentlinjen börprövas. Enligt motion 1986/87:Ub588 (m, fp. c) bör som sin meninggeregeringen till känna att linjen bör förlängas till 100 poäng, I bådamotionerna hänvisas till den förlängning av civilingenjörslinjerna ocharkitektlinjen som beslöts vid föregående (prop. 1986/87:100, UbU1986/87:21, rskr. 1986/ 87:269). Motionärerna anser att ävenlaboratorieassistentlinjens studerande behöver en lugnare studietakt för att bättrekunna tillgodogöra sig undervisningen och att linjen därför bör förlängas med10 poäng. De anför också att linjen förkortades med 10 poäng vid reformeringenav de medellånga vårdyrkesutbildningarna (prop. 1978/79:197, UbU1979/80:7, rskr. 1979/80:100). Utskottet vill erinra om attlaboratorieassistentutbildningen före den var grundskoleanknutenoch att den efter detta datum, då den förkortades med 10 poäng, blevgymnasieskolanknuten. Därigenom och genom de särskilda behörighetskrav somgäller har den formella nivån på utbildningen höjts. Utskottet är dock medvetetom att många av de sökande till utbildningen redan före hadegymnasieskolutbildning som bakgrund. Utskottet kan emellertid inte nu uttalasig för att laboratorieassistentlinjen bör förlängas med tanke på den kostnaden förlängning beräknats medföra. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1986/87:Ub564 och 1986/87:Ub588. Planeringsramari övrigt UbU 1986/87:18 Utskottet tillstyrker förordade planeringsramar i övrigtinom den statliga och den kommunala högskolans sektor för utbildning förvårdyrken. Utskottet har i det föregående avstyrkt yrkanden imotionerna 1986/ 87:Ub567, 1986/87:Ub621, 1986/87:Ub666 och 1986/87:Ub675 sominnebär ett ökat medelsbehov. Utskottet tillstyrker nu att anvisar det iproposition 1986/87:100 begärda beloppet om . under anslagetUtbildning för vårdyrken. Till medelsberäkningen under anslaget till återkommer utskottet under punkt 2 i detta betänkande. Huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i Stockholmoch Sjukgymnastutbildningen bedrivs dels med statligthuvudmannaskap vid och i , dels medlandstingskommunalt huvudmannaskap inom , , , och . Frågan om enhetligt huvudmannaskap har utretts senast aven arbetsgrupp som prövat konsekvenserna i skilda avseenden av enkommunalisering av sjukgymnastutbildningen i och . Arbetsgruppenhar lagt fram två alternativ, nämligen bibehållet statligt huvudmannaskap ochförändrat, kommunalt huvudmannaskap utan att ge förord för något avalternativen. Föredragande statsrådet konstaterar att den nuvarandeorganisationen fungerar väl och ser inga skäl att förändra den, särskilt somStockholms läns landsting inte är berett att ta över ansvaret för utbildningenvid . Statsrådet redovisar att UHÄ fått ett uppdrag somrör sambandet mellan de kommunala vårdyrkesutbildningarna och forskning ochforskarutbildning. Uppdraget skall redovisas . Mot denna bakgrundförordar statsrådet att sjukgymnastutbildningen i och tillsvidare får fortsatt statligt huvudmannaskap i avvaktan på redovisningen avuppdraget till UHÄ. bereds tillfälle att ta del av vad som anförts idenna fråga. I mofionerna 1986/87:Ub559 (fp, m, c, vpk), 1986/87:Ub667(m, fp, c) och 1986/87:Ub823 (fp) yrkande 6 hemställs att redan nuskall ta slutlig ställning till frågan om huvudmannaskapet försjukgymnastutbildningen i och och besluta att det bör varastatligt. Utskottet delar föredragande statsrådets och motionärernasmening att det inte finns några skäl för att förändra huvudmannaskapet för sjukgymnast utbildningen i och . Utskottet anser att redovisningen av UHÄ:s uppdrag beträffande forskningsanknytning av kommunala vårdyr kesutbildningar inte behöver avvaktas innan slutlig ställning tas i denna fråga. bör därför redan nu med bifall till motionerna 1986/ 87:Ub559, 1986/87:Ub667 och l986/87:Ub823 yrkande 6 som sin mening ge 17 regeringentill känna att huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i UbU1986/87:18 och även fortsättningsvis skall vara statligt. Föredragande statsrådet förordar att staten tar ut enersättning från de studerandes hemortslandsting vilken motsvarar deninterkommunala ersättningen mellan landstingskommunerna. Detta beräknasmedföra en inkomst för staten om ca 14,5 milj. kr. Statsrådet anser att det ifråga om sjukgymnastutbildningen råder en unik situation, där både staten ochlandstingskommuner bedriver samma slag av högskoleutbildning. Mot dennabakgrund föreslås en ändring av högskolelagen (1977:218) som skall göra denföreslagna ersättningen möjlig. Lagförslaget, som innebär införande av en ny34 a § i högskolelagen, finns intaget i bilaga 10.2 till propositionen. Utskottet tillstyrker den föreslagna lagändringen ochhemställer att antar förslaget till lag om ändring i högskolelagensåvitt avsér 34a§. I motionerna 1986/87:Ub804 (m) yrkande 9, 1986/87:Ub811(fp) yrkande 2 och 1986/87:Ub823 (fp) yrkande 7 hemställs om en utredning omett enhetligt, statligt huvudmannaskap för all högskoleutbildning i enlighetmed huvudmannaskapsutredningens förslag (SOU 1981:9), Utskottet avstyrkte vid föregående (UbU1985/86:23 s. 8-9) liknande motionsyrkanden under hänvisning bl. a. tillstatsfinansiella skäl, till hur forskningsanknytningen av de medellångavårdyrkesutbildningarna utvecklades samt till förekomsten av de överbryggandekurserna. I årets budgetproposition aviseras attUHÄ skall få i uppdrag att belysa frågor som har att göra med de medellångavårdyrkesutbildningarnas forskningsanknytning m. m. Uppdraget skall redovisasden . Utskottet föreslår aU avslår motionerna1986/87:Ub804 yrkande 9, 1986/87:Ub811 yrkande 2 öch 1986/87:Ub823 yrkande 7. I motion 1986/87:Ub811 (fp) yrkande 3 hemställs att UHÄ isiu arbete med frågor om forskningsanknytning av de kommunalavårdyrkesutbildningarna även skall belysa omvårdnadsforskares villkor efteravslutad forskarutbildning och hur deras kunskaper skall kunna tillvaratas påett systematiskt sätt.