bet · GA01UbU14 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att mom. 30 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 30. beträffande separataflickgrupper i tekniska ämnen att med bifall till motionerna1986/87:Ub815 yrkande 4 och 1986/87: Ub825 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Föreningars och organisationers medverkan i undervisningen (punkt 1, mom. 34) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar "Utskottet anser" och slutar "yrkande 5" bort haföljande lydelse: Utskottet anser för sin del att på ömse sidor välförberedd politikermedver kan - och då gärna av de politiska ungdomsförbunden - kan göra undervisningen konkret i de avsnitt det här gäller. Utskottet har här erfarit att de riktlinjer för politikermedverkan i undervisningen som finns (SÖ-FS 1981:182) inte alltid uppfattats som entydiga. Också här har givetvis 72 länsskolnämndenett ansvar för tillsyn. Det synes naturligt att tider och UbU 1986/87:14omfattning för denna verksamhet prövas inom den samordnade planeringav läsåret som utskottet tidigare behandlat (avsnitt 3.4.3). Med tanke på den vikt utskottet vill lägga vid dessainslag i undervisningen synes en översyn av dagens riktlinjer lämplig. Dessabör därvid göras så klara och tydliga, att inga elever berövas möjligheten attfå olika partiers ståndpunkter belysta och det inte bara i ett kompaktkoncentrat just månaden före ett riksdagsval. Vad utskottet här har förordat om klarare riktlinjer förbl. a. de politiska ungdomsförbundens medverkan i undervisningen bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. bör därmed också bifallamofion 1986/87:Ub241 yrkande 5. dels att mom. 34 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 34. beträffande föreningars ochorganisationers medverkan i undervisningen attriksdagen med bifall fill motion 1986/87:Ub241 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Specialintressen för teoretiska ämnen (punkt 1, mom.37) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar"Utskottet har senast" och slutar "yrkandena 32 och 33"bort ha följande lydelse: Frågan om personliga intresseval och möjlighet tilljämkningar i timplanen för att fillgodose sådana har tidigarebehandlat (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412).Utöver idrott borde estetiska ämnen, t. ex. musik och bild, vara möjliga sompersonliga intresseval och därmed kunna studeras på timmar som frigjorts genomjämkning i timplanen. Enligt utskottets uppfattning är det- med de godaerfarenheter som redan vunnits av denna flexibilitet - angeläget att ocksåelever med andra talanger än inom idrott och estetiska ämnen ges möjlighet attutveckla sina specialintressen. Elever som har speciella förutsättningar fört. ex. matematik, fysik och språk bör på motsvarande sätt få utveckla dessa.Rimligen bör sådana specialgymnasier för teoretiska ämnen, liksom de föridrott, bli riksrekryte-rande. Enligt utskottets meuirig bör också modellen meds. k. hemortsalter-nafiv med utbyte av få prövas för deungdomar som har speciella talanger eller intressen inom de teoretiska områdenamen som av olika skäl inte vill lämna sin hemort. Utskottet föreslår därför attockså sådana teoretiska ämnen som nämnts skall kunna ingå i en försöksverksamhetmed en kombination av specialintresse och studier vid hemortens gymnasieskolafr. o. m. . Utskottet delar slutligen också motionärernas uppfattningatt de nuvarande möjligheterna för eleverna att genom individuella timplanejämkningarkunna tillgodose egna anlag och intressen för estefiska ämnen bör vidgas. Riksdagenbör därför ändra sitt beslut från /84 att ifrågava- 3 randetimplanejämkningar skulle avse endast idrott eller estetiska ämnen. UbU1986/87:14 Rikdagen bör med bifall till motionerna 1986/87:Ub812 yrkande 20samt 1986/87:Ub827 yrkandena 32 och 33 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet här anfört. dels att mom. 37 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 37. beträffande specialintressenför teoretiska ämnen att med bifall till motionerna 1986/87:Ub812yrkande 20 och 1986/87:Ub827 yrkandena 32 och 33 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, En Översyn av försöksverksamheten (punkt 1, mom.41) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar "I vad" och slutar "yrkande 8 avstyrks" bort haföljande lydelse: I vad gäller den arbetslivets medverkan i utbildningen sommotionärerna önskar finner utskottet att detta område i och för sig har enkvantitativt god uppslutning inom försöksverksamheten, nämligen ipraktikförsöken. Utskottet vill dock här lyfta fram även de kvalitativaaspekterna av arbetslivets medverkan. Dessa berör själva utbildningens relevansoch meningsfullhet, såväl för samhälle och arbetsliv som för den enskildeeleven. Dåvarande utbildningsministern konstaterade själv i den aktuellapropositionen att "ett statiskt utbildningsväsende i ett dynamisktsamhälle blir snabbt en dålig investering" (prop. 1983/84:116).Utbildningens relevans för arbetslivets kompetensbehov är en nödvändigförutsättning. Detta ställer i sin tur, som utskottet ser det, krav på en meromfattande innehållsmässig förnyelse av en lång rad utbildningar inomgymnasieskolan än bara praktikförsöken kan medverka till. En sådan förnyelsekräver medverkan av arbetslivet, såväl inom den privata sektorn som inom denoffentliga. Först då kommer reformarbetet inom gymnasieskolan att präglas avden helhetssyn som är nödvändig för ett framgångsrikt resultat. Det är mot en sådan bakgrund regeringen bör ge SÖ iuppdrag att göra en översyn av den pågående försöksverksamheten ochutvecklingsarbetet. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub817yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 41 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 41. beträffande en översyn avförsöksverksamheten att med bifall till motion 1986/87:Ub817 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Praktikförsök(punkt 1, mom. 42) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar"Utskottet ser" och slutar "yrkande 30 avstyrkts" bort haföljande lydelse: Utskottet ser en sådan flexibilitet som självklar och anseratt de bestäm- melser somfinns för försöksverksamheten med ämnesanknuten praktik (SFS UbU 1986/87:14 1985:123)bör ses över på så sätt att det helt klart framgår att olika studievägaroch ämnen har olika förutsättningar för praktikförsök, vad gäller såvälomfattning som innehåll. Detta är den ram som bör gälla. genomförandetsedan äger rum i olika skolor förutsätter utskottet att den statligaskoladministrationen uppmärksamt följer upp i den utvärdering, om Vad utskottet nu har anfört bör med bifall till motion1986/ 87:Ub827 yrkande 30 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 42 i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub827 yrkande 30 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Förkunskapskrav för intagning i gymnasieskolan (punkt1, mom. 43) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar "Utskottet erinrade" och slutar "yrkande 7" bort haföljande lydelse: Utskottet har inhämtat att betygsfrågan ärföremål för en allmän genomlysning inom . Inför deöverväganden som kan bli resultatet därav bör enligt utskottet följandeuppmärksammas. I och med att läroplan för (Lgr 80)infördes innebär genomgången grundskola rätt att oberoende av betyg i de olikaämnena söka vilken studieväg som helst i gymnasieskolan. Det är bara när det ärfler sökande än antalet intagningsplatser som betygsmedelvärdet spelar någonroll. Resultatet har blivit att elever visserligen kommer in på en linje, menatt kanske alltför många upptäcker att deras förkunskaperinte räcker till, t. ex. i språk och matematik. Studieavbrottet bliroundvikligt, till nackdel för både den enskilde och samhället. Utskottet förutsätter att detta problem skulle minskas, omden gängse syo-informationen kompletterades med tydliga krav på vissaförkunskaper, som är nödvändiga för studier på vissa linjer. Sådana krav ärenligt utskottet att ses som en hjälp för eleverna att förbereda sig för vad desenare kommer att möta i sina studier. Kraven bör kunna formuleras igenomsnittsbetyg, lägsta betyg i vissa ämnen och i vissa fall genomgångnatillvalskurser. Regeringen bör återkomma till medförslag fill sådana förkunskapskrav. Detta bör med bifall tillmotionerna 1986/ 87:Ub807 yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub812 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna. dels att mom. 43 i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: 43. beträffande förkunskapskrav för intagning igymnasieskolan att med bifall till motionerna 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis och1986/87:Ub812 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till 75 känna vadutskottet har anfört. 29.Förändringar av den gymnasiala lärlingsutbildningen UbU 1986/87:14 (punkt 1,mom. (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar "Den gymnasiala" och på s. 40 slutar "yrkande 35"bort ha följande lydelse: Den gymnasiala lärlingsutbildningen blev reguljär läsåret1984/85 (prop. 1983/84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Dengymnasiala lärlingsutbildningen har av utskottet ansetts kunna varaett värdefullt komplement, särskilt i mer udda yrken. Utformningen ochfinansieringen efter den tvååriga grundutbildningen, den s.k.färdigutbildningen, har överiämnats åt berörda parter att överväga. Den reguljära gymnasiala lärlingsutbildningen bör dockenligt utskottets mening och med ändring av vad utskottet tidigare förordat ifortsättningen betraktas som helt likvärdig med övrig gymnasial utbildning. Denbör därför kunna vara ett alternativ till alla yrkesinriktade linjer ochspecialkurser i gymnasieskolan, om eleverna önskar det. För detta talar attlärlingsutbildningen visat sig vara den av gymnasieskolans yrkesutbildningarsom bäst leder till en fast anställning. I vad gäller den s. k. färdigutbildningen anser utskotteti likhet med motionärerna att denna skall ingå i den gymnasialalärlingsutbildningen. Därvid bör statsbidrag utgå med gradvis sjunkande lönetäckningenligt motionärernas förslag. Bidrag gavs till med färdigutbildningen föreriksdagens beslut under /84 om reguljär gymnasial lärlingsutbildning. När det i övrigt gäller förslagen i de olika yrkandena ominnehåll i och uppläggning av en förändrad lärlingsutbildning vill utskottetförutsätta att dessa kommer att kunna tillgodoses i de förslag om en förändradyrkesutbildning som aviserats av regeringen. Utskottet har uttalat sig om - på kort sikt -lärlingsutbildning som en fullvärdig utbildningsform och om statsbidrag tillfärdigutbildningen och - på litet - lärlingsutbildningens allmännainnehåll och uppläggning. DeUa bör med bifall till motionerna1986/87:Ub231, 1986/ 87:Ub260 yrkandena 2 och 3, 1986/87:Ub312 yrkandena 5 och6, 1986/ 87:Ub812 yrkande 19 och 1986/87:Ub827 yrkande 35 som sin mening geregeringen till känna. dels att mom. 45 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 45. beträffande förändringar avden gymnasiala lärlingsutbildningen att med bifall till motionerna1986/87:Ub23l, 1986/ 87:Ub260 yrkandena 2 och 3, 1986/87:Ub312 yrkandena 5 och6, 1986/87:Ub812 yrkande 19 och 1986/87:Ub827 yrkande 35 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Antaletplatser inom den gymnasiala lärlingsutbildningen UbU 1986/87:14 (punkt 1, mom. 46) Under förutsättning av bifall till reservation 29 (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar "Utskottet, som" och slutar "yrkande 7" bort haföljande lydelse: Utskottet har i det föregående förordat vissa förändringarav den gymnasiala lärlingsutbildningen. Sålunda bör i fortsättningen sådankunna anordnas som alternativ till alla andra yrkesutbildningar igymnasieskolan. Vidare bör statsbidrag utgå även för den s.k.färdigutbildningen. Mot bakgrund av dessa förändrade - och förbättrade - förutsättningarför den gymnasiala lärlingsutbildningen synes det utskottet naturligt att ramenför antalet årselevplatser, och därmed även medelstilldelningen, utökas betydligt.Antalet årselevplatser för gymnasial lärlingsutbildning bör för /88i enlighet med motionärernas förslag vara 10 000. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub312yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 46 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 46. beträffande antalet platserinom den gymnasiala lärlingsutbildningen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Extra undervisning i svenska (punkt 1, mom. 49) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar "Utskottet konstaterar" och slutar "1986/87:Ub346delvis" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att SÖ:s utvärdering inte kommer attvara regeringen fill hända förrän , varför ett slutligtställningstagande av regeringen tidigast kan vara att vänta i nästabudgetproposition. Utskottet har vidare inhämtat att många undersökningar ominvandrarelevers språkliga situation redan har gjorts, såväl nationellt sominternationellt. Genomgående dras slutsatsen att språkutvecklingen i dettafall - som också annars -vinner på en högre grad av individualisering.Utskottet ser för sin del det förslag som framförs i motion 1986/87:Ub312yrkande 11 om svenska som andraspräk och med betygsättning som en lämpligmarkering till förmån för detta ämne som ett självständigt ämne med egnavillkor. En försöksverksamhet bör kunna påbörjas redan under /88.Med egen referensgrupp och betygsättning inom denna ökar också möjligheten attundervisa efter egna metoder, anpassade till invandrarelevernas egna behov. Vad utskottet nu har framfört om försöksverksamhet medundervisning i svenska som andraspräk såsom betygsatt ämne redan fr. o. m. /88 bör med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 11 och med 77 7 1986/87. anledningav motion 1986/87:Ub346 delvis som sin mening ge regeringen till UbU1986/87:14 känna. dels att mom. 49 i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: 49. beträffande extra undervisning i svenska attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 11 och med anledning avmotion 1986/87:Ub346 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, Bidrag till undervisning i hemspråk och till studiehandledning på hemspråket (punkt 1, mom. 50) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar "Utskottet har" och slutar "tillhemspråksundervisningen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att erfarenheterna avhemspråksundervisningen i skolan tyder på behov av en mer rationellorganisation av verksamheten. För invandrares barn som kommer till i tidig åldereller är födda här bör hemspråksundervisningen koncentreras till förskolan ochgrundskolans låg- och mellanstadium. För invandrarbarn som kommit till Sverigei sådan ålder, att de skall börja på högstadiet, bör hemspråksundervisningenanpassas efter de individuella behoven. För invandrarelever i gymnasiesko-' lanbör den hemspråksundervisning som kan bedömas nödvändig ske i andra former, t.ex. genom studieförbundens cirkelverksamhet eller genomin-vandrarorganisationernas försorg. Det bör enligt utskottets mening alltså inte finnas någonrätt till hemspråksundervisning för invandrarelever i gymnasieskolan. Dettabör gälla fr. o. m. /88. Vad utskottet nu har anfört bör med bifall tillmotion 1986/ 87:Ub828 yrkande 24 delvis och med anledning av motion1986/87:Ub827 yrkande 45 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 50 i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: 50. beträffande bidrag till undervisning ihemspråk och till stu diehandledning på hemspråket auriksdagen med bifall fill motion 1986/87:Ub828 yrkande 24 delvis och medanledning av mofion 1986/87:Ub827 yrkande 45 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört, Bidrag till undervisning i hemspråk och till studiehandledning på hemspråket (punkt 1, mom. 50) och (båda fp) anser £e/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar "Utskottet har" och slutar "tillhemspråksundervisningen" bort ha följande lydelse: Anslaget till hemspråksundervisning i gymnasieskolanbestår av två delar -studiehandlednirig på hemspråket resp. undervisning ihemspråk. diehandledning måsteenligt utskottet anses vara mycket väsentlig, medan UbU 1986/87:14 behovet av undervisning ihemspråk på detta stadium synes vara mindre SCB:sundersökningar visar att av elever i hemspråksundervisningär födda i . Då dessa elever kommer till gymnasieskolan, har de fåtthemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning i grundskolan.De invandrarelever i gymnasieskolan som kommit sent till har rimligtvissitt hemspråk intakt och torde främst behöva studiehandledning. Utskottetföreslår därför i likhet med mofionärerna att medel till hemspråksundervisning(5 milj. inte skall utgå under detta anslag fr. o. m. /88. Dettabör med bifall till motion 1986/87:Ub827 yrkande 45 och med anledningav motion 1986/87:Ub828 yrkande 24 delvis som sin mening ge regeringen fillkänna. dels att mom. 50 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 50. beträffande bidrag till hemspråksundervisning attriksdagen med bifall till motion 1986/87 :Ub827 yrkande 45 och med anledning avmotion 1986/87:Ub828 yrkande 24 delvis som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört, Medel för viss teknisk utbildning i (punkt 1, mom. 54) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar "Utskottethar" och slutar "yrkande 25 delvis" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas syn på den tydliga särprägeln hos STI:s utbildning. uppfattar denna räcker den väl till för att motivera ett fortsattstatligt stöd till STI som fristående skola ufifrån de kriterier regeringentidigare redovisat för (prop. 1983/84:118, UbU 1983/ 84:27, rskr.1983/84:366). Enligt samstämmiga uppgifter frän olika avnämare representerarockså de tekniker som institutet utbildar en yrkeskategori, som inomnäringslivet är starkt efterfrågad. Meddetta följer också att det inte - och till skillnad mot vad regeringenföreslagit - bör göras några överföringar av medel för STI från anslaget B 21fill detta anslag (6,5 milj. eller fill anslaget för vuxenutbildning(2,1 milj. här har anfört bör med bifall fill motionerna 1986/87:Ub812yrkande 23 delvis och 1986/87:Ub828 yrkande 25 delvis som sin mening geregeringen till känna. dels att mom. 54 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 54. beträffande medel för viss teknisk utbildning iStockholms kommun att med bifall till motionerna1986/87:Ub812 yrkande 23 delvis och 1986/87:Ub828yrkande 25 delvis som sin mening ger 79 regeringen fill känna vadutskottet har anfört. Garantiresurs(punkt 1, mom. 56) /bU 1986/87:14 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar "Utskottet har" och slutar "regeringens hemställan"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets uppfattning finns det en uppenbar riskatt det belopp regeringen föreslagit som garantiresurs inte räcker för atttäcka de minskningar av statsbidraget som en del, även mindre, kommunerdrabbas av. Till skillnad från regeringsförslaget anser utskottet därför atttillskottet i form av garantiresurs bör kompensera den försämring somöverstiger . Ett särskilt anslag om 20 milj. kr. bör därför anslås tillgarantiresurs. Garantiresursen bör tas från grundresurserna. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub242yrkande 4 och med anledning av proposition 1986/87:100 som sin mening geregeringen till känna. dels att mom. 56 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 56. beträffande garantiresursatt med bifall till motion 1986/87:Ub242 yrkande 4 och med anledningav proposition 1986/87:100 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, Tjänster som huvudlärare och institutionsföreståndare (punkt 1, mom. 59) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar "Regeringen har" och slutar "yrkande 12" bort haföljande lydelse: Utskottet tillstyrker motionsyrkandet och föreslår därmedatt med ändring av sitt beslut års omskolledningens framtida organisation nu beslutar att huvudlärar- ochinstitutionsförestån-dartjänster skall finnas i gymnasieskolan även efter den 1juli 1987. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 12som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 59 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 59. beträffande tjänster somhuvudlärare och institutionsföreståndare attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Anslagsbeloppetunder Bidrag till driften av UbU1986/87:14 gymnasieskolor(punkt l,mom. Under förutsättning av bifall till reservationerna 32 och34 , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar "Med hänvisning" och slutar "vissa stödbehov)" bortha följande lydelse: Med hänvisning till vad utskottet i övrigt anfört i detföregående föreslår UtskoUet aU med bifall till motion 1986/87:Ub828yrkandena 24 delvis, 25 delvis, 26 samt 27 delvis under anslaget anvisar . bör därjämte avslå motion 1986/87:Ub242 (vpk) yrkande 6,vari hemställs om en ökning med 160 milj. kr., jämfört med budgetpropositionen.Riksdagen bör också avslå motionerna 1986/87 :Ub337 (m) yrkande 2 (-1- 1,7milj. avseende yrkesdansarutbildningen i ) och 1986/87:Ub827 (fp)yrkande 34 (-1- 20 milj. kr. för vissa stödbehov). dels att mom. 61 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 61. beträffande anslagsbeloppetatt med bifall till mofion 1986/87 :Ub828 yrkandena 24 delvis, 25delvis, 26 samt 27 delvis och med anledning av proposition 1986/87:100 samt medavslag pä motionerna 1986/87:Ub242 yrkande 6,1986/87:Ub337 yrkande 2 och1986/87:827 yrkande 34 till Bidrag till driften av gymnasieskolor /88 anvisar ett förslagsanslag av 4 . Anslagsbeloppet under Bidrag till driften av gymnasieskolor (punkt 1, mom. 61) Under förutsättning av bifall till reservation 35 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 46börjar "Med hänvisning" och slutar "vissa stödbehov)" bortha följande lydelse: Med hänvisning härtill och till vad utskottet i övrigtanfört i det föregående föreslår utskottet att med anledning avproposition 1986/87:100 och med anledning av motion 1986/87:Ub242 yrkande 6under anslaget anvisar 5 . bör också avslå mofion1986/87:Ub828 (m), enligt vilken (yrkande 26) anslagsbeloppet bör vara . genom att anslaget minskas med . (yrkande 24 delvis)och att . (yrkande 27 delvis) överförs frän anslaget B 20 samt att6 . (yrkande 25 delvis) återförs fill anslaget B 21. Slufiigen börriksdagen också avslå mofionerna 1986/87:Ub337 (m) yrkande 2 (-1- 1,7 milj. kr.avseende yrkesdansarutbildningen i ) och 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 34(-1- 20 milj. kr. för vissa stödbehov). dels att mom. 61 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 61. beträffande anslagsbeloppet att med anledning av proposition 1986/87:100 och motion 81 1986/87:Ub242yrkande 6 samt med avslag på motionerna 1986/ UbU 1986/87:14 87: Ub337yrkande 2,1986/87: Ub828 yrkandena 24 delvis, 25 delvis, 26 samt 27 delvis tillBidrag till driften av gymnasieskolor för /88 anvisar ettförslagsanslag av 5 . Bidrag till åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m. m. (punkt 2) Under förutsättning av bifall till reservation 37, (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 51börjar "Utifrån vad" och slutar "." bort haföljande lydelse: Utskottet har tidigare i detta betänkande (anslaget B 19,avsnitt 2.1.2) förordat en utökning av antalet intagningsplatser inomdirektramen. Därmed minskar antalet ungdomar som behöver tas om hand inomuppföljningsansvaret.