bet · GA01SoU22 · 1986-12-31 00:00:00 — Omstruktureringsbidrag utgårmed ett fast engångsbelopp per avvecklad plats, om minst fem platser avvecklasvid institution som är berättigad till platsbidrag eller om minst en fjärdedelav antalet platser dock lägst 10 platser avvecklas vid en f. d. erkänd ellerenskild nykterhetsvårdsanstalt. Statsbidragen utbetalas av efter anmälanav statens förhandlingsnämnd. skall efter samråd medLandstingsförbundet och till socialdepartementetredovisa en sammanställning och analys av de förändringar som har skett inommissbrukarvården m. m. I motion So484av m. fl. (m) hemställs attriksdagen under anslaget H 2. Bidrag till missbrukarvård anvisar 435 milj. (yrkande 2). Motionärerna föreslår att statsbidraget till missbrukarvård tillsin huvuddel avvecklas under de två kommande budgetåren. Motionärerna hävdarsom princip att huvudmannen för en verksamhet också skall ha det ekonomiskaansvaret. Utskottet har behandlatliknande yrkanden. I samband med behandlingen av propositionen om det nyabidragssystemet (SoU 1984/85:26 s. 7-8) anförde utskottet att utgångspunktenmåste vara att borde anslå medel av en storleksordning som svarademot statens åtagande enligt den överenskommelse om missbrukarvård m. m. somutskottet tillstyrkt. Utskottet erinrade då vidare om attifrågavarande statsbidrag utgår bl. a. som följd av att landstingskommuner ochkommuner övertagit huvudmannaskapet för de , tidigarestatliga institutionerna inom ungdoms- och nykterhetsvården. Iprincipöverenskommelsen om det ändrade huvudmannaskapet förutsattes attstatsbidrag skulle utgå (se prop. 1979/80:172 s. 12). Utskottet ansåg inte attdet kunde krävas att de kommunala huvudmännen skulle svara för allakostnader för institutionsvården, såsom hävdats av motionärerna. En sådannedskärning skulle enligt utskottet allvarligt drabba kvaliteten på vården för demest behövande missbrukarna. Utskottet finner nu inte anledning till annatställningstagande. Utskottet tillstyrker sålunda den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen för Bidrag till missbrukarvård och avstyrker motion So484 (m)såvitt avser yrkande 2. I motion So212 av () yrkas att ettsärskilt statsbidrag skall utgå till vårdhuvudmän som utför missbrukarvårdinnehållande yrkesutbildning. Motionären anför att missbrukarens situationbestår av ett manifest missbruk, en avbruten eller på annat sätt ofullständiggrundskoleutbildning samt frånvaro av yrkesutbildning och yrkeserfarenhet. Alladessa problem måste enligt motionären angripas i behandlingen, där således ävenbristfällig utbildning skall repareras och yrkesintroduktion äga rum.Motionären anför att det på vissa håll gjorts försök med yrkesinriktade kursermen att detta blivit fördyrbart då man inte fått statsbidrag för verksamheten på grund av SoU1986/87:22 att anordnaren inte kunnat uppfylla de normer haftför yrkesutbildning. Statsbidragsreglerna för yrkesutbildning måste enligt motionärenmjukas upp och kunna utgå till de hem för vård och boende som har resurser attgenomföra utbildningsinsatser. Som nämndes ovan gäller ett nytt statsbidragssystem förmissbrukarvården . Huvudmännens användning av kommun-och platsbidragen är inte centralt eller på annat sätt reglerad.Bidragskonstruktionen innebär således inget hinder att t. ex. anställa enyrkeslärare om huvudmannen önskar detta. När det gäller undervisning av barn och ungdom som beredsvård med stöd av LVU finns föreskrifter i förordningen (SFS 1983:28) i dettaämne. I förordningen stadgas beträffande skolpliktiga barn att de skall få enundervisning som så långt det är möjligt motsvarar undervisningen igrundskolan. För ungdomar som är skolpliktiga sägs att de skall gesmöjlighet att få sådan kompletterande grundskoleutbildnig, förberedandeyrkesutbildning eller utbildning motsvarande gymnasieskolans som de behöver.För vuxna missbrukare som är omhändertagna med stöd av LVM eller som genomgårfrivillig behandling vid ett hem för vård eller boende saknas motsvaranderegler. Utbildning av vuxna missbrukare kan ske dels genom attmissbrukare deltar i reguljär utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen, komvux, eller inom arbetsmarknadsutbildningen, dels genom att komvux arrangerar utbildning på anstalten eller behandlingshemmet. I det senare fallet krävs normalt att tolv eller i vissa fall (glesbygd) åtta personerdeltar i utbildningen för att den skall få starta. Enligt delram för komvux kan dock viss del av en kommuns komvuxtimmar få användas för att starta verksamhet för särskilt prioriterade grupper även om gruppen skulle bestå av färre deltagare än ovan angivna antal. Enligt förslag i årets budgetproposition skall andelen komvuxtimmar som får användas på detta sätt ökas. I sammanhanget kan även erinras om de utslussningsgruppersom finns vid många anstalter och som förbereder utbildningsinsatser ocharbetsintroduk-tion i samarbete med . Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande ibetänkande SoU 1984/85:8 s. 17-19. Utskottet anförde då att det deladeuppfattningen att ett effektivt behandlingsarbete förutsätter att brister närdet gäller bl. a. yrkesutbildning repareras, men att orsaken till attutbildningsaspekterna inte alltid beaktas tillräckligt mera torde vara att sökai planeringen av vården än i själva statsbidragskonstruktionen. Utskottetanförde vidare följande. Barn och ungdom som vårdas med stöd av LVU skall erbjudaserforderlig utbildning de är omhändertagna. När det gäller vuxna kan det inte anses självklart att skolundervisning på viss nivå eller utbildning för ett yrke skall ges på en vårdinstitution. Värd enligt LVM skall i allmänhet vara avslutad . I allmänhet behövsden tiden för . att motivera missbrukare att fortsätta med någon form av frivillig behand ling. Den behandlingsplan som skall upprättas för den fortsatta vården och rehabiliteringen måste dock utformas så att missbrukarens utbildningsbehov jg - även vadgäller rena baskunskaper - tillgodoses. Det är i första hand den SoU1986/87:22 placerande socialnämnden som har ansvaret för detta. I detsammanhanget kan erinras om socialtjänstlagens princip om normalisering. Ommöjligt bör utbildningen integreras med annan kompletterande utbildning förvuxna. Utskottet har i denna fråga samma uppfattning somtidigare. Utskottet vill i ' sammanhanget även erinra om att socialberedningeninom kort slutför sin översyn av LVM. Enligt vad utskottet erfarit kommerberedningen bl. a. att behandla frågor om vårdtidernas längd. Det är självklartatt innehållet i vården påverkas av vilken vårdtid som kan tänkas. Med detanförda avstyrker utskottet motion So212 (m). I budgetpropositionen föreslås . underanslaget H 3. Bidrag till organisationer. Från anslaget utgår bidrag tillsammanslutningar som ägnar sig åt rehabilitering av missbrukare m. m., bidragtill opinionsbildning inom drogområdet genom föreningslivet samt medel förorganisationsstöd till nykterhetsorganisationer m. fl. Till drogförebyggande verksamhet genom organisationslivetberäknas för nästa budgetår 11,5 milj. kr. varav 3,6 milj. kr. tillarbetsmarknadens organisationer för insatser inom området Alkohol ocharbetsliv. Vidare disponeras för organisationsstöd drygt 14 milj. kr. tillvissa nykterhetsorganisationer, . till och drygt 3 milj. kr. till KALV-organisationerna (. Länkarnas riksförbundoch ). I motion So220 av () hemställs att stödet till höjs (yrkande 2). Motionären anför att stödet till . har urholkats år varförriksdagen nu bör visa nykterhetsfolket sitt stöd och höja anslaget. Utskottet vill understryka att gör och värdefull insats i kampen mot drogmissbruket. Även ibudgetpropositionen framhålls att folkrörelserna och organisationslivet ärcentrala då det gäller förebyggande insatser för att försöka förhindra allaformer av drogmissbruk. En viss höjning av organisationsstödet föreslås också ipropositionen, liksom av stödet till sammanslutningar och organisationer somägnar sig åt rehabilitering av missbrukare. Utskottet anser sig mot bakgrundhärav inte kunna förorda ytterligare höjning av det centrala stödet tillnykterhetsrörelsen för kommande budgetår. Motion So220 (c) yrkande 2 avstyrkssåledes. I motion So238 av m. fl. (m) hemställs attriksdagen vid behandlingen av proposition 1986/87:100 bil. 7, anslaget H 3.Bidrag till organisationer, för /88 beslutar att anslå , samt att den i förhållande till regeringens förslag med 15 000 000 kr.sålunda beslutade höjningen skall tillföras fördelningsposten "bidrag tillorganisationer som bedriver rehabiliteringsarbete". Motionärerna anför bl. a. att ideell verksamhet utgör enviktig del i den totala kampen mot missbruket och att de alternativa vårdformerna och det engagemang som där kommer till uttryck bör stimuleras och uppvärderas. ökad,målmedveten satsning på alternativ vård och rehabilitering skulle SoU1986/87:22 enligt motionärerna ge ytterligare goda resultat. I budgetpropositionen beräknas knappt 2,8 milj. kr. förbidrag till föreningar som bedriver rehabiliteringsarbete. Det ärsocialstyrelsen som fördelar bidragen. Vid fördelningen har socialstyrelsenprioriterat riksorganisationer, men anslag har också beviljats till lokalaföreningar som bedriver särskilt angelägen eller nydanande verksamhet. Den beslutade statsbidragskonstruktioneh förmissbrukarvården ger kommunerna stor frihet när det gäller vårdens utformningoch innehåll. Vid riksdagsbehandlingen anförde utskottet (SoU 1984/85:26 s. 7)bl. a. att den nya konstruktionen medför att det blir lättare att viakommunerna få stöd till nya verksamheter, vilket torde vara till fördel för denideellt inriktade missbrukarvården, som ofta står för nytänkande och utvecklingnär det gäller behandling av missbruksproblem. Att stödets fördelning på olikavårdalternativ styrs av socialnämnden ansåg utskottet rimligt med hänsyn tillnämndens övergripande ansvar för att behovet av vård i kommunen blirtillgodosett. Utskottet behandlade ett likartat motionsyrkande ibetänkande SoU 1985/86:17 och instämde då i åsikten att den ideellt bedrivnaverksamheten utgör en viktig del i kampen mot missbruk samt att det var käntför utskottet att många organisationer bedriver ett samhällsnyttigt socialt rehabiliteringsarbetemed goda resultat. Utskottet erinrade om att förutom de bidrag som utgår frånförevarande anslag kan de särskilda medel för utvecklings- ochförsöksverksamhet som fördelas från anslaget H 4 utnyttjas för utveckling avnya vård- och behandlingsmetoder för missbrukare. Kommunerna kan dessutomanvända kommunbidragsdelen av statsbidraget till missbrukarvård (se ovan s. 17)till att köpa tjänster av enskilda organisationer. Utskottet konstaterade iövrigt att det inte fanns ekonomiskt utrymme för ytterligare ekonomiskt stödtill organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete. Utskottet gör samma bedömning när det gäller årets anslagför Bidrag till organisationer m. m. Utskottet tillstyrker alltsåpropositionens förslag till medelsanvisning och avstyrker motion So238 (m). I motion So244 av och (bådafp) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attföreningen bör kunna beviljas statligt stöd för sinverksamhet från t.ex. anslaget Bidrag till organisationer. a. att har ca 1 500 medlemsfamiljer uppdelade ilokal- och länsavdelningar. Medlemmar är familjehem, stöd- och kontaktfamiljer,socialförvaltningar, socialsekreterare och andra intresserade. Organisationenhar genomgått en omfattande utveckling , vilken varit möjlig pågrund av projektmedel från och allmänna arvsfonden.Familjehemmens riksförbund vill bl. a. ge alla familjer som är eller vill blifamiljehem en adekvat utbildning. Även om huvudansvaret för detta ligger påkommuner och landsting satsas det för litet. Motionärerna vill ha statligastimulansinsatser för att få till stånd en kvalitativ utveckling avfamiljehemsvården. Utskottet har tidigare behandlat yrkanden om bidrag tillFamiljehemmens riksförbund ur anslaget Bidrag till organisationer. -T 1986/87. betänkandeSoU1983/84:20 s. 33 att organisationen inte är en sådan orga- SoU1986/87:22 nisation som kan få bidrag från ifrågavarande anslag enligtnuvarande bestämmelser, men hänvisade till att frågan om vissa andra bidrag varaktuell hos såväl som allmänna arvsfonden. Utskottet har erfarit att harerhållit bidrag från anslaget för utvecklings- och försöksverksamhet (H 4)såväl föregående som innevarande budgetår för fortbildnings- ochutbildningsprojekt. Bidraget för innevarande budgetår utgår med 335 000 kr.Även i årets budgetproposition pekas på angelägenheten av stöd från anslaget H4 till bl. a. föreningar som organiserar familjehemsföräldrar (prop. s. 143). Utskottet behandlade senast frågan om stöd till i betänkande SoU 1985/86:17 s. 12-13 och yttrade då bl. Det finns många ideella verksamheter där det görsvärdefulla och nydanande insatser för det sociala arbetet. Det är viktigt attta till vara sådant enskilt initiativ och engagemang. Detta är dock i förstahand en uppgift för den kommunala . Särskilt gäller detta i frågaom sådan verksamhet som kommunen primärt bör svara för, vartill hör erforderliginformation och utbildning för de familjehem man anlitar. Utskottet, som ocksåvill erinra om att behovet av stöd till nykterhetsorganisationer m. fl. äroförändrat stort, kan inte förorda en sådan utvidgning av det nu aktuellaanslaget. Däremot kan, som ovan framhållits. komma ifråga för bidrag för särskilda utvecklingsprojekt. Enligt utskottet uppfattning finns ingen anledning tilländrat ställningstagande i frågan. Utskottet avstyrker därför motion So244(fp). I motion So270 av och [bådas) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att BRISbör beredas anslag inom ramen för anslagen H 3 och H 4. Motionärerna anför attföreningen I Samhället, , åren organisation som arbetat i 15år. Den är nu en riksorganisation med avdelningar på olika håll i landet. a. en barntelefon dit barn med problem kan ringa och tvåkvällar för att få råd och stöd. Föreningen besvarar enligtmotionärerna ungefär 2 000 samtal från barn. Efter ett samtal från ettbarn följer alltid upp problemet och försöker genom olika kontakter i helalandet se till att barnet.får hjälp. är en organisation utan fastainkomster som därför är beroende av tillfälliga bidrag, gåvor, projektbidragetc. Enligt motionärerna har föreningen genom sitt arbete nu visat vilket behovden fyller och borde ges grundbidrag till hyra och löner. Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare förföreningen vilka lämnat ytterligare uppgifter om föreningens verksamhet. I budgetpropositionen anförs att barns uppväxtvillkorbehöver uppmärksammas mer (s. 131). Inom pågår ett omfattandeutvecklingsarbete som rör såväl metoderna i det sociala arbetet som frågor omorganisationen, vårdinnehåll m. m. Totalt beräknas drygt 29 milj. kr. förutveckling av det sociala arbetet bland barn och ungdomar och kringkrisproblematik i familjerna, missbrukarvård samt socialbyråernas arbete.Projektmedel har också ställts till förfogande under anslaget H 4. Utvecklings-och försöksverksamhet för bl. a. försöks- och utvecklingsprojekt avseendebehandling och stöd till familjer i kris samt avseende barn och SoU1986/87:22 ungdomar som far illa. Enligt vad utskottet inhämtat erhöll föregåendebudgetår . från H 4-anslaget som bidrag till sin stödgruppverksamhetför barn och disponerar samma belopp innevarande budgetår. omnämns också iårets budgetproposition bland sådana föreningar som bör få stöd från H4-anslaget (prop. s. 143). är däremot inte en sådan organisation som enligtnuvarande regler kan få bidrag från anslaget H 3. Som utskottet anförde ovan finns det många ideellaverksamheter där det görs värdefulla insatser för det sociala arbetet. BRISverksamhet att på ett direkt och obyråkratiskt sätt ge barn möjlighet att talaom sina svårigheter och också erbjuda praktisk hjälp är enligt utskottetsmening väl värd samhällets stöd. Utskottet vill dock understryka att uppgiftenatt hjälpa och stödja barn som på olika sätt far illa i princip är en uppgiftför den kommunala . För utvecklingsarbete m. m. har fåttbidrag från anslaget H 4. Utskottet anser det angeläget att kan fortsättaatt utveckla sin verksamhet och att resultaten kan tas till vara inomsocialtjänsten. Utskottet är emellertid inte berett att förorda en ändring avvillkoren för anslaget H 3, vilket skulle innebära minskat utrymme för stöd bl.a. till drogförebyggande verksamheter. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillmotion So270 (s). I budgetpropositionen föreslås under anslaget H 4.Utvecklings- och försöksverksamhet att anvisar ett reservationsanslagav . Anslaget används bl. a. för satsningar på utvecklings- ochförsöksverksamheter inom socialt arbete, bl. a. inom missbrukarvården. Förinnevarande budgetår har disponerat del av anslaget för kurs-och konferensverksamhet inkl. utbildning och information för handläggare avalkoholärenden hos länsstyrelserna, för familjepedagoger och annan personalinom kommunernas socialtjänst som arbetar med flyktingar eller zigenare samtför försöks- och utvecklingsarbete med behandling och stöd till familjer ikris, barn och ungdom som far illa samt nya vård- och behandlingsmetoderfrämst inom den öppna missbrukarvården. har vidare för innevarande budgetår fåttuppdrag att inom en ram av 5,15 milj. kr. föreslå regeringen utvecklingsprojektinom narkomanvården. För stöd till utveckling och förändring av främst institutionsvårdeneller alternativ till denna disponeras 10 milj. kr. Enligt bestämmelser som regeringen meddelar kan sammanlagtdrygt 3,4 milj. kr. a. för utveckling av socialbyråernas arbetemed familjer i kris, utveckling av metoder i det sociala arbetet och förprojekt rörande läkemedelsmissbrukare. I motion So242 av () och KarinIsraelsson (c) anförs att () fått utökade arbetsuppgifter när det gäller att samlat följadrogutvecklingen och att särskilda medel för detta ändamål även har ställtstill CAN:s förfogande. Enligtmotionärerna visar erfarenheten att CAN har begränsade möjligheter SoU1986/87:22 att inomramen för beviljade medel utveckla de metoder och skapa de rutiner som krävsför att kontinuerligt följa drogutvecklingen. enligtmotionärerna särskilda utvecklingsmedel under kommande budgetår. Medel uranslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet bör enligt motionärernakunna disponeras för detta. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. I årets budgetproposition har under anslaget H 1 beräknats3 . för CAN:s verksamhet, varav CAN bör disponera minst 900 000 kr.för att samlat följa drogutvecklingen och låta genomföra olika undersökningarm. fördelar medel från anslaget H 4till ändamål som beskrivits ovan. Fördelningen av medel är en uppgift somankommer på som har att göra prioriteringar mellan olikaansökningar. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte attriksdagen bör ta något initiativ i denna fråga och avstyrker motion So242 (fp,c). I motion So215 av m. fl. (fp) hemställsatt rikdagen som sin mening ger till känna vad i motionen anförts beträffandestöd till olika vårdmetoder (yrkande 7). Motionärerna anför bl. a. att det är angeläget attutveckla åtgärder som leder till tidig upptäckt av alkoholproblem, bl. a. genomatt företagshälsovården och primärvården blir effektivare på att upptäcka ochåtgärda alkoholproblem. Motionärerna anser också att det är viktigt attfördomsfritt pröva bestämmelser som försvårar eller förhindrar ett lämpligtomhändertagande och nämner som exempel bestämmelserna om rätten tillsjukpenning vid institutionsvistelse. I motionen tas också upp frågor omkontraktsvård och om stöd till ideellt bedriven missbrukarvård. I motion So217 av () hemställs om ettuttalande om vad som anförts i motionen om vårdinsatser förnarkotikamissbrukare (yrkande 3). Förebyggande åtgärder är enligt motionärenden viktigaste samhällsinsatsen för att komma till rätta med drogmissbruket. Deideella organisationernas möjligheter till hjälpinsatser skall enligtmotionären stödjas av samhället. Vidare bör "småmarior" liknandeMariapolikliniken i upprättas i bostadsområden där narkotikamissbrukförekommer i stor omfattning. Enligt 3 kap. 7 § lagen (1962:381) om allmän försäkringutgår sjukpenning vid sjukdom som förorsakar nedsättning av arbetsförmågan medminst hälften. Alkoholism betraktas enligt gällande praxis som sjukdom ochgrundar således rätt till sjukpenning. Socialberedningen har i delbetänkandet(Ds S 1984:17) föreslagit att missbrukare som vårdas, på sociala institutionerinte skall vara sjukskrivna mer än och att i ställeten särskild rehabiliteringspenning skall kunna utgå under rehabiliteringstiden.Regeringen har överlämnat beredningens förslag i denna del tillrehabiliteringsutredningen (S 1985:02) som avser att lämna sitt slutbetänkandeföre kommande årsskifte. Utskottet har behandlat motioner om tidig hjälp vidmissbruksproblem i betänkande SoU 1981/82:43 s. 16-18, i betänkande SoU 1984/85:14 s. 11 f. och i betänkande SoU 1985/86:17 s. 15-16. Utskottet uttalade i sistnämnda betänkande bl. a. att det enligt utskottets mening är viktigt att ha en öppen 24 attitydtill nya impulser och synpunkter på det sociala behandlingsarbetet. SoU1986/87:22 Variation och mångfald är en tillgång inte bara i det drogpolitiskainformationsarbetet utan även i utbudet av behandlingsmöjligheter. Utskottet framhöll ånyo att det ideellt bedrivna arbetet spelar en viktigroll i missbrukarvården. I budgetpropositionen (s. 143) uttalar socialministern attden satsning på utvecklings- och försöksverksamhet som skett inommissbrukarvården och det sociala arbetet i övrigt bör fortsätta. Det anges varaangeläget med en utveckling av metoderna inom socialbyråernas individ- ochfamiljeomsorg, liksom av de frivilliga organisationernas arbete. Under anslagetberäknas som ovan angivits 10 milj. kr. för utvecklings- och försöksverksamhetvad beträffar nya eller förändrade former av institutionsvård eller alternativtill sådan vård. Under anslaget beräknas vidare 5,3 milj. kr. för att stimulerautvecklingsarbetet inom narkomanvården. Enligt utskottets uppfattning tillgodoses motionärernasönskemål om utveckling av vårdmetoder för missbrukare i allt väsentligt genomregeringens prioriteringar på detta område. Utskottet anser det därförobehövligt med något uttalande med anledning av motion So215 (fp)yrkande 7, som alltså avstyrks. Utskottet avstyrker även motion So217 (c) yrkande 3 medhänvisning till det nu anförda. I motion So280 av och (bådac) hemställs om ett tillkännagivande om vård i familjehem (yrkande 6). Hem förfamiljevård är enligt motionärernas mening en vårdform som ärundervärderad. Dessa hem är enligt motionärerna en del i en fungerandevårdkedja och måste jämställas med behandlingshem och öppenvård. De är allaexempel på omistliga delar i vård av missbrukare och socialt utslagnamänniskor. Utskottet behandlade ett likartat motionsyrkande ibetänkande SoU 1985/86:17 s. 16 och redovisade då bl. a. att en rikskommittéför familjevård (RFF) med målsättningen att stödja och utveckla familjevårdenför i första hand missbrukare bildats. har fåttstöd genom för utbildnings- och konferensverksamhet. Samtligafamiljevårdsenheter ingår i ett långsiktigt forskningsprojekt-Beskrivning av missbrukare i familjevård. Enligt vad utskottet erfarit visaren utvärdering av familjevårdsenheten i på mycket goda behandlingsresultat,framför allt då det gäller kriminella missbrukare. Utskottet har tidigare uttalat att familjehemsvård i mångafall är ett bra alternativ till institutionsvård. Utvärderingen avhittillsvarande verksamheter kan ge impulser till fortsatt utveckling avfamiljehemsvård, t. ex. för HIV-smittade missbrukare. Det nuvarandebidragssystemet för missbrukarvården, som ger kommunerna full frihet att väljavårdform, samt det stöd som utgår från anslaget H 4. Utvecklings- ochförsöksverksamhet bör vidare kunna bidra till en önskvärd utveckling avfamiljehemsvården. Något initiativ från i denna del är därför intepåkallat, varför motion So280 (c) yrkande 6 avstyrks. Utskottet återkommer i det följande till medelsberäkningenför anslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet. Kvinnorsmissbruk SoU 1986/87:22 I motion So215 av m. fl.