bet · GA01NU32 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare noteradeutskottet att det norska Norzink A/S, som till hälften ägs av ochsom förädlar huvuddelen av det svenska företagets produktion av zinkslig, dåbyggde ut kapaciteten för framställning av zink. kommunisternasföreträdare i utskottet reserverade sig till förmån för motionen. Utskottet kommer även nu till slutsatsen att det intefinns skäl för något regeringsinitiativ till en sådan utredning som föreslås imotionen. Mot bakgrund av vad utskottet anförde i ämnet för omkring ett halvårsedan finns det anledning räkna med att regeringen följer utvecklingen avutbuds- och efterfrågesituationen för zink. Det svenska deltagandet i deninternationella bly- och zinkstudiegruppen är av betydelse härvidlag. Med detsagda avstyrker utskottet motion 1986/87:N341 (vpk). I omgivningarna runt tidigare brytningsområden iGarpenberg finns gamla avfallshögar, där dét pågår en kontinuerlig urlakning avmetaller, anförs det i motion 1986/87:N340 (vpk). Med hjälp av bioteknik(bakteriell sulfidmalmslakning) skulle enligt motionären de ekonomiskt viktigametallerna i avfallshögarna kunna tas till vara och negativa miljöeffekter aven fortsatt urlakning undvikas. De intentioner som kom till uttryck vidnäringsutskottets behandling av motsvarande motionsyrkande borde nukonkretiseras i form av ett väl utarbetat forskningsprogram, sägs det imotionen. Yrkandet idenna går ut på att regeringen skall ta initiativ till att man med 27 hjälp avbiotekniken eller genom andra åtgärder skall komma till rätta med miljöproblemenmed varphögar och att åläggs att stå för NU 1986/87:32en skälig andel av kostnaderna. Förslag om användande av bioteknik inom gruvnäringen harväckts tidigare. En närmare beskrivning av tekniken harlämnats i näringsutskottets betänkande om mineralpolitik (NU 1982/83:32). När frågan senast var aktuell konstaterade utskottet (NU 1984/85:20 s.20) att det forskningsarbete kring möjligheterna att utnyttja biotekniken förde svenska sulfidmalmerna som hade inletts fortfarande pågick. Något initiativfrån sida när det gällde denna tillämpning av biotekniken fannutskottet därför inte erforderligt. Utskottet framhöll att det ankommer på deforskningsstödjande organen att närmare bestämma vilken inriktning forskningeninom området skall ha och var eventuella försök skall bedrivas. Utskottetnoterade att regeringen hade föreslagit att STU fr. o. m. /86skulle ha det samordnande ansvaret för miljöteknisk forskning. Vad speciellt gällde miljöproblemen i fannsenligt vad utskottet hade erfarit förslag till åtgärder dock ej innefattandeanvändning av bioteknik - avsedda att hindra fortsatt negativ påverkan genom urlakning.Statens naturvårdsverk hade sålunda med stöd av 41 § miljöskyddslagen(1969:387) hos begärt att ABav regeringen skulle åläggas att efterbehandla vissa restupplag från tidigarebrytning i . hade dock i beslut lämnatnaturvårdsverkets hemställan utan bifall. En tillämpning av miljöskyddslagensbestämmelser på "gamla miljöskador" borde enligt koncessionsnämndeninte komma i fråga utan uttrycklig föreskrift härom. Någon sådan föreskrifthade inte meddelats. Nämndens beslut hade av överklagats hosregeringen. har sedermera fått regeringens tillstånd att brytaen silverfyndighet under i i dagbrott. Därvid harregeringen bl. a. mot bakgrund av det nämnda överklagandet ställt som ett avflera villkor att skall åtgärda de nuvarande miljöproblemen vidavfallshögarna i . pågår forskning med målet att utvecklabiotekniken för kommersiell utvinning av metaller ur svenska sulfidmalmer.Denna forskning, som finansieras av STU, bedrivs inom ramen för tre projekt, vilka genomförs vidStockholms universitet, och högskolan i . Den pågåendeforskningen innefattar bl. a. studier av bakteriell läkning av sulfidmalmer ilaboratorieskala. Det kan tilläggas att miljöskadefondsutredningen (Jo1985:02) arbetar med den typ av frågor som aktualiseras i motionen. Utskottet kan med tillfredsstållelse konstatera attfortsatta ansträngningar görs för att utveckla biotekniken för kommersiell utvinning av metaller i . De speciella miljöproblemen vid har uppmärksammats av och regeringen såsom här har redovisats. Utskottet anser mot denna bakgrund inte att behöver ta något initiativ för att miljöproblemen vid avfallshögar skall åtgärdas. Utskottet avstyrker följaktligen motion 1986/87:N340 (vpk). I motion1986/87:N338 (m) föreslås ett uttalande av om fortsatt NU 1986/87:32prospektering i anslutning till Enåsengruvan i . kommun.Prospektering pågår, men inte i önskad omfattning beroende på det ekonomiskaläget för gruvnäringen, anför motionärerna. De framför önskemålet att statenskall medverka till en intensifierad prospektering genom att tillskjutaregionalpolitiska medel. har bedrivit undersökningarvid Enåsengruvan.Beviljade medel till inom ramen för det särskilda programmetför utökad prospektering uppgår för dessa undersökningar till ca 6,2milj. Prospekteringen har enligt propositionen (s. 192) bidragit till entrolig utvidgning av malmbasen vid Enåsengruvan och därmed förlängning avgruvans livslängd. Utskottet räknar som har framhållits med att medel förprospekteringsverksamhet kommer de projekt till del som bedöms ha de bästaförutsättningar att resultera i lönsam utvinning. Något särskilt uttalande avriksdagen om fortsatt prospektering i anslutning till Enåsengruvan villutskottet inte föreslå. Motion 1986/87:N338 (ni) avstyrks följaktligen. I Norvijaure i kommun finns norra och vitaste kalkfyndigheier, anförs det i niotion 1986/87:N339 (s).Kalkens egenskaper gör den speciellt lämplig för användning inompappersindustrin. En sådan användning innebur miljömässiga fördelar.Motionärerna föreslår att göra ett uttalande om kalkbrytning i Norvijaureoch de miljöförbättrande åtgärder det innebär. Som ett led i statens vattenfallsverks ochNorrlandsfondens ansträngningar att finna annan sysselsättning för denfriställda arbetskraften från tidigare vattenkraftsutbyggnad i kommunsatsar verket resurser på bl. a. olika mineralprojekt. Ett av dessa ärkalkstensfyndigheten i Norvijaure. Denna har undersökts i olika avseenden underden senaste tioårsperioden. har samarbetat med iDanmark för att klarlägga fyndighetens brytvärdhet. Enligt det samarbetsavtalsom har upprättats mellan parterna har option på en eventuellbrytning. Ett utredningsarbete har pågätt . Det harnyligen avslutats. De kalkyler som har studerats utgår från att huvuddelen avproduktionen skall avsättas inom pappers-och cellulosaindustrin. Enligt uppgiftfrån projektledningen har projektet bedömts vara kvalitativt och kvantitativttillfredsställande. har dock beslutat att dra sig ur projektet. Fyndigheten ligger inom stödområde A. kan få regionalpolitiskt stöd om de bedöms få väsentligbetydelse för näringslivet i regionen eller annars ha särskild regionalpolitiskbetydelse. En förutsättning för stöd är att verksamheten bedöms kunna bedrivas lönsamtoch därmed ge varaktig sysselsättning för de anställda. Utskottet finner mot här angiven bakgrund inte anledningför att göra ett sådant uttalande som begärs i motion 1986/87:N339(s). Det torde närmast vara en uppgift för och vattenfallsverketatt överväga olika åtgärder mot bakgrund av den situation projektet förnärvarande befinner sig i. Motionen avstyrks sålunda. 1.. 1986/87. Rättelse: S. 32 rad 12 efter D 3 Tillägg: till Bergsstaten Borrkärnearkiv NU 1986/87:32 1 motion 1986/87:N415 (m) pekas på risken för att storadelar av existerande borrkärnor och borrkärnearkiv kommer att överges ochförfaras i samband med nedläggning av gruvbolag. Mot denna bakgrund foreslåsatt SGU skall ges erforderliga medel för insamling, dokumentation ocharkivering av borrkärnor. Motionären begär också att särskilda medel skalltilldelas Prospekterings Bergslagsenhet för prospekteringsundersökning avborrkärnor från Bergslagen. Utredningen om vissa frågor inom mineralområdet har ibetänkandet (Ds 1 1984:15) Borrkärnearkiv föreslagit att SGU skall ges iuppdrag att projektera och bygga upp ett centraltnationellt, statligt borrkärnearkiv. Arkivet skulle drivas av SGU:sinformationssektion och beräknas sysselsätta tre till fyra personer. Detcentrala kärnarkivet avses kunna vara till nytta främst vid kartering ochprospektering saint för forskning och utbildning på mineralonirådet. behandlade utskottet (NU 1984/85:20 s. 20) enmotion (c) om lokalisering av ett borrkärnearkiv. Därvid hänvisade utskottettill att det nyssnämnda utredningsförslaget hade remissbehandlats' och attfrågan bereddes inom . Under hand hade från industridepartementet-meddelatsatt man förberedde ett uppdrag till SGU i denna fråga. SGU avsåg att inkommamed förslag till tidplan och kostnadsberäkningar för uppbyggnaden av ettcentralt borrkärnearkiv. Utskottet sade sig då utgå från att regeringen vid sinbedömning av frågan var borrkärnearkivet skulle placeras skulle beakta allarelevanta aspekter. I en reservation uttalade sigcenterpartiets företrädare r utskottet för en lokalisering till . Från har inhämtats att frågan om ettcentralt borrkärnearkiv är under beredning. Enligt vad utskottethar erfarit räknar regeringen med att ta upp frågan i nästa budgetproposition. Utskottet anser mot denna bakgrund att inte nuskall ta sådana initiativ som begärs i motion 1986/87:N415 (m). Därföravstyrker utskottet motionen. Förslag till ett utvecklingsprogram som gäller lämnas i motion 1986/87:N4I4 (vpk). Det innehåller följandeinslag. Entreprenadverksamheten i gruvor bör avvecklas. Produktprogrammetbör utvidgas och bl.a. inriktas på handelsgödselproduktion i Norrbotten.Finansiella resurser inom företaget bör satsas på att få i gång produktion ochskapa flerarbetstillfällen. Spekulativa inslag i affärsverksamheten böravbrytas. Tillräckliga resurser bör fonderas så att företaget dels kaninvestera i eii ny huvudnivå i Kirunagruvan, dels bvgga utkulsinterkapa-citeten i malmfälten. föreslås begära hos regeringenatt ett utvecklingsprogram för framtidsinriktning kommer till stånd och förelägizs . har utarbetat ett handlingsprogram innefattande bådeinvestering- NU 1986/87:32 ar och rationaliseringar för att möta den allt hårdare Inteniationella konkurrensen och de lägre malmpriserna. Enstrukturplan på utarbetas av företaget. Utskottet vill betona att en grundförutsiittning för attLKAB fortsättningsvis skall kunna vara konkurrenskraftigt är att företagetskostnader inte överstiger konkurrenternas kostnadsnivå. Det är en uppgift förLKAB:s styrelse och verkställande ledning att upprätta åtgärdsprogram som ledertill en sådan utveckling både på kort och på . Som har nämntsingårdet i planer att rationalisera sin verksamhet och att genomföraerforderliga investeringar. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motion1986/87:N414 (vpk). I motion 1986/87:N349 (vpk) begärs att åtgärder skallvidtas för att upprättande av ett järnsvampverk i och ett iBergslagen. har behandlatfrågan om järnsvampverk, senast . I näringsutskottetsbetänkande ,/S7:7 (s. 11 f.) lämnades vissa uppgifter omjärnsvampstillverkning. Bl.a. noterade utskottet att Malmfiiltens JärnsvampverkAB. som har till uppgift att driva frågan om järnsvampsprojekt i , ibörjan av har beslutat att kraftigt begränsa projekteringen avjärnsvampverken. Bakgrunden var bl.a. att en ytterligare minskning avkapaciteten inom svensk stålindustri skulle komma att kunna minska behovet avjärnsvamp. Ifrågavarande motioner har avstyrkts med reservation avvänsterpartiet kommunisternas företrädare i utskottet. Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande för mindreän . Några nya omständigheter som motiverar en annaninställning i frågan om järnsvampverk anser utskottet inte att det föreligger.Liksom tidigare förutsätter utskottet att regeringen fortfarande följerutvecklingen beträffande tillverkning av järnsvamp. Med vad här har anförtsavstyrker utskottet motion 1986/87:N349 (vpk) i här behandlad del. attriksdagenmed anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandeny minerallagsiifining attriksdagen avslår motion 1986/S7:N349 yrkande 2, 3. beträffandeupplåtelse uv kronoandel attriksdagen avslår motion 1986/S7:N349 yrkande 3. 4. beträffande samhälleligt ägande av nyaminenilfyndigheicr att avslår niotion 1986/87:N349 yrkande 4. " 5. beträffande nationalisering av privata mineralförekomsier att riksdagenavslår motion I986/87:N349 yrkande 5.' 6. beträffandemyndigheisorganisationen på mineralområdei NU 1986/87:32 att avslår motion 1986/87:N402, 7. beträffandeSveriges geologiska undersökning attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkterna D 1 ochD 2 för /88 under tolfte huvudtiteln anvisar a) till Sverigesgeologiska undersökning: Geologisk kartering m. m. ett reservationsanslag av71074000 kr., b) till Sverigesgeologiska undersökning: Utrustning ett reservationsanslag av , attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt D 3 tillBergsstaten för /88 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 9. beträffandeförvaUning av statens gruvegendom attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt D 5 tillStatens gruvegendom: Egendomsförvallning m. m. för /88 undertolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt D6 /88 under tolfte huvudtiteln till Delegatioiien för samordningav havsresursverksamheleu anvisar ett reservationsanslag av , 11. beträffandeprospektering m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt D4 och medavslag på motion 1986/87:N375 yrkandena 6-8 a) bemyndigarregeringen att under /88 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtagandenom högst . för /89. för budgetåret1989/90 och . för /91. b) till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /88 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 12. beträffandeprogram för utökad prospektering m. in. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:74 punkt D 7 och med avslag påmotion 1986/87:N141 yrkande 1 till Program för utökad prospektering m. rn. /88 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av96000000 kr., 13. beträffandevillkor för prospekteringsslöd auriksdagen avslår motion 1986/87:N147 och motion 1986/87:N392 yrkande 2, 14. beträffandeutvecklingsprogram för gruvnäringen attriksdagen avslår mofion 1986/87:N145, motion 1986/87:N146 yrkandena 1 och 2,motion 1986/87:N337. motion 1986/87:N349 yrkande 1, motion 1986/87:N392 yrkande1 och motion 1986/87:N416. 15. beträffandeindiistrimineral i allmänhet attriksdagen avslår motion 1986/87:N139. 16. beträffande induslrimineral iÖrebro län NU 1986/87:32 att avslårmotion 1986/87:N314, 17. beträffande legeringsmetaller m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:N141 yrkande 2 och motion 1986/87:N326, 18. beträffandeprospektering m. m. i attriksdagen avslår motionerna 1986/87:N144 och 1986/87:N422, 19. beträffande prospektering iBergslagen att avslår motion 1986/87:N138, 20. beträffande prospektering m. m. iJämtlands län att avslår motion 1986/87:N327, 21. beträffande åtgärdsprogram förgruvnäringen i m. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:N313 och 1986/87:N393, 22. beträffande mineralteknisktutvecklingscentrum att avslår motion 1986/87:N366, 23. beträffande zinksmältverk i Örebrolän att avslår motion 1986/87:N341, 24. beträffande avfallshögar iGarpenberg att avslår motion 1986/87:N340, 25. beträffande Enåsengruvan attriksdagen avslår motion 1986/87:N338, attriksdagen avslår motion 1986/87:N339, attriksdagen avslår motion 1986/87:N415, 28. beträffande utvecklingsprogram förLKAB att avslår motion 1986/87:N414, 29. beträffande järnsvampverk attriksdagen avslår motion 1986/87:N349 yrkande 6. På näringsutskottets vägnar NilsErik Wååg Närvarande: (), (), IvarFranzén (c), (), (). (fp), BoFinnkvist (s), (), (), (),(), (), (), (vpk)och (). Reservationer NU 1986/87:32 Minerallagstiftning (inom. (vpk) anser ' . dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "angiven del" bort haföljande lydelse: förslag innebär visserligenatt' inmutningssystemet i förekommande fall skall avlösas av ettkoncessionssystem. Detta skulle dock. som redan den korta redogörelsen i detföregående visar, på ett olyckligt sätt bevara drag av den ordning som nugäller enligt gruvlagen (1974:342). Regeringen bör ombesörja att den avutredningen föreslagna lagen omarbetas till en konsekvent utformadkoncessionslag och att med det snaraste får möjlighet ätt besluta omen sålun'da förändrad gruvlagstiftning, enligt de intentioner som kommer tilluttryck i niotion 1986/87:N349 (vpk). dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande ny minerallagsiifining . . att med bifall till motion 1986/87:N349 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Upplåtelse av kronoandel (mom. 3) (vpk) anser dfls att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet kvarstår" och slutar med "avstyrks sålunda"bort ha följande.lydelse: Så länge staten tillåter enskilda att exploateramineralfyndigheter måste det vara en bestämd princip att staten inte avstårfrån den aktiva medverkan i gruvprojekten som gruvlagen ger den möjlighet till.Riksdagen bör. enligt yrkandet härom i motion 1986/87:N349 (vpk), som enriktlinje för den statliga niineralpolitiken uttala att kronoandelar inte börupplåtas eller överlåtas till privata intressenter. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandeiipplåielse av kronoandel attriksdagen med bifall till motion 19S6/87:N349 vrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Samhälleligt ägande av nya mineralfyndigheter (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Av den" och slutar med "det allmänna" bort haföljande lydelse: En samlad planering av mineralutvinningen iueiigrundläggande förutsätt ning för att den svenska gruvindustrin skall kunna återfå sin roll som en ve.rklig basnäring. Ett viktigt inslag i eu ny. offensiv gruvpolitik måste varaatt . privata exploatörer i fortsättningen hindras att liigga sig till med påträffade 34 mineralfyndigheter.Endast ett samhälleligt ägande kan skapa garanti för att NU 1986/87:32 mineraltillgångarnautnyttjas i överensstäinnielse med folkflertalets intresse. Beredningenav förslaget till ny minerallagstiftning måste ta sikte på att samhälletskall tillförsäkras ensamrätt till nya mineralfyndigheter. aktuellayrkandet i niotion 1986/87:N349 (vpk) bör tillgodoses genom att riksdagengör ett uttalande av den innebörden. dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffandesamhälleligt ägande av nya mineralfyndigheter attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N349 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet.anfört. Nationalisering av privata mineralförekomster (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "1 konsekvens" och slutar med "avstyrks alltså"bort ha följande lydelse: Ägarförhållandena utgör ett kraftigt hinder mot enönskvärd expansion och vitalisering av gruvnäringen. Att viktiga naturtillgångarbör ligga i samhällets händer är en grundsats som har haft starkt stödhos det socialdemokratiska partiet. Genom åtgärder som tillför stateninitiativet inom hela gruvsektorn borde det vara möjligt att skapaförutsättningar för att ' gruvindustrin kan återta och förstärka sin positionbland de svenska basnäringarna. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffandenationalisering av privata mineralförekomsier attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N349 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 11) och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: En kraftig ökning har skett av det statligaprospekteringsslödet genom beslut att anslå 300 milj. kr. till ett femårigt program för utökad prospektering. Utskottet erinrar i detta sammanhang om det förslag till skyndsam avveckling av programmet för utökad prospektering som framlades vid behandlingen av anslagsfrågorna på minera lområdet (NU 1983/84:28 res. Ett steg i rätt riktning mot en mer rimlig statlig insats för stimulans av prospekteringsverksamheten var den minsk ning av NSG:s anslag till prospektering med 25 milj. kr. som i enlighet med beslut genomfördes /85. Utskottet anser - med instämmande i vad som sägs i motionen 1986/87:N375 (m) - att det år väsentligt att de enskilda företagen tar en större del av ansvaret för prospekteringsverksamheten. Därför förordar utskottet att unslaget till NSG:s prospekteringsverksamhet minskas med 20 milj. kr. i förhållande till 35 regeringensförslag för /88 och att bemyndigandet för NU 1986/87:32regeringen att ikläda staten ekonomisk förpliktelse reduceras till att gällahögst 10 milj. kr. för /89. Något motsvarande bemyndigande förde två följande budgetåren bör inte lämnas. dels att utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffandeprospektering m. m. attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt D4 och medbifall till motion 1986/87:N375 yrkandena 6-8 a) bemyndigarregeringen att under /88 ikläda . staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet sominnebär åtaganden för /89 om högst , b) till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /88 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . Program för utökad prospektering m. m. (mom. 12) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "ifrågavarandedel" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion 1986/87:N141 (vpk) kräys enlångsiktig framförhållning inom gruvindustrin. En förutsättning för enuthållig gruv- och metallindustri är därför att prospekteringsverksamheten kanhållas på en hög nivå. Det av regeringen föreslagna programmet är inte tillfyllest med hänsyn till den allvarliga situation som gruvnäringen förnärvarande befinner sig i. Ytterligare resurser krävs för kartering ochprospektering. Utskottet delar motionärernas uppfattning att stora bristerföreligger i karteringsarbetet. En förändring härav bör ske omgående. 1 frågaom prospektering är det som motionärerna anför nödvändigt med en kraftigökning. Det gäller både den prospektering som Bolidenbolaget utför och den somgörs av statens prospekteringsbolag. Programmet för utökad prospektering bör för entreårsperiod tillföras 300 milj. kr. De ytterligare medlen utöver regeringensförslag bör användas för kartering och prospektering. Utskottet tillstyrkersåledes här behandlad del av motion 1986/87:N141 (vpk). dels att utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffandeprogram för utökad prospektering m. in. attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:74 punkt D 7 och med bifall tillniotion 1986/87:NI41 yrkande 1 till Program för utökad prospektering m. m. /88 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservatiönsansla!' Utvecklingsprogramför gruvnäringen (mom. 14) NU1986/87:32 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.18 med "Gruv- och mineralindustrin" och slutar på s. 19 med"ifrågavarande del" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den i motion 1986/87:N349 (vpk) uttrycktauppfattningen att planerad gruvverksamhet med kraftfulla insatser frånsamhällets sida är nödvändig för att den svenska gruvindustrin skall kunna överlevaoch fortsätta att utvecklas. Medlen för att nå detta mål bör utformas medutgångspunkt i den strategi som formuleras i motionen. Samhällelig kontrollöver prospekteringen, nationalisering av mineralförekomsterna och samhälleligainitiativ till vidareförädling och till vidgat handelsutbyte är betydelsefullainslag i planeringen. Denna måste i sin helhet styras av samhällsekonomiskaöverväganden och präglas av ett internationellt perspektiv. Inga nedläggningarskall få göras innan en samhällsekonomisk bedömning har gjorts. Utskottetföreslår att gör ett uttalande till regeringen av här.