bet · GA01JoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas, helt eller delvis, ett antalmotioner om naturvård. Frågor pä följande områden behandlas: Samtliga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Tillbetänkandet har fogats fem reservationer (fp), (c) och (vpk). Motion ]985/86:Jo308 av m.fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkande 8) 8. att uttalar att inventeringen av skyddsvärdanaturområden bör slutföras samt att därefter föreläggsförslag om framtida skydd för dessa områden. Motion 1985/86;Jo310 av (vpk), vari yrkasatt beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till varaktigtskydd för skogsområden i enlighet med vad som anförts i motionen. Motion 1985/86:Jo706 av m.fl. (s),vari yrkas att hos regeringen anhåller om utredning angåendeförvaltningen av de nuvarande naturreservaten vid , frågan om attbilda nationalpark av området samt allmänhetens rätt att befara vägarna inomdetsamma. Motion 1985/86:Jo723 av m. fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skälen till att göra till nationalpark. Motion 1985/86;Jo738 av m. fl. (fp), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 5-9, 17 och 27) 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om StoraSjöfallets nationalpark, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark i Sjaunjaområdet, 1986/87. 7. att hos regeringen begär förslag om inrättande ay en- JoU 1986/87:3nationalpark i Taavavuomaområdet, 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om inrättande av en nationalpark i Rogenomradet, 9. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en plan för skydd av , fjällvärlden, 17. att hos regeringen begär att ett program förbevarande av återstående urskogar (gammelskogar) utarbetas ochgenomförs samt att i avvaktan härpå avverkning av sådana skogar ej tillåts, 27. att hos regeringen begär en översyn av ochändringar i naturvårdslagen i enlighet med vad som anförs i motiorien. Motion 1985/86:Jo742 av och ErikHovhammar (m), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en genomgång och eventuell översyn av . allemansrättenstillämpning och uttolkning. Motion 1985/86:Jo758 av m. fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om enhetligare föreskrifter för djurskyddsområden och om rakareinformation om dessa. Motion 1985/86:Jo760 av m.fl. (vpk), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om insatser för naturvården i . Motion 1985/86:Jo777 av m. fl. (c), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 2) 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om initiativ för att få Antarktisförklarat som internationell nationalpark. Enligt motion Jo742 har utvecklingen gått därhän attnaturen - särskilt i organiserade vandrings- och kanotleder - utnyttjas sä hårtför friluftsliv att uppenbar risk finns för obotliga skador på växt- ochdjurliv. Skäl föreligger därför att företa en allsidig genomgång av hurallemansrätten i praktiken kommit att uttolkas och tillämpas. Om dennatillämpning innebär konflikter med skyddsintresset i naturvårdslagen, får detenligt motionärerna övervägas om allemansrätten skall preciseras till sittinnehåll. Allemansrätten kom till positivt uttryck genomlagstiftning (prop. 1974:166, JoU 1974:52). Då erhöll 1 § inaturvårdslagen (1964:822) sin nuvarande lydelse, enligt vilken naturen utgör ennationell tillgång som skall skyddas och vårdas och som är tillgänglig för allaenligt allemansrätten. 1 den proposition som låg till grund för lagstiftningenframhöll departementsche- fen attdet på flera punkter rådde oklarhet om vad allemansrätten innebar joU1986/87:3 och fortsatte (prop. 1974:166 s. 92): För min del anser jag att en lagstiftning angåendeallemansrättens innehåll skulle kunna leda till många svårbedömda tvister iskälighetsfrågor där olägenheterna inte är större än att de kanövervinnas med upplysning och uppmaning till hänsyn. Jag anser det emellertidvärdefullt att markera allemansrättens betydelse i NVL;s inledande bestämmelse.Allemansrätten, som saknar motstycke i flertalet andra länder, är av avgörandebetydelse för människornas möjlighet att få rekreation och avkoppling i detfria. Jag förordaratt i NVL:s 1 § förs in ett tillägg, varigenom-utan någonprecisering av allemansrättens innebörd - slås fast att naturen är fillgängligför alla i enlighet med allemansrätten. har frågor om allemansrätten prövats avriksdagen vid ett flertal tillfällen (JoU 1975/76:5 och 28, 1976/77:10,1978/79:8, 1979/80:7, 1982/ 83:17, 1983/84:18 och 1985/86:10). Kännetecknandehar därvid varit att hållit fast vid principen att inte i någonriktning precisera allemansrättens innehåll. 1 stället har betydelsen av en godoch allsidig information om allemansrätten framhållits. Utskottet vill med anledning av den nu aktuella motionentill en början betona att utvecklingen mot ett alltintensivare utnyttjande av naturen för rekreation och friluftsliv i alltväsentligt är att anse som positiv. Som antyds i motionen kan emellertid dennautveckling också innebära ökade risker för t. ex. miljöförslitning och andrakonflikter mellan friluftsliv och markägarintressen. Utskottet finner detdärför angeläget att än en gäng framhålla vikten av en effektiv och vederhäftiginformation om allemansrätten och de rättigheter och skyldigheter som dennainnebär. och andra myndigheter bedriver också sedan längesådan informationsverksamhet, och nämnas kan att naturvärdsverket i samarbetemed turistrådet givit ut ett informationspaket om allemansrätten,innehållande bl.a. affischer, broschyrer och skyltar på flera språk. Paketetinnehåller information om allemansrätten i flera hänseenden och tonvikten är -med hänvisning till det allt intensivare friluftslivet - lagd mera päinformation om skyldigheterna än rättigheterna. I sammanhanget kan ocksåerinras om att vid behandlingen av årets statsbudget beslutade om enviss höjning av anslag för miljövårdsinformation medmotivering att medel behövdes för en ökad information om allemansrätten (JoU1985/86:13 s. 88-89). Mot bakgrund av nu redovisade förhållanden utgår utskottetifrån att ansvariga myndigheter också i fortsättningen följer utvecklingen ochvidtar erforderliga åtgärder för att motverka förslitning av markområden ochandra negativa följder som ett utövande av allemansrätten kan medföra. Utöverdessa uttalanden av utskottet påkallar motionen enligt utskottets mening intenågon särskild åtgärd från sida. Motion Jo742 avstyrks således. Djurskyddsområdenoch allemansrätt JoU 1986/87:3 Med utgångspunkt i allemansrätten föreslås i motion Jo758att informationen till allmänheten om föreskrifter för djurskyddsområdenförbättras i syfte att förhindra oavsiktliga överträdelser av sådanaföreskrifter. Motionärerna nämner särskilt att bristfällig information ipraktiken kan omöjliggöra för t. ex. båtsportutövare att iaktta sådanalandstigningsförbud som gäller för vissa fågelskyddsområden. Bestämmelser enligt vilka särskilda föreskrifter tillskydd för vissa djurarter (djurskyddsområden) kan meddelas finns inaturvårdslagen (14 §). Sådana föreskrifter - som meddelas av -kan innebära bl. a. inskränkningar i allmänhetens rätt att uppehålla sig inomområdet. Allmänheten informeras om dessa föreskrifter genom att länsstyrelseni beslutet om djurskyddsområde som regel anger på vilket sätt och i vilkenomfattning områdets gränser skall utmärkas genom skyltning på platsen ochhuruvida annan information om området skall lämnas pä dessa skyltar. Vidaresprids information om djurskyddsomräden och andra tillträdesbegränsningar inaturen med hjälp av t. ex. turistbyråer och genom anslag vid ochgästhamnar. Enligt vad utskottet erfarit lär informationen om djurskyddsomrädenoch om vilka föreskrifter som gäller för dessa vara tämligen enhetlig inomvarje län för sig medan skillnader däremot förekommer från län till län. Dettahar uppmärksammats, och ansträngningar pågår i syfte att åstadkomma en störreöverensstämmelse också de olika länen emellan. Sålunda lär informationenom djurskyddsområden vara enhetlig inom och . En annan viktig källa till information omdjurskyddsomräden utgör de i motionen särskilt omnämnda s.k. båtsportkorten.Dessa kort innehåller såväl nautiska som topografiska uppgifter av betydelseför båtsport och friluftsliv i skärgårdar och andra liknande områden. Bl.a.anges i korten djurskyddsområden och begränsningar i rätten att tillträdasådana områden. Båtsportkorten finns till försäljning i allmänna handeln ochutarbetas under medverkan av och . Kortenrevideras , och enligt uppgift kommer utmärkningen avdjurskyddsområden fr. o. m. att göras tydligare genom att i årets upplagaav båtsportkorten dessa områden kommer att markeras med röd färg i stället försom med grön. Utskottet kan således konstatera att berörda myndigheterhar uppmärksamheten riktad på behovet av en god och tillgänglig information omvåra djurskyddsområden och att förbättringar i linje med vad motionärenefterlyser redan har vidtagits eller är att vänta. Enligt utskottets mening fåryrkandet i motion Jo758 därmed anses vara i väsentlig mån tillgodosett, ochnågon ytterligare åtgärd frän sida med anledning av motionen är inteerforderlig. Nationalparkeroch naturreservat joU 1986/87:3 1 motion Jo738 föreslås att upphör somsjälvständig nationalpark, eftersom den omfattande byggnation av vägar ochkraftverk m. m. som har skett inom området kan luckra upp respekten för denfridlysning som ett nationalparksbeslut normalt skall innebära (yrkande 5).Vidare hemställs i motionen att nationalparker inrättas i , Taavavuomaoch Rogen (yrkandena 6, 7 resp. 8) samt att förslag framtas om en plan för ettbättre skydd överlag av fjällvärlden (yrkande 9). redovisade frågor har behandlats av vid fleratillfällen, senast vid det förra , då utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande (JoU 1985/86:10) avstyrkte samma motionsyrkanden som de nuaktuella genom att till en början hänvisa till vad utskottet hade anfört vidriksmötet (JoU 1984/85:11 s. 26-27): Det kan tilläggas att fjällutredningen redan framlagt enöversiktlig natur-vårdsplan beträffande läns fjälltrakter, vari bl.a. föreslagits att en ny nationalpark inrättas i Rogenomradet. Utredningenkommer att slutföras under är 1985. I anslutning till yrkandet om inrättande avnationalpark i vill utskottet nämna att ifrågavarande område förnärvarande endast är klassat som fågelskyddsområde, vilket ej innebär någotskydd mot skogsavverkning eller annan exploatering. I urskogsinventering(SNV PM 1511) har Sjaunjaområdet, som ägs av domänverket, betecknats som ett avlandets mest värdefulla våtmarks- och faunaomräden. Det innehåller också enmycket stor utskogsareal. Med hänsyn till områdets storlek, variation av natur-och skogstyper, orördhet m. m. har det hänförts till högsta bevarandeklass iinventeringen. Det ligger i sin helhet innanför gränsen för svärföryngrad skogoch omfattas således av tillståndsplikt för avverkning enligt 19 §skogsvårdslagen. Totalarealen är 68 000 ha, varav 31 000 ha barrskog.Naturvårdsverket och i har tillsammans utarbetatett förslag om att större delen av fågelskyddsområdet avsätts somnaturreservat. Överläggningar i reservatsfrågan pågår med bl. a. berörd kommun. Härefter anförde utskottet (JoU 1985/86:10 s. 6-7); Enligt vad utskottet erfarit beräknas naturvårdsverketsfjällutredning och därmed även överväganden beträffande nationalparkerna i norrkomma att slutföras kring kommande årsskifte. De planer som föreligger på att inrätta ett naturreservati som omtalas i det refererade stycket är nu långt framskridna.Naturreservatet skulle bli större än det i beskrivnaurskogsområdet och omfatta , dvs. en yta stor som . 1länsstyrelsen i räknar man med att kunna inrätta reservatet kanske redanföre . Av den lämnade redovisningen framgår att de övervägandensom görs av vederbörande myndigheter om skyddet av naturen i fjällområdena ärlångt framskridna. I anslutning till den nu aktuella motionen skall nämnasatt i genom beslut har förklaratSjaunja som naturreservat samt att natruvårdsverkets fjällutredning numera ärslutförd (redovisad i publikationen Naturvård i fjällen). 92fjällområden av intresse från naturvårdssynpunkt inventerats (bland dem JoU 1986/87:3 de områden som avses i motionen), och en bedömning avskyddsvärdet har gjorts för varje område. Utredningen skall ligga till grundför berörda länsstyrelsers och fortsatta arbete med ennaturvårdsplan för fjällen. De frågor som tas upp i motionen torde komma att bliföremål för behandling i det fortsatta arbetet på en naturvårdsplan förfjällen. I avvaktan på resultatet av detta arbete bör någon åtgärd frånriksdagens sida inte vidtas. Utskottet avstyrker därför motion Jo738 i nuifrågavarande delar (yrkandena 5-9). I motion Jo723 föreslås att Ridö-Sundbyholms-arkipelagenförklaras som nationalpark. Området är beläget i mellan ochVästerås. Ett beslut att förklara området som naturreservat ger enligtmotionen ett otillräckligt skydd för området. Motsvarande motionsyrkande var föremål för riksdagensprövning vid förra . I sitt av godkända betänkande (JoU1985/86:10 s. 8) avstyrkte utskottet motionen med hänvisning till att det inoiunaturvårdsverket pågick arbete med en plan över sådana områden i landets södradelar, vilka borde ges nationalparksskydd. Det anmärktes attRidö-Sundbyholms-arkipelagen var aktuell i det sammanhanget. Enligt vad utskottet inhämtat är det nämnda planarbetetännu inte avslutat. Den fråga som tas upp i motionen är således alltjämtföremål för överväganden hos berörd myndighet, och motionen bör därför inte förnärvarande föranleda någon åtgärd. Motion Jo723 avstyrks avutskottet. I motion Jo706 framförs synpunkter på förvaltningen avnaturreservaten vid . Vad som bl. a. är föremål för kritik frånmotionärernas sida är att entréavgifter tas ut vid inpassage till området ochatt den nuvarande förvaltaren av området saknar förutsättningar att fullgörasina naturvårdande uppgifter. Vidare ifrågasätts om inte reservatet böravsättas till nationalpark. Samma yrkande var föremål för prövning vidriksmötet /80. I sitt betänkande (JoU 1979/80:30) lämnade utskottetinledningsvis en beskrivning av naturreservaten vid som i alltväsentligt äger giltighet också , dock att den bilavgift som nämns numerauppgår till . är en långsmal, relativt hög urbergsrygg sombildar spetsen av en halvö mellan och i nordvästra området finns två naturreservat, västra och östra . avsattes som naturreservat genom beslutden av i . Reservatet omfattar 280 haoch ägs av med Kungl. Detförvaltas av markägaren i samråd med länets skogsvårdsstyrelse. JoU1986/87:3 östra naturreservat omfattar 700 ha och förvaltas avGyllen-stiernska i samråd med . AB Natur har tre huvudsakliga inkomstkällor,nämligen entréavgifter, arrenden och försäljning av skogsprodukter. Intäkternagår oavkortat till kostnader för områdets skötsel och underhåll, inbegripetlöner till anställd personal. Inträdesavgiftens storlek bestäms avlänsstyrelsen efter hörande av bl.a. . Entréavgift tas utunder tiden till . Avgiften är för bil 7 kr.och för besökande som använder huvudentrén . Avgiften för buss är 40-70 kr.beroende på antalet passagerare. Den besökare som betalar avgift får ettinformationsblad om . Fri passage kan ske för gående som använderannan entré än huvudentrén till området. Beträffande avgiftsbeläggningens förenlighet med grundernaför allemansrätten kan nämnas att markägare i vissa fall ansetts äga rätt attutkräva avgift av allmänheten för besök inom område där bl. a. särskildaanordningar vidtagits eller av annan orsak kostnader uppkommit för områdetsvård och skötsel. Den av AB ' Natur tillämpade avgiftsbeläggningenhar prövats av domstol. Bolaget har därvid tillerkänts rätt att taut avgifter med hänsyn till de särskilda anordningar bolaget iordningställt förallmänheten. Utskottet avstyrkte därefter det då aktuellamotionsyrkandet och anförde därvid följande (JoU 1979/80:30 s. 3): Utskottet vill framhålla att det ankommer på länsstyrelsenatt i s.k. skötselplan meddela föreskrifter angående förvaltningen avnaturreservat. Av remissyttrandena framgår att slutgiltig skötselplan förområdet i fråga är under utarbetande. Med hänsyn till pågåendeskötselplanering anser såväl som i länatt anledning saknas att göra en särskild utredning angående förvaltningen avområdet. Enligt naturvärdsverket är nuvarande ägande- och skyddsform förifrågavarande naturreservat fullt godtagbar. Det bör tilläggas att länsstyrelseni sitt yttrande framhållit att det inte finns någon grund för klagomål mot detsätt varpå området sköts och att såväl anläggningar som vegetation ärvälskötta. Motionärernas påstäenden om vissa missförhållanden rörande skötselnav området får härigenom anses vederlagda. Beträffande avgiftsbeläggningen harlänsstyrelsen bl.a. framhållit att fri passage kan ske för gående som ejanvänder huvudentrén. I anslutning härtill bör påpekas att bolaget viddomstolsprövning tillerkänts rätt till avgiftsbeläggning med hänsyn till de särskildaanordningar bolaget iordningställt för allmänheten. Ett avskaffande aventréavgifterna förutsätter, som anfört, att medel till vårdenav naturreservatet garanteras på annat sätt. Utskottet finner mot bakgrund avhär redovisade förhållanden ingen anledning att förorda en utredning av detslag motionärerna åsyftat. Enligt utskottets mening saknas anledning att frångå denprincipiella inställning till naturvårdsförvaltningen vid somutskottet sålunda har givit uttryck för. Härtill kommer attnaturvårdsförvaltningskommittén i sitt avgivna betänkande (Ds Jo1986:4) Våra naturvårdsobjekt behandlar flera frågor av central betydelse,förden framtida naturvårdsförvaltningen och i avvaktan på att betänkandet blivitföremål för ytterligare överväganden bör sådana åtgärder som föreslås imotionen inte vidtas. Motion Jo706 avstyrks således av utskottet. Stockholmsskärgård JoU 1986/87:3 Enligt motion Jo760 behövs naturvårdsinsatser för attbevara som ett levande skärgårdsområde. a. krävsåtgärder beträffande tillsyn och sophämtning samt ökade arbetsinsatser för attskydda naturreservaten från nedslitning. De frågor som motionen närmast tar sikte på - tillsyn,sophämtning och allmänna resursfrågor - behandlas inaturvårdsförvaltningskommittens betänkande (Ds Jo 1986:4) Våranaturvärdsobjekt. I avvaktan på att betänkandet blivit föremål för ytterligareöverväganden bör motionen inte föranleda någon åtgärd från sida.Motion Jo760 avstyrks. I motion Jo308 hävdas -- med utgångspunkt i skogen som ennaturresurs - att det behövs en naturvårdsstrategi med syfte att samordnaskyddet av hotade arter, unika naturområden och områden med en representativnatur, vilken kan fungera som underlag för en prioritering av skyddsinsatserna.Enligt motionären bör därför en totalinventering slutföras med hjälp av bl.a.naturvårdsverkets och urskogsinventering, varefter skyddsvärdaområden måste garanteras skydd för framtiden. Frågan om skyddet av urskogarna tas upp ocksä i motionJo310, vari uttrycks oro för att domänreservat och privata reservat saknarlagligt skydd mot avverkning. Motionären menar att sådana reservat måste inventerasoch att skydds- och förvaltningsformer skall utarbetas även för dessa. I motion Jo738 föreslås (yrkande 17) att ett program förbevarande av gammelskogen bör utarbetas och genomföras. Urskogsskyddet var med anledning av motionsyrkandenmotsvarande de nu aktuella föremål för behandling av vid tvåtillfällen under det förra , JoU 1985/86:9 (s. 10) och JoU 1985/86:10(s. 7). I det sistnämnda betänkandet anförde utskottet bl. a. följande; En omfattande inventering av landets urskogar ochurskogsliknande skogar har genomförts av och . Med ledning av inventeringen har träffat överenskommelse med domänverket om att skydda 52 urskogsomräden med en sammanlagd areal av en kvarts miljon hektar statsägd skog huvudsakligen i de fjällnära områdena, i , , och . Därutöver har regeringen beslutat förklara urskogsområde na , och Kirjesålandet i vara av sådan ' betydelse från naturvårdens synpunkt att de bör bevaras för framtiden. har fått i uppdrag att utarbeta skydds-och förvaltningsfor mer för de nämnda 55 urskogsoinrådena. Urskogsområdena i de nordligaste länen är till övervägandedel belägna på statsägd mark. Så är emellertid icke fallet med"urskogarna" i södra och . Naturvårdsverketframhåller i sin anslagsframställning för /87 att detskyddsbehov som föranleds av urskogsinventeringen är betydande och uppskattastill storleksordningen 400-500 milj. kr. Härvid räknar verket med skydd enbartav de i högsta angelägenhetsklassen medtagna objekten. Till följd av denbegränsade medelstillgången bör i första hand ersättningar för aktuella objektutgå till enskilda markägare. Störredelen av urskogarna är belägna på statens mark. Förvaltare av statens JoU1986/87:3 skogar avses fä dessa objekt ersatta ekonomiskt . avser försöka genomföra ett motsvarandearrangemang beträffande bolagsägda naturvårdsobjekt. Enligtanslagsframställningen avses ett större antal objekt som för närvarandeförvaltas av domänverket komma att överföras från domänfonden till naturvårdsfondenpå en gång under /86. Betalningen härför samt för ytterligareett antal domänfondsobjekt avses ske genom årliga avbetalningar tilldomänverket med 8 milj. kr. Utskottet får för egen del framhålla att, som framgår avden lämnade redogörelsen, frågan om bevarandet av urskogarna i de fjällnäraområdena i praktiken lösts genom de beslut som fattats om bevarande av ettantal skogsområden. har fått regeringens uppdrag att utarbetaskydds- och förvaltningsformer för dessa områden. När det gällerurskogs-områdena i övriga delar av landet har utarbetat ettprogram för bevarande av de områden som förts upp i den högstaangelägenhetsklassen i den genomförda urskogsinventeringen. Dessaområden avses bli inrättade som naturresevat. Uppdraget för att utarbeta skydds- ochförvaltningsformer för de nämnda urskogsområdena pågår enligt vad utskotteterfarit alltjämt, liksom arbetet att med bevarandeprogrammet som grund redovisaskyddsvärda områden och utarbeta ett handlingsprogram för det fortsattaskyddsarbetet. Vid behandlingen av årets budgetförslag framhöll utskottet (JoU1985/86:13 s. 91) att anslaget för naturvård borde hållas pä en fortsatthög nivå så att skydd kunde ges ät områden av särskilt stor betydelse frånnaturvårdssynpunkt, bl.a. urskogsomräden. Vidare kan nämnas att naturvårdsförvaltningskommitténi betänkande (Ds Jo 1986:4) Våra naturvårdsobjekt berör allmännaprioriteringsfrågor i naturvårdsarbetet, vilka kan vara av betydelse också fördet fortsatta arbetet med urskogsskyddet. Enligt utskottets mening fär önskemålen i de aktuellamotionerna anses vara i väsentlig mån tillgodosedda genom det arbete - syftandetill ett förbättrat urskogsskydd - som i enlighet med det anförda redanpågår hos berörda myndigheter. Motionerna Jo308 yrkande 8, Jo310 och Jo738yrkande 17 avstyrks därför av utskottet. Översyn av naturvårdslagen m. m. I motion Jo738 begärs (yrkande 27) en översyn av ochändringar i naturvårdslagen. Enligt motionärerna är lagen otillräcklig ochotidsenlig. Regler från annan lagstiftning bör inarbetas i naturvårdslagen såatt man får en samlad naturvårdslagstiftning. Naturvårdsarbetet börkoncentreras och förenklas. Ett mer konkret kommunalt ansvar bör slås fast. En motion med samma innehåll behandlades av vidförra . I siU av godkända betänkande (JoU 1985/86:10 s. 12)avstyrkte utskottet motionen med hänvisning främst till att det under 1970-och1980-talen hade genomförts en rad viktiga reformer på naturvårdens område. Denna bedömning äger enligt utskottets mening alltjämtgiltighet, särskilt JoU 1986/87:3 som ytterligare viktiga ändringarhar skett i naturvårdslagen (se JoU 1985/86:21). Härfill kommer attnaturvårdsförvaltningskommittén i betänkandet (Ds Jo 1986:4) Våranaturvårdsobjekt behandlar ett flertal frågor av central betydelse förnaturvårdsförvaltningen och även lägger fram förslag som kan komma att medföragenomgripande förändringar i stora delar av naturvårdslagsfiftningen.