bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Bostadspolitiken i dess helhet måste ha en grundläggande inriktningsom ger möjligheter till varierande bostadsbestånd i syfte att tillgodose varsoch ens önskemål om hur man vill bo till en rimlig kostnad i landets alladelar. Denhittillsvarande bostadspolitiken har i hög grad präglats av ryckighet och bristpå långsiktiga regler. Ett flagrant exempel härpå är det sätt på vilket degaranterade räntorna först trappats upp för att sedan sänkas för att kompenseraför fasfighetsskatten. Ett annat exempel är bostadsförbättringsverksamhetendär statsmakterna först prioriterar denna genom ett omfattande statligt stödför att sedan nästan helt strypa den på vissa orter genom rambegränsningar. Vadsom behövs är enligt bostadsutskottets mening i stället en politik somkännetecknas av långsiktighet och en minskad detaljstyrning och byråkrati. Medutgångspunkt i de ovan redovisade förhållandena bör enligt bostadsutskottetsmening i en framtida bostadspolitik ingå - att bostadsstödet i störteutsträckning riktas till dem som bäst behöver det - en samordning avbostadspolitiken med skatte- och familjepolitiken - att fler skall få möjlighet attäga sin bostad - att inflytandet förhyresgästerna ökar genom kooperativa lösningar - att ungdomars behov av bostädertill rimliga kostnader skall tillgodoses - ett nytt lånesystem med mindregenerella subventioner - ett ökat småhusbyggande - att Statensbostadsfinansieringsaktiebolag avvecklas - att länevillkoren förenklas. nu med anslutning till förslagen i motionerna Bol 12 (c) yrkande 2och Bo257 (c) yrkandena 1 och 3 anfört om bostadspolitikens utformning ochinriktning bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande bostadspolitikens utformning och inriktningatt med anledning av motionerna 1986/87:Bol 12 yrkande 2 och1986/87Bo257 yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Denframtida bostadspolitiken (mom. 2, motiveringen) BoU 1986/87:10 RolfDahlberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Förslaget i" och slutarmed "fråga förordats" bort ha följande lydelse: motion Bo408 (vpk) yrkande 1 föreslagits avstyrks med hänvisning till vadutskottet ovan anfört om bostadspolitikens utformning och inriktning. Den framtida bostadspolitiken (mom. 2) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Förslageti" och slutar med "fråga förordats" bort ha följande lydelse: Detfinns enligt bostadsutskottets mening en rad åtgärder som behöver vidtas föratt ge den framtida bostadspolitiken en mera markerad bostadssocial profil.Bostadsutskottet delar sålunda vad som anförts i kommunisternaspartimotion Bo408 om behovet av förbättringar med avseende påhyresgästinflytande, boendemiljö, boendeservice och kollektiva boendeformer m.m. mening är hyresgästernas inflytande över sin egen bostad ochöver sin bostadsmiljö alldeles för svagt. Detta är en enligt bostadsutskottetsmening en oacceptabel situation. Hyresgästerna rnåste sålunda ges ett ökatinflytande så att de exempelvis kan ta initiativ till hissinstallationer,tillskapande av närlokaler och kolonilotter samt förbättringar i den yttremiljön. I detta sammanhang bör också förutsättningar skapas för att åstadkommahyresgäststyrda projekt och självbyggeri av flerbostadshus. Somframhålls i kommunisternas partimotion Bo408 måste storuppmärksamhet ägnas åt det befintliga bostadsbeståndet och då inte minst åt debostäder som tillkom under det s. k. miljonprogrammet. Det finns storaproblem i detta bostadsbestånd, problem som blir alltmer märkbara i och med attbeståndet åldras. Naturligtvis måste förbättringar göras också imiljonprogrammets bostäder, men detta måste ske på ett sådant sätt att inte deboende drabbas av stora hyreshöjningar. Det är enligt bostadsutskottets meninginte rimligt att de boende i dessa områden återigen skall tvingas betalanybyggnadshyra för att få bo i en miljö som har de kvaliteter som redan finns iandra områden och som borde ha tillskapats redan då området byggdes. Avslutningsvisvill utskottet också peka på behovet av ett ökat bostads byggande - till denna fråga återkommer dessutom utskottet nedan. Det sjunkande bostadsbyggandet har medfört att vi har bostadsbrist på många orter. Detta har inte minst drabbat de unga, men även andra grupper som invandrare och äldre har drabbats av svårigheter att få en egen fullvärdig bostad. För att komma till rätta med dessa problem bör enligt bostadsutskottets mening bostadsbyggandet öka. Målsättningen bör härvid vara att nyprodukfionen skall omfatta minst 50000 och ombygg nadsverksamheten minst 25 000 lägenheter . Av nyproduktionen bör 102 huvuddelen utgöras av hyreslägenheter i allmännyttig ägo. Sammanfattningsvisbör sålunda den framdda bostadspolitiken ges en BoU 1986/87:10 sådaninriktning att - hyresgäststyrda projekt ochsjälvbyggeri av hyreslägenheter stimuleras - nyproduktion och ombyggnad avbostäder ökar - kvaliteten på den gemensamma,kollektiva miljön förbättras - hyresgästinflytandet ökar. nu med anslutning dll kommunisternas partimotion Bo408yrkande 1 såvitt nu är i fråga anfört bör som sin mening geregeringen till känna.. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 2. beträffandeden framtida bostadspolitiken aU med anledningav modon 1986/87:Bo408 yrkande 1 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Bostadsbyggandets omfattning (mom. 3) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 25 börjar med "Syftetmed" och slutar med "med motionsförslaget" bort ha följandelydelse: Visserligenkan en mindre uppgång i bostadsbyggandet, mätt i antalet påbörjade lägenheter,noteras för . Fram till detta år har dock nyproduktionen varit iständigt sjunkande . Detta innebär att nyproduktionen liggerpå en enligt bostadsutskottets mening alltför låg nivå. Detta bevisas inteminst av den i det närmaste katastrofala bostadssituadon som råder på mångaorter, med hundratusentals hushåll som saknar en egen bostad. Denna utvecklingär enligt bostadsutskottets mening helt oacceptabel. Åtgärder måste därförvidtas för att skapa en offensiv bostadspolitik som i sin tur leder till ettökat byggande. vill i detta sammanhang också peka på vad sommed anslutning till kommunisternas partimotion Bo408 anförts ominriktningen av en sådan bostadspolitik. Utskottetanser att som ett första steg mot den förordade bostadspolid-ken bör ett målformuleras för omfattningen av ny- och ombyggnadsverksamheten av bostäder. Detförslag till mål för igångsättning av ny- och ombyggnader som förs fram ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo215 är enligt bostadsutskottetsmening härvid både rimligt och realis-dskt. Mofionens yrkande 2 fillstyrkssåledes av utskottet. delsatt moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 3. beträffandebostadsbyggandets omfattning ätt medanledning av motion 1986/87:Bo215 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört. 6.Bostadsbyggandets regionala fördelning (mom. 4) BoU 1986/87:10 RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Somframhålls i motion Bo240 (m) är behovet av bostäder mycket stort iStockholmsregionen. Detta framgår inte minst av de växande bostadsköerna iregionen. har bostadsbyggandet, som framgår av framställningen ovan(avsnitt 4.1) minskat. Effekterna av den uppkomna bostadsbristen iStorstockholm är många och besvärande. Inte minst ungdomar har drabbats genomatt de inte kan flytta hemifrån och bilda familj i en utsträckning de skullekunnat göra vid en god tillgång på bostäder. Även näringslivet i regionen hardrabbats hårt av bostadsbristen genom att företag inte har kunnat rekryteraerforderlig personal därför att bostadsfrågan inte har kunnat lösas. Motbakgrund av den besvärliga bostadssituationen i behöverenligt bostadsutskottets mening en rad åtgärder vidtas. Det gäller delsåtgärder för att motverka den trögrörlighet som finns på dagens bostadsmarknad,dels åtgärder för att sänka kostnaderna i nyproduktionen. Genomen förbättrad rörlighet på bostadsmarknaden förbättras också de ungasmöjligheter att komma ut på marknaden. Bland de åtgärder som härvid kan komma ifråga märks införande av ägarlägenheter och rätt att uppskjutareavinstbeskattningen vid byte mellan bostadsrätt och småhus. Destigande byggkostnaderna kan enligt bostadsutskottets mening motverkas genomatt bostadsföretagen tillåts experimentera på olika sätt i t. ex. olika s. k.fribyggeprojekt. Det torde enligt bostadsutskottets mening vara en lämpliguppgift för den tillsatta delegationen för ökat bostadsbyggande iStockholm att på ett aktivt sätt medverka till att finna formerna för ettarbete med denna inriktning. nu med anledning av motion Bo240 (m) såvitt nu är i fråga anfört ombostadsbyggandets regionala fördelning bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotionerna Bo219 (vpk) yrkande 5, Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochBo253 (fp) yrkande 2 avstyrks. dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4. beträffande bostadsbyggandets regionala fördelning attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Bo240 såvitt nu är i fråga och medavslag på motionerna 1986/87:Bo219 yrkande 5, 1986/ 87:Bo243 yrkande 1 och1986/87:Bo253 yrkande 2, det näst sista motionsyrkandet såviu nu är i fråga,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 7.Bostadsbyggandets regionala fördelning (mom. 4, BoU 1986/87:10 och . (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "" och slutar med "yrkande 2" bort lyda: Detfinns en regional obalans som naturligtvis också påverkarbostadsbyggandets regionala fördelning. Vad som i första hand behövs är därförregionalpolitiska insatser som minskar belastningen på storstadsområdena ochsom främjar den regionala utvecklingen i övriga delar av landet. Genom enregionalpolitik med denna inriktning kommer också de regionala obalanserna påbostadsmarknaden att rättas till. Utöverde regionalpolitiska insatser som utskottet förordat ovan behöver ocksåbostadspolitiken som sådan ges en utformning som medverkar till att ge enregional balans på bostadsmarknaden. Utskottet har också ovan anslutit sig tillmotioner (c) som innefattar förslag om en bostadspolitik med denna inriktning. Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionerna Bo219 (vpk)yrkande 5, Bo240 (m) såvitt nu är i fråga, Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är ifråga samt Bo253 (fp) yrkande 2, Bostadsbyggandets regionala fördelning (mom. 4) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 börjar med "" och slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utvecklingenav bostadsmarknaderna i landets storstadsområden liknar alltmer den somgäller för västeuropeiska och amerikanska storstäder. De allt högre hyrornaoch priserna på bostadsrätter och villor gör att endast de med pengar harmöjlighet att skaffa sig bra bostäder i attraktiva lägen. I praktiken råder nuen fri marknad där lägesfördelar får slå igenom helt på prisutvecklingen. Deredan gynnade gynnas ännu mer genom att de kan köpa in sig i de attraktivaområdena. Bostadsutskottetanser att den nu beskrivna utvecklingen med all kraft måste motverkas ochstoppas. Utskottet har också ovan ställt sig bakom en rad förslag ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo408 som alla syftar fill att gebostadspolitiken en mera markerad bostadssocial profil. Utöver dessa generellaåtgärder måste enligt bostadsutskottets uppfattning den regionala styrningen avbostadsbyggandet förstärkas. Inte minst i storstadsområdena utgör en sådanstyrning en absolut förutsättning för att bostadsbyggandet skall få deninriktning och fördelning som krävs för att förverkliga de bostadssociala målenfullt ut. nu med anledning av motion Bo219 (vpk) yrkande 5 anfört om den regionala styrningen av bostadsbyggandet bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionerna Bo240 (m), Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är i fråga och Bo253 (fp) yrkande 2 avstyrks. dels att moment 4 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: BoU 1986/87:10 4.beträffande bostadsbyggandets regionala fördelning att med anledningav motion 1986/87:Bo219 yrkande 5 och med avslag på motionerna 1986/87:Bo240,1986/87:Bo243 yrkande 1, 1986/87:Bo253 yrkande 3, det första och det andramotionsyrkandet såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Åtgärder för att motverkaombildning från hyresrätt till bostadsrätt (mom. 5, motiveringen) (), (), (), (),(), () och . () anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 27 bötjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "på upplåtelseformer" bort ha följandelydelse: Bostadsrättenutgör en för många människor attraktiv boendeform. Detta förhållande bevisasbl. a. av att efterfrågan på lägenheter som upplåts med bostadsrätt har ökatunder senare år. Många människor uppskattar uppenbarligen den förening avenskilt ägande och gemensamt ansvarstagande i demokratiska former förfastigheten som bostadsrättsboendet erbjuder. Bostadsrätten är också enboendeform som passar många ungdomar och kan leda till en ökad sparstimulans idessa grupper. Det har visat sig att en rad positiva effekter kan uppnås dåupplåtelseformen i en fastighet eller i ett bostadsområde förändras frånhyresrätt till bostadsrätt. Ofta har sådana ombildningar fört med sig minskadesociala problem och en större gemenskap i bostadsområdet. Vidare harbostadskostnaderna kunnat reduceras genom minskat slitage och genom egnainsatser i förvaltningen av bostäderna. anser att de ovanberörda förhållandena talar för att olika restriktioner som gäller förbostadsrättsboendet bör avskaffas. Derestrikdoner och förhållanden som enligt utskottets mening börföranleda ändrad lagstiftning samt åtgärder i övrigt gäller bl. a. hyresgästernasförköpsrätt vid försäljning, hembudsreglerna, särbehandlingen av vissariksorganisationer för bostadsrättsföreningar samt realisationsvinstbeskattningen.Även reglerna för finansiering av bostadsrätter bör ses över. Till de frågor avbl. a. fastighetsrättslig natur som här redovisats återkommer utskottet i ettsenare betänkande. Åtgärder för att motverkaombildning från hyresrätt till bostadsrätt (mom. 5) . ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Bostads utskottet har" och slutar med "till bostadsrätt" bort haföljande lydelse: Utskottet har i det föregående med anslutning till förslag i motion Bo219 106 (vpk) beskrivitutvecklingen på bostadsmarknaden i framför allt våra stor- BoU 1986/87:10städer. Som framgår av denna beskrivning har vi en i praktiken frimarknad där det är den boendes ekonomiska ställning som styr vilken bostaddenne kan välja. Denna utveckling förstärks av det ökande antaletbostadsrätter/insatslägenheter i centrala och attraktiva lägen, både genomnyproduktion och genom ombildning av hyresrätter. Enligt bostadsutskottetsmening måste denna utveckling mot ökad segregation och. Imofion Bo219 (vpk) föreslås en rad åtgärder som syftar fill att försvara densociala bostadspolitiken och motverka utvecklingen mot en ökad segregation.Utskottet anser att de föreslagna åtgärderna, som här återges i korthet,bör vidtas. Omvandlingenav hyresrätt till bostadsrätter i centrala och attraktiva lägen bör stoppas.Fler och billigare hyresrätter bör i stället komma till i dessa områden. En vägatt gå kan vara att sätta en gräns för hur stor del av de centralaflerbostadshusen som skall få utgöras av bostadsrätter. I bör dengränsen sättas till . Lagstiftningen bör ändras så att icke önskvärdomvandling av hyresrätt till bostadsrätt förhindras. nu anfört om åtgärder för att motverka segrega-donen istorstadsområdena m. m. bör med anledning av motionerna Bo219 (vpk)yrkande 3 och Bo403 (s) som sin mening ge regeringen dll känna. delsatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 5. beträffandeåtgärder för att motverka ombildning från hyres rätt till bostadsrätt att medanledning av motionerna 1986/87:Bo219 yrkande 3 och 1986/87: Bo403 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Åtgärder för att underlättaomvandling från hyresrätt till bostadsrätt m. m. (mom. 6) (), (), (), (),(), () och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pås. 27 börjar med "Pade" ochslutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse: ovan anfört om behovet av åtgärder för att underlätta ett ökat boendei bostadsrätt innebär en anslutning till förslagen i motionerna Bo258 (fp)yrkande 1 samt Bo423 (m). Utskottets ställningstagande om åtgärder för attunderlätta omvandling fill bostadsrätt bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffandeåtgärderför att underlätta omvandling från hyres rätt till bostadsrätt m.m. att medanledning av motionerna 1986/87: Bo258 yrkande 1 och 1986/87: Bo423yrkande 2 som sin mening ger regeringen till 107 känna vad utskottetanfört. Prioriteringav byggandet av flerbostadshus i vissa BoU 1986/87:10 kommuner (mom. 7) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 27 börjar med "Även i"och på s. 28 slutar med "4 avstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottethar ovan beskrivit utvecklingen mot en ökad segregation på bostadsmarknaden iframför allt landets storstadsområden. Mot bakgrund härav har också utskottetställt sig bakom förslag i motion Bo219 (vpk) som syftar till att motverkadenna utveckling. Enligt bostadsutskottets mening måste dock ytteriigareåtgärder vidtas. Utvecklingenmot en ökad segregation förstärks av en stor dominans för småhus i vissa delarav storstadsområdena. Detta leder till en ensidig åldersmässig och socialstruktur med en hög andel barnhushäll med goda inkomster och fålåginkomsttagare, ensamstående och äldre. I områden med denna struktur behövsenligt bostadsutskottets mening ett tillskott av flerbostadsbebyggelse upplåtenmed hyresrätt. nu med anledning av motion Bo219 (vpk) yrkande 4 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 7. beträffandeprioritering av byggandet av flerbostadshus i vissa kommuner att medanledning av motion 1986/87: Bo219 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Neutralitet mellan olika upplåtelseformer m. m.(mom. RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Bostadsutskottetdelar" och slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse: Medanslutning till motion Bo408 (m) har utskottet ovan redovisat grunddragen i enbostadspolitik för minskad reglering och ökad valfrihet för den enskilde. Ettnödvändigt inslag i en sådan politik är naturligtvis att det finns etttillräckligt utbud av bostäder med olika upplåtelseformer på bostadsmarknaden.Olika upplåtelseformer passar olika bra vid olika perioder i en människas livoch det är därför viktigt att kunna välja upplåtelseform efter de egna behovenoch önskemålen. Föratt möjliggöra ett utbud av bostäder med olika upplåtelseformer som svarar motden efterfrågan som finns måste en absolut neutralitet i fråga om bl. a.finansieringsförutsättningarna och skattereglerna föreligga - ett förhållandesom inte råder. Åtgärder måste sålunda vidtas för att åstadkomma den nuförordade neutraliteten. nu med anledning av motion Bo240 (m) såvitt nu är i fråga anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffandeneutralitet mellan olika upplåtelseformer m. m. att medanledning av motion 1986/87: Bo240 såvitt nu är i 108 fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 14.Äldres och handikappades boende (mom. 9) BoU1986/87:10 och . (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "De ovan"och på s. 29 slutar med "och förverkligas" bort ha följande lydelse: Denegna bostaden och boendet är för alla avgörande för vilken livskvalitet manupplever sig ha. Inte minst gäller detta för äldre och handikappade som måsteställa särskilda krav på sin bostad, och som ofta tillbringar en stor del avsin tid i den. Det är enligt bostadsutskottets mening därför viktigt att deovan redovisade målen för äldres, handikappades och långvarigt sjukas boendepå olika sätt utvecklas och konkretiseras. Sådana konkretiseringar förs ocksåfram i motionerna Bo207 (c) och Bo518 (c), bl. a. i vad gäller åtgärder för attmöjliggöra kvarboende, valfrihet i fråga om boendeform och möjlighet tillpåverkan. Äldreoch handikappade människor har ofta inte elementära möjligheter att utformasitt boende och sitt liv. Ännu återstår mycket innan boendet för dessa grupperkan utformas så att de får tillgång till den självständighet och delaktighet isamhället som de har rätt fill. Alltför många tvingas fortfarande vårdas påinstitution trots att de med bostadsanpassning och hemservice skulle kunnaklara ett eget boende. Enligt utskottets mening bör det vara självklart att ettanpassat boende för grupperna handikappade och äldre skall präglas avsjälvbestämmande vad gäller val av bostadsort, boendeform och serviceinsats. Enförutsättning för att ge möjlighet dll ett utökat boende i vanliga bostäder ärbl. a. en utbyggd hemtjänst och hemsjukvård. De institutioner som behöverfinnas kvar skall erbjuda olika grad av service. Valfriheten bör vara stor. nu med anledning av motionerna Bo207 (c) såvitt nu är i fråga ochBo518 (c) yrkande 2 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 9. beträffande äldres och handikappades boende att riksdagenmed anledning av motionerna 1986/87: Bo207 och 1986/ 87:Bo518 yrkande 2, denförstnämnda motionen såviu nu är i fråga, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Bostadsplanering för en mer allsidig hushållssammansättning(mom. 10, motiveringen) RolfDahlberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 29 börjar med "När de" och slutar med"motionärerna aktualiserat" bort ha följande lydelse: Somframhålls i moderata samlingspartiets partimotion Bo205 måste bostadspolitiken ges en inriktning som minskar den offentliga styrningen och ökar den enskildes valfrihet. En bostadspolitik med denna inriktning ger en ökad rörlighet, något som i sin tur medför att bostadsbeståndet utnyttjas bättre. avstyrker med hänvisning härtill modon Bo212(s). Ettnytt system för finansieringen av bostadslån BoU 1986/87:10 (mom. 11) (), (), (), (),(), () och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 30 börjar med "AlltsedanSBAB" och slutar med "Bo258 (fp) yrkande 24" bort ha följandelydelse: Långivningentill bostadsbyggandet bör förändras. Dagens system bör ersättas med ettkreditgarantisystem administrerat av bottenlåneinsfituten. Bostadslånekommitténkonstaterade att det är möjligt att inom ramen för ett sådant systemföra över de statliga lånen till dessa insdtut. En sådan ordning är till fördelför såväl långivare som låntagare. I ett kreditgarandsystem blir det möjligtatt genomföra avsevärda förenklingar jämfört med den nuvarande ordningen. Bottenlåneinstitutenär ju i stor omfattning långivare till dem som fårstatliga bostadslån. Ytterligarebör framhållas att statens roll i bostadsfinansieringssystemet starkt minskatgenom det fattade beslutet av avskaffa det s. k. prioriteringssystemetför bostadsobligationer. Därmed togs ytterligare ett steg mot en meramarknadsanpassad bostadslångivning. Det finns goda skäl att gå vidare i dennariktning och helt låta bottenlåneinsfituten och med dem jämställda ta ansvaretför och administrera bostadslångivningen. I ett sådant system saknas skäl attha kvar .