bet · GA01JoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — om statsbudgeten för /88 såvitt avserjordbruksdepartementets verksamhetsområde (prop. 1986/87:100 bilaga 11) I detta betänkande behandlas förslagen underjordbruksdepartementets huvudtitel i budgetpropositionen 1987 (prop.1986/87:100 bilaga 11) med undantag av bl. a. de anslag som är upptagna underavsnittet I Idrott, rekreation och turism, vilka behandlas av kulturutskottet. Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag somregeringen lagt fram under huvudtitel, med bl. a. deundantag som inledningsvis angetts. Förslagen under nionde huvudtiteln gäller bl. a.jordbruksdepartementet, jordbrukets rafionalisering, skogsbruk, fiske, serviceoch kontroll. Anslagen till utbildning och forskning inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde behandlas i samband med proposition 1986/87:80 om forskning(JoU 1986/87:19). Utskottets ställningstagande innebär att regeringensförslag om medelsanvisning och bidragsramar m. m. fillstyrks, med de undantagoch kommentarer i övrigt från utskottets sida som anges nedan. Under punkt B 5 Täckande av förluster på grund av statligkreditgaranti förordar utskottet att kreditgaranfiavgift ej skall tas ut påkreditgarantier inom verksamhetsområde som beviljatsföre /84. Under punkt B 10 Främjande av rennäringen föreslårutskottet en anslagshöjning med 4,7 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Under punkt C 3 Prisreglerande åtgärder på jordbruketsområde föreslås en fidigareläggning av reduktionen av livsmedelssubventionernaoch ett uttalande om en successiv avveckling av livsmedelssubventionerna. Under punkt D 6 Bidrag till skogsvård m. m. gör utskottetvissa uttalanden om en mera restriktiv användning av det s. k. 5:3-bidraget.Under punkt D 7 Stöd fill byggande av skogsvägar föresläs åtgärder för en ökadsamhällelig styrning av skogsvägar som byggs utan statsbidrag! områden medsvärföryngrad skog. Anslaget till lån fill fiskerinäringen (punkt E 7)föreslås av utskottet uppräknat med 15 milj. kr. fill 50 milj. kr. 1 1986/87. Rättelse: S. 11 rad 33 Står: 2 907 000 Rättat till; 2 907670 000 Under punkt redovisar utskottetvissa övervä- JoU 1986/87:16 ganden angående dricksvattenkontrollen m. m. Tillbetänkandet fogas 40 reservationer och ett särskilt yttrande. m. m. m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaA 1-A 4 (s. 13-14) och hemställer 1. att till /88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill Lantbruksråd för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Utredningar m. m. för /88 anvisar ett reservationsanslagav , 4. att riksdagentill Extra utgifter för /88 anvisar ett reservationsanslag av700 . Jordbrukets rationalisering m. m. Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. Regeringen har under punkt B 3 (s. 15-18) föreslagitriksdagen att 1. medge att /88 statsbidrag beviljas fill jordbrukets rationalisering medsammanlagt högst , 2. till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. för /88 anvisaett förslagsanslag av . Motion 1986/87;Jo224 av i m. fl.,vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 10) att beslutar att tillanslaget B 3 Bidrag till jordbrukets rationalisering m. m. för budgetåret1987/88 anslå . Motion1986/87:Jo257 av m. fl. (fp), vari yrkas såvitt nu är i fråga(yrkande 6) att anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed 5 milj. kr. minskat anslag fill jordbrukets rationalisering på 35 milj. kr. Från anslaget utbetalas bidrag till yttre och inrerafionalisering enligt förordningen (1978:250) om statligt stöd tilljordbrukets rationahsering. Därutöver används anslaget för vissa speciellaändamål. För /86 har dessutom anvisats 40 milj. kr. för attrekonstruera särskilt skuldtyngda jordbruksföretag. Jordbruksministernföreslår under förevarande anslag oförändrade bi- dragsramar för yttre ochinre rationalisering inom jordbruket med 12 resp. JoU 1986/87:16 18 milj.kr. Liksom bör det ankomma på regeringen att besluta omjämkning mellan bidragsramarna. Enligtmotion Jo224 är det omotiverat att staten i nuvarande produktionsläge bidrartill jordbrukets inre rationalisering. Bidraget bör upphöra . För nästabudgetår föreslår motionärerna en minskning av anslaget med 10 milj. (yrkande 10). ' huvudsak samma motivering yrkas i mofion Jo257 en minskning av anslaget med 5milj. (yrkande 6). Utskottetfär påpeka att motionsyrkandena utformats sä att de endast avseranslagsanvisningen för /88 men däremot ej själva bidragsramen. Utskottetfillstyrker regeringens förslag om bidragsram. Vad beträffar behovet avutbetalningar under /88 saknas anledning att frångå regeringensbedömning. De båda motionsyrkandena avstyrks således. 1. att medger att /88 statsbidrag beviljas till jordbrukets rationalisering medsammanlagt högst , 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionerna 1986/87;Jo224 yrkande 10 och1986/87:Jo257 yrkande 6 till Bidrag till jordbrukets rationalisering, m. m. /88 anvisar ett förslagsanslag av . Markförvärv för jordbrukets rationalisering Regeringenhar under punkt B 4 (s. 18-19) föreslagit att till Markförvärv förjordbrukets rationalisering för /88 anvisa ett reservationsanslagav . Motion1986/87:Jo257 av m. fl. (fp), vari yrkas såvitt nu är i fräga(yrkande 7) att hos regeringen begär uppdrag till jordfondenangående markförsäljning på ca 50 milj. kr. Ilantbruksstyrelsens anslagsframställning anförs bl. a. att det är vikfigt attjordfondsverksamheten kan hållas på en hög nivå. harlantbruksnämnderna satsat mer på utförsäljning av mark än på inköp.Likviditeten är därför för fillfället god. Med hänvisning till detta och tilldet statsfinansiella läget avstår styrelsen nu från att begäralikviditetsfillskott till fonden. I likhet med vad lantbruksstyrelsen förordatföreslås i propositionen att anslaget förs upp med oförändrat belopp. Enligtmotion Jo257 bör en betydande del av jordfondens markinnehav kunna säljas.Tillgångarna bör kunna minskas med 50 milj. kr. Utskottetframhöll vid behandlingen av ett liknande yrkande under riks- JoU 1986/87:16mötet /86 att det inte var förenligt med jordfondens syfte att -utan närmare information om struktur och läge av ifrågavarande fastighetsinnehav- förordade en utförsäljning av markegendomar fill ett visst belopp. Anledningsaknas att nu frångå denna ståndpunkt, särskilt mot bakgrund avlantbruksstyrelsens uppgifter om den gjorda satsningen på utförsäljning avfastigheter. Utskottet avstyrker därför motion Jo257 yrkande 7. 1. att till Markförvärvför jordbrukets rationalisering för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffande försäljning av markfrån jordfonden att avslår motion 1986/87:Jo257 yrkande 7. Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti Regeringenhar under punkt B 5 (s. 19-21) föreslagit att till Täckande avförluster på grund av statlig kreditgaranti för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Mofion1986/87:Jo224 av i m. fl. (m) vari yrkas, såvitt nu är ifråga (yrkande 14) att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om kreditgarantiavgift på redan beviljadekreditgarantier. Motion1986/87;Jo234 av (vpk), vari yrkas att avslår förslagetom höjning av kreditgarantiavgiften för statliga garanfilän inom jordbrukettagna före . Motionl986/87:Jo247av m. fl. (c), vari yrkas att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om lån för jordbruketsrafionalisering m. m. Ienlighet med beslut (prop. 1984/85:100 bil. 11, JoU 25, rskr. 186)har för statliga garantier till jordbrukets rationalisering m. m. beviljats enram av 4 000 milj. kr. T. o. m. /86 har åtaganden för 3 787 miljkr. Enligt jordbruksministerns bedömning bör en oförändradengagemangsram vara fillräcklig. Denkreditgarantiavgift som tas ut på de kreditgarantier som lämnats /83 bör enligt propositionen fortsättningsvis, även påjordbruksdepartementets område, tas ut på samtliga beviljade kreditgaran-fier.Jordbruksministern anmäler att han återkommer till regeringen i denna fråga. Imotionerna Jo224, Jo234 och Jo247 yrkas att förslaget om en kreditgarantiavgiftavvisas. I motion Jo224 (m) anförs främst formella skäl, dvs. budet motretroaktiv skattelagstiftning, för yrkandet i fråga. Motionärerna JoU1986/87:16 förutsätter i enlighet härmed att de som redan beviljatskreditgarantier inte skall betala den aviserade avgiften. I vpk-motion Jo234 påpekas bl. a. att avgiften irealiteten innebär en pålaga på jordbruket om ca 30 milj. kr., vilketytterligare kan bidra till avvecklingen av jordbruksföretag i inlandoch andra avfolkningsbygder. I centermotionen Jo247 framhålls att kostnadsbilden förlåntagarna drastiskt förändras om avgiften införs. kan ifrågakomma för det enskilda företaget, öm garantiavgiften trotsdetta genomförs förutsätter motionärerna att kostnaderna beaktas iprisöverläggningarna på jordbrukets område. Utskottet noterar att finansutskottet i sitt betänkande omriktlinjer för den ekonomiska politiken m. m. uttalat sig till förmån för ettökat uttag av kreditgaranfiavgifter med motiveringen att garantiverksamhetenbör bära sina egna kostnader. Under /86 resulterade garantiverksamheteni ett underskott på . Enligt finansutskottet bör inormalfallet även äldre garantier avgiftsbeläggas (FiU 1986/87:10 s. 68). Betänkandethar godkänts av (rskr. Med reservation för att utskottet inte haft någon närmareinformation om hur den av jordbruksministern aviserade avgiften kommer attkonstrueras ansluter sig utskottet till synpunkterna i motion Jo224 att enavgift på redan beviljade kreditgarantier kan komma i konflikt medbestämmelserna i regeringsformen om retroaktiv skattelagstiftning (jfr prop.1978/79:195 s. 175). Hiivudskälet till att utskottet ställer sig tveksamt avgift av ifrågavarande slag är emellertid att den aktualiseras i ett lägemed vikande lönsamhet i jordbruksnäringen och dessutom i första hand drabbar demest skuldtyngda företagen. Utskottet anser för sin del att den i propositionenaviserade avgiften inte bör tas ut på kreditgarantier beviljade /84. uttalande utesluter enligt jordbruksutskottetsmening inte att undantag från avgiftsbeläggning görs för kreditgarantier inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde. Vad jordbruksutskottet anfört medanledning av motionerna Jo224 yrkande 14, Jo234 och Jo247 bör somsin mening ge regeringen till känna. Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag om medelsanvisning. 1. att riksdagentill Täckande av förluster på grund av statlig kreditgaranti för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Jo224 yrkande 14, 1986/87:Jo234och 1986/87:Jo247 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Bidrag till trädgårdsnäringens rationalisering, m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 6(s. 21) och hemställer 1. att medger att /88 statsbidrag JoU 1986/87:16 beviljas till trädgårdsnäringensrationahsering, m. m. med sammanlagt högst , 2. att till Bidrag tillträdgårdsnäringens rationalisering, m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Främjande av trädgårdsnäringen och Stöd till innehavareav fjällägenheter m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna B 7-B 8 (s. 22-23) ochhemställer 1. att till Främjande avträdgårdsnäringen för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att till Stöd tillinnehavare av fjällägenheter m. m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av . Särskilt stöd åt biskötsel och växtodling Regeringenhar under punkt B 9 (s. 23-24) föreslagit att till Särskilt stöd åtbiskötsel och växtodling för /88 anvisa ett reservationsanslagav . Motion1986/87;Jo239 av och (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts omökat stöd till svensk biodhng. Frånanslaget utgår bidrag till främjande av biskötsel och växtodling. Enligtföredraganden bör anslaget föras upp med oförändrat belopp. Imotion Jo239 understryks binas betydelse för lantbruket, särskilt oljeväxtodlingen.En utökad svensk biodling kan ge nya arbetstillfällen. Utrymme finns för enstörre produkfion och konsumtion av inhemsk honung. För att stimulerabiodlingen och anknytande näringar föreslår motionärerna ökat stöd tillSveriges biodlares riksförbund och till biodlingsavdelningen vidlantbruksuniversitetet. Utskottetdelar i stor utsträckning motionärernas syn på biodlingens värde förväxtskyddet och jordbruksnäringen m. m. samt från sysselsättningssynpunkt.Enligt vad utskottet erfarit erhåller emellerfid biodlares riksförbundbidrag även från fonden för kollektiva åtgärder inom binäringen (fr. o. /86 sammanlagt 1 milj. har enligt uppgifttillsatt en expertgrupp som skall utreda biodlingens framtid. När det gällerverksamheten vid får utskottet hän- visa fill den nyligenframlagda proposifion 1986/87:80 om forskning, som JoU 1986/87:16 bl. a.innefattar förslag om resursförstärkningar för den grundläggande biologiskaforskningen. Utskottetutgår från att de frågor som tas upp i motionen kommer att följas med storuppmärksamhet även i fortsättningen. Mot bakgrund av vad som redovisats ovan ärutskottet inte berett att föreslå ökat stöd till biodlingen ienlighet med mofion Jo239. Regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget tillstyrks. 1. beträffande ökat stöd tiUsvensk biodling m. m. att avslår mofion 1986/87:Jo239, 2. att till Särskiltstöd åt biskötsel och växtodling för /88 anvisar ettreservafionsanslag av . Regeringenhar under punkt B 10 (s. 25-28) föreslagit att till Främjande avrennäringen för /88 anvisa ett reservafionsanslag av 20 063 000kr. Motion1986/87:Jo203 av Marfin och (), vari yrkas attriksdagen beslutar att till Främjande av rennäringen för /88anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtreservationsanslag för uppräkning av prisstödet. Mofion1986/87:Jo206 av (), vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om en plan för renslaktenhösten 1987. Motion1986/87:Jo215 av m. fl. (vpk), vari yrkas att /88 till Främjande av rennäringen anvisar ett reservationsanslagom . Mofion1986/87:Jo221 av i m. fl. (m), vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för lägrecesiumhalt i renkött, 2. att fill Främjande avrennäringen för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Mofion1986/87:Jo253 av Kersfin Gellerman m. fl. (fp), vari yrkas att fillFrämjande av rennäringen anslår ytterligare 4,7 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit. Anslagetfördelas på användningsområden genom beslut av lantbruksstyrelsen efter årligaöverläggningar mellan staten och företrädare för rennärings- utövarna.Användningsområdena avser åtgärder till främjande av rennä- JoU 1986/87:16ringen såsom upplysning och rådgivning, katastrofskydd vid svårarenbetes-förhållanden, pristillägg på renkött, konsulentverksamhet vid , inventering och kartläggning av vinterbetesmarker, utvecklingsprogramför samebyar samt särskilda ändamål i övrigt som gagnar renskötande samer.Anslaget används också för underhåll av riksgränsstängsel med anledning av bl.a. svensk-norska renbeteskonvention samt för underhåll av vissarenskötselanläggningar. Jordbruksministern anför följande: i Tjernobyl har skapat stora problem förbl. a. renskötselföretagen. Det radioaktiva nedfallet har orsakat merkostnaderoch inkomstbortfall för företagen. har med anledning avTJernobylolyckan i skrivelse till regeringen hemställt att regeringen vidtarett antal åtgärder för att minska eller motverka effekterna för rennäringen avdet radioaktiva nedfallet. förslag har i stora delar ocksåaktualiserats i samband med riksdagsbehandlingen av prop. 1986/87:18 om vissaåtgärder m. m. efter . a. har uttalat att enplan för ett sammanhållet åtgärdsprogram för rennäringen och den samiskakulturen bör göras till föremål för en samlad bedömning i deninterdepartementala statssek-reterargruppen. Arbetet med ett sådantåtgärdsprogram har påbörjats. har vidare avslagit motioner om enhöjning av prisstödet till rennäringen för innevarande budgetår och ominförande av ett renkonto. De renskötande samerna har drabbats hårt av nedfallet frånTjernobyl. Renskötseln är en nödvändig förutsättning för bevarandet av densamiska kulturen och det samiska språket. De omedelbara åtgärder som behövervidtas är att försöka minska halten av cesium-137 i renkött sä att sedvanligslakt och försäljning kan återupptas i så stor utsträckning som möjligt. I syfte att minska cesiumhalten i renkött harlantbruksuniversitetet utvecklat ett kaliumberikat renfoder som är avsett attanvändas som helfoder. Under förutsättning att renarna äter enbart detta foderhalveras cesiumhalten i renköttet ungefär var tolfte dag. Genom dennautfodring kan en mycket stor del av de renar som avses slaktas under vinternkomma att ha halter som understiger gällande riktvärde för cesium i livsmedel.Staten står för foderkostnaden och för de extra kostnader som uppkommer församebyn till följd av utfodringen. För de värst drabbade samebyarna i norra ochsödra är det inte praktiskt möjligt att få ned cesiumhalten tillgällande riktvärde genom utfodring. Genom domänverkets försorg harvinterbetesomräden ställts till förfogande utanför renskötselområdet i Dalarna.Renar från två samebyar i norra har flyttat till dessa områden. Omdetta försök faller väl ut kan en utökning av renflyttning ske . Lantbruksstyrelsen och dess renradiakgrupp har vidtagit enrad åtgärder för att minska cesiumhalten i renköttet. Genom en kombination avdessa åtgärder bör enligt min bedömning konsekvenserna för renskötseln nästa årtill följd av kunna bli förhållandevis smä. Vid nästa årsslakt torde huvuddelen av de renar som slaktas komma att godkännas somlivsmedel. Staten kommer som att ersätta renskötselföretagens inkomstbortfalloch merkostnader fill följd av olyckan. Det ankommer dock pä rennäringen själv,i likhet med övriga drabbade näringar, att vidta erforderliga åtgärder för attbegränsa skadan. har lett till att konsumtionen av renköttgått ned. Så snart åtgärderna att få ned cesiumhalten i köttet fått effekt,kommer staten om det behövs att medverka till olika marknadsinsatserför att öka konsumtionen av renkött. Kostnaderna för JoU 1986/87:16 dessainsatser går dock inte att bedöma . En angelägen fräga för samebyarnas framtid är utvecklings-och markanvändningsplanering. För att täcka statens del av kostnaderna fördenna planering bör anslaget tillföras ytterligare 5 milj. kr. För nästa budgetår bör sålunda ytterligare 1 milj. kr. anvisas.För underhåll av riksgränsstängsel och för underhåll av vissarenskötselanläggningar bör anslaget räknas upp med ytterligare 340 000 kr.Därutöver bör anslaget räknas upp med ytterligare . Sammanlagtföreslår jag alltså att anslaget räknas upp med . till 20 063 000kr. Yrkanden om en uppräkning av anslaget för prisstöd fillrennäringen med 4,7 milj. kr. framförs i motionerna Jo203 (c), Jo215 (vpk),Jo221 yrkande 2 (m) och Jo253 (fp). Mofionärerna hänvisar bl. a. till tidigareriksdagsuttalanden i ämnet och till lantbruksstyrelsens anslagsframställning. I mofion Jo206 (fp) anförs att det ligger i statensintresse att medverka fill en rationell och välplanerad renslakt för hösten1987. En plan för renslakten skulle bl. a underlätta situationen för samernaoch för den till renslakten kopplade livsmedelsbranschen. Enligt motion Jo221, yrkande 1 (m), bör åtgärder vidtasför att nedbringa cesiumhalten hos alla renar till en nivä som gör köttetlämpligt som livsmedel. Detta bör gälla även de värst drabbade byarna i norraJämtland och södra . Utskottet erinrar om att tidigare uttalat sigför en årlig justering av prisstödet till rennäringen i enlighet med deprinciper som fastställts för Norrlandsstödet (JoU 1985/86:13 s. 20). Somframgår av lantbruksstyrelsens anslagsframställning har prisstödet, på grund avuteblivna uppräkningar, sänkts från . mening bör anslaget räknas upp i enlighet med de beräkningarlantbruksstyrelsen gjort, i samråd med jordbruksnämnden. Utskottet tillstyrkersåledes de aktuella motionsyrkandena om en höjning av anslaget med 4,7 milj.kr. I anslutning till motionerna Jo206 och Jo221 villutskottet understryka att det inte råder delade meningar om det angelägna i attstaten pä alla sätt bistår rennäringen för att motverka effekterna avTJernobylolyckan. Vilka åtgärder som vidtagits och kommer att vidtas i dettasammanhang redovisas utförligt i propositionen. Utskottet utgår från att det 1987 kanvidtas åtgärder så att i stort sett alla renar som slaktas har cesiumhalter somunderstiger till-lämpat riktvärde. Det kan tilläggas att lantbruksstyrelsen den20 beslutat erbjuda 16 samebyar i , ochJämtlands län att tillskottsutfodra renar . Motion Jo221 yrkande 1bör med hänsyn till det anförda inte nu föranleda något initiativ frånriksdagens sida. Även i motion Jo206 tas upp frågor som faller inom ramenför de åtgärder som redovisas i propositionen. Utskottet utgår från att syftetmed motionen kommer att tillgodoses genom de planerade insatserna förrennäringen och års slaktsäsong. Huruvida en särskild plan för renslaktenskulle i väsentlig män underlätta eller främja verksamheten har utskottet försin del svårt att bedöma. Det bör i första hand ankomma på lantbruksstyrelsenatt i samrådmed rennäringen och dess branschorgan överväga behovet av en JoU 1986/87:16sådan planering. Utskottet anser inte att yrkandet i motion Jo206 är av denbeskaffenheten att det påkallar någon särskild åtgärd från sida. 1. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag och med bifall till mofionerna1986/87;Jo203, 1986/87:Jo215, 1986/87:Jo221 yrkande 2 och 1986/87:Jo253 tillFrämjande av rennäringen för /88 anvisar ett reservafionsanslagav , 2. beträffande enplan för renslakten att avslår motion 1986/87:Jo206, 3. beträffandeåtgärder för lägre cesiumhah i renkött att avslår mofion1986/87:Jo221 yrkande 1. Regeringen har under punkt C1 (s. 29-30) föreslagitriksdagen att till statens jordbruksnämnd för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Motion 1986/87;Jo797 av m. fl. (c), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 7 och 8), 7. att riksdagenbeslutar av regeringen begära förslag till regler för ett omställningsstöd förstimulans av alternativprodukfion inom jordbruket så som motionen förordar, 8. att riksdagenbeslutar att till anslaget C 1. anslå medel om . är central förvaltningsmyndighetför ärenden rörande pris- och marknadsreglering på jordbrukets och fisketsområden. Nämnden är inom totalförsvarets civila del ansvarig myndighet för funktionenLivsmedelsförsörjning m. m. Dessutom är nämnden huvudman förskördeskadeskyddet. organisation m. m. framgår avförordningen (1965:799) med instruktion för statens jordbruksnämnd. I motion Jo797 föreslås att jordbruksnämnden tilldelassärskilda medel, 250 milj. kr., för att stimulera utnyttjandet av tillgängliga arealer inom jord bruket. Det förutsätts i motionen att jordbruksnämnden kan närmare preci sera villkoren för den föreslagna stödformen, som bl. a. skulle inriktas på produktion av alternativa råvaror. Som exempel nämns odling av protein, 10 energigrödor,fiberråvaror och råvaror för den kemisk-tekniska industrin. JoU 1986/87:16Enligt motionen är syftet att stödja en produktion som inte skall belastaregleringsekonomin. Utskotteterinrar orn att den s. k. spannmälsgruppen arbetar med att finna merlångsiktiga lösningar när det gäller åkerarealens användning. Innan beslutfattas i vederbörlig ordning om produktionsinriktningen m. m. i jordbruket ärdet knappast meningsfullt att anslå medel i den storleksordning motionärernaföreslagit för ifrågavarande ändamål. Utskottet avstyrker således motion Jo797i nu aktuella delar. Mot regeringens förslag till anslagsanvisning harutskottet ingen erinran. att med bifall till regeringens förslag och medavslag på mofion 1986/87:Jo797 yrkandena 7 och 8 till Statens jordbruksnämndför /88 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt C 2(s. 30-31) och hemställer att till Lantbruksekonomiska samarbetsnåmndenför /88 anvisar ett förslagsanslag av . Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område Regeringen har under punkt C 3 (s. 31-33) föreslagitriksdagen att