bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett liknande spörsmål behandlades av utskottet i dettidigare under avgivna betänkandet AU 1986/87:3 med anledning av ett yrkande i en vpk-motion. Utskottet uttalade i sammanhanget att utskottet utgick från 71 att"frågan om att göra arbetslöshetsersättningarna semesterlönegrundande AU 1986/87:11 aktualiserasinom ramen för semesterkommitténs arbete eller i samband med pågåendeöverväganden i arbetstidsfrågorna i regeringens kansli". ser intenågot skäl att frångå detta gjorda uttalande utan anser i enlighethärmed att det från sida inte är erforderligt med något ingripandei frågan på det sätt som begärs i motionen. Med nuvarande ersättningstid inomarbetslöshetsförsäkringen följer enligt motion 1986/87: A273 avIngrid och () att en hel del arbetssökandetycker att de har mycket god tid på sig för att ordna sin situation. Det kanvara svårt för arbetsförmedlaren att få gehör för förslag om eventuellflyttning eller byte av bransch, utbildning m.m. Motionärerna föreslår därföratt ersäliningsliden indelas i perioder, förslagsvis tre perioder om vardera100 dagar, och de förutsätter att ersättningen omprövas efter första och andraperioderna med redogörelse för de åtgärder som har vidtagits. Den utveckling vi har mot längre arbetslöshetstider harvisat sig svår att komma till rätta med, och därför är det av värde med nyauppslag som är ägnade att bringa ned långtidsarbetslösheten. Motionens syftefår ses i det perspektivet. bör upplysas om att enligt de riktlinjerför att motverka långtidsarbetslösheten som antog hösten 1985åligger det arbetsförmedlingarna att göra upp handlingsplaner för arbetssökandeså snart deras arbetslöshet har varat (för ungdomar fyramånader). Enligt utskottets mening bör man avvakta de resultat som kan nås pådenna väg innan man går vidare och prövar åtgärder av det mer ambitiösa - ochmer resurskrävande - slag som motionärerna förespråkar. Detta innebär attmotionen med hänsyn till det anförda inte bör leda till någon riksdagensåtgärd. Arbetslöshetskassorna är fristående juridiska personer iförhållande till de fackliga organisationerna. I motion 1986/87: A223 av HansNyhage m. fl. (m, fp, c) anförs att det trots detta kan varasvårt förarbetstagare som inte armed i en facklig organisation att vinna inträde Iarbetslöshetskassorna. Motionärerna föreslår att staten som motprestation förstatsbidraget till kassorna skall kräva att de tillhandahåller separataansökningsblanketter för medlemskap i kassan och att sådana blanketterautomatiskt skall tillhandahållas alla arbetstagare som önskar det. Vidareanser motionärerna att det bör stipuleras en längsta tid för kassornashandläggning av ansökningar om medlemskap. Liknande motionsyrkanden har tidigarebehandlats av utskottet, senast i betänkandet AU 1986/87:1 (s. 7-8). Utskottet har i dessa sammanhang konstaterat att det av enuttrycklig lagbestämmelse (55 § lagen om arbetslöshetsförsäkring) följer att det inte kan krävas facklig anslutning av den som vill bli medlem i en arbetslöshets kassa. Denna möjlighet har använts av ca 55 000 personer, såsom påpekas i den nu föreliggande motionen. Vidare har utskottet hänvisat till att i den mån kassornas ärendehandläggning ger anledning till missnöje kan saken påtalas hos AMS som är tillsynsmyndighet. AMS har ingripit i en del fall som kommit till styrelsens kännedom för att undanröja problem som icke fackligt anslutna 72 har fåttvid ansökan om medlemskap. Mot den bakgrunden har utskottet inte AU1986/87:11 funnit det motiverat för att reglera kassornas verksamheti de begärda hänseendena. Utskottet finner inte skäl att nu frångå dennaståndpunkt och avstyrker för den skull motion A223. För både arbetslöshetsförsäkringen och KAS gäller euarbetsvillkor. Detta innebär att den arbetslöse skall ha arbetat . Med arbetad tidjämställs den tid den arbetslöse har genomgått arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering, haft semester eller i vissa fall varit ledig medhelt eller delvis bibehållen lön. Med arbetad tid.får vidare jämställas tid under vilken denarbetslöse fullgjort värnplikt eller varit föräldraledig. I dessa båda fall fårdock endast tillgodoräknas högst två av de som krävs för attarbetsvillkoret skall vara uppfyllt. kommunisterna i motion 1986/87: A237 ochIngbritt Irhammar och MarianneAndersson (c) i motion 1986/87: A201 menar attvärnpliktigas grundutbildning skall jämställas med fem månaders förvärvsarbetevid ansökan om KAS. Syftet med arbetsvillkoret är att avgränsa rätten tillarbetslöshetsersättningar till dem som har anknytning till arbetsmarknaden -ersättningarna avser ju att kompensera den inkomst av förvärvsarbete enarbetstagare går miste om vid arbetslöshet. Anknytningen till arbetsmarknadenhar ansetts böra vara någorlunda fast, och man har vid tillkomsten av gällanderegler stannat för att en sådan anknytning föreligger efter ett förvärvsarbetesom har pågått . Som framgått av den ovan lämnaderedovisningen har arbetsvillkoret modifierats i olika hänseenden, bl.a. genomden nu aktuella tvåmånadersregeln för värnpliktiga. Utskottet är inte berettatt på grund av motionerna föreslå någon ändring i arbetsvillkoret som är ettviktigt led i de principer ersättningssystemet bygger på. Det kan hänvisas tillatt kontantstödet vid arbetslöshet som förut nämnts är under översyn. Frågan omarbetslöshetsersättning till värnpliktstjänstgörande bör också ses i sambandmed det utryckningsbidrag som utgår till värnpliktiga och som har samma syftesom kontantstödet vid arbetslöshet, nämligen att vara ett bidrag tilluppehället. Utskottets slutsats av det anförda blir att motionerna A201 och A237av bör lämnas utan åtgärd. 3 575 046 000 2 712 500 000 2 479 500 000 Reservafion 1 731 301 000' ' Reservationen får tas i anspråk för beslutade medel tillberedskapsarbeten, soin skall betalas ut under /87. Från anslaget betalas utgifter för desysselsättningsskapande åtgärderna Beredskapsarbeten, Rekryteringsstöd, Bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet. Strukturstöd för byggarbetsmark- 73 nåden.Försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärder och Nor- AU1986/87:11 diska handlingsplanen. . . Regeringen har i budgetpropositionen under punkt B. 5 (s.82-92) föreslagit att 1. anta inomarbetsmarknadsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring, 2. godkänna vadsotn förordats i fråga om ändrade bidragsregler för beredskapsarbeten, 3. tillSysselsättningsskapande åtgärder för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Beräknad ändring 1987/88 2 132 000 000 -258 000 000 Rekryteringsstöd och enskilda bered- skapsarbeten av icke investeringska- + 25 000 000 Bidrag till arbetslösa för att starta egen 50 000 000' 2 712 500 000 -233 000 000 'Beloppen har omfördelats från medel som har beräknats under anslagspostenBeredskapsarbeten. Arbetsmarknadsministern erinrar om att beredskapsarbetenpå vägar har utgjort ett väsenfiigt fillskott fill vägverketsunderhåll och nybyggnad av vägnätet. Volymen beredskapsarbeten på vägar harvarierat - för innevarande budgetår har regeringen föreskrivit att sådanaarbeten skall utföras för minst 175 milj. kr. Arbetsmarknadsministern anser att det är merändamålsenligt att medlen för vägarbeten i fortsättningen anvisas direkt fillkommunikafionssektorn. Ett belopp av 175 milj. kr. har därför i årets budgeträknats av från medlen till beredskapsarbeten och anvisats under sjättehuvudfiteln, att användas för att öka bärigheten på vägnätet. AMS ochlänsarbetsnämnderna skall ha inflytande på anvisningarna av arbetskraft till dearbeten som bekostas med dessa medel. Det förutsätts vidare att AMS även ifortsättningen skall kunna besluta om beredskapsarbeten på vägar inom ramen förtillgängliga medel. Någon invändningmot den nu redovisade omdispositionen av medel för vägarbetenhar inte gjorts i de föreliggande motionerna, och utskottet anser AU1986/87:11 sig också kunna godta vad som i den frågan anförts frånarbetsmarknadsministerns sida. Medlen under förevarande anslag är fördelade på fleraolika poster på sätt som framgår av sammanställningen ovan i deanslagsföreskrifter som är meddelade för AMS är uppdelningen ännu något störregenom att medlen för rekryteringsstöd och enskilda beredskapsarbeten där i sintur är fördelade på två delposter. AMS har inte rätt att utan medgivande avregeringen flytta medel mellan olika poster med det undantaget att medel förberedskapsarbeten också får användas för att bevilja rekryteringsstöd förlångtidsarbetslösa och utförsäkringshotade. Som redovisats i det inledande avsnittet om riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken önskar moderata samlingspartiet att det skall görasförsök med nya principer för anslagsgivningen till AMS. I kommittémotion1986/87:A259 återkommer till frågan i motionens avsnitt omberedskapsarbeten och andra sysselsättningsskapande åtgärder. De konstateraratt beredskapsarbeten är viktiga för en del arbetslösa, men satsningen pådessa arbeten måste begränsas till förmån för andra metoder som underlättar förde arbetslösa att få arbete i det privata näringslivet. Det föreslås i motionenmot denna bakgrund att en ny anslagsteknik för det nu aktuella anslaget UUSysselsättningsskapande åtgärder skall tillämpas fr. o. m. nästa budgetår. Medsyftet att nå ökad flexibilitet i insatserna skall AMS ledning, inom ramen förmål och generella regler som formuleras av , få möjlighet attdisponera ett sammanhållet anslag. Enligt de riktlinjer som ges i motionen skallAMS-ledningen disponera anslagna medel så, att en av angivensysselsättningsvolym uppnås. Åtgärderna skall i första hand inriktas motnäringslivet och ge resultat i form av faktiska anställningar som överskrider50 % av totala antalet anvisningar. Ingen enskild åtgärd får ha längrevaraktighet än , och den maximala bidragsnivån får inte överstigahalva lönekostnaden. Preliminära resultat i form av kostnader och placeringar ivaraktiga anställningar skall senare redovisas för . I budgetpropositionen (s. 55) avstyrkerarbetsmarknadsministern ett förslag av AMS till ändrad anslagsstruktur.Arbetsmarknadsministern noterar att redan nuvarande anslagsstruktur och detfaktum att arbetsmarknadsverket i flera avseenden är mindre styrt i fråga ommedelsanvändningen än många andra myndigheter ger AMS en betydande frihet iutnyttjandet av anvisade medel och vid prioriteringar av olika åtgärder. Honerinrar vidare om att arbetsmarknadsverket fr. o.m. /89 skallingå i försöksverksamheten med treåriga budgetramar samt att det kan. finnasanledning att överväga ändringar i anslagsstrukturen i anslutning till detutvecklingsarbete som pågår inom om mål och styrningav verksamheten m. m. Vad arbetsmarknadsministern anfört om AMS förslag ärenligt utskottets bedömning tillämpligt också på den i motion A259 föreslagna nya anslagstek niken. Motionen avstyrks därför i den delen, dock att utskottet i det följande återkommer till den fråga om bidragsnivån för beredskapsarbeten som ingår i motionens förslag. () anser i mofion 1986/87:A272 att medlenfill bered- AU 1986/87:11 skapsarbeten och rekryteringsstöd bör anvisasunder en gemensam anslagspost som det bör få ankomma på länsarbetsnämndernaatt disponera på bästa sätt. Från samma post bör vidare kunna bekostasstarthjälp som därigenom skulle kunna beviljas även fortsättningsvis. Utskottet har ovan upplyst att AMS har rätt att användamedel till beredskapsarbeten för att betala rekryteringsstöd förlångtidsarbetslösa. Till en del är motionärens önskemål om ökad flexibilitet ianslagsanvändningen således redan tillgodosett. Vad sedan starthjälpen beträffarhar den fortsatta användningen av denna stödform behandlats i det tidigareavsnittet om flyttningsbidragen. Med de ställningstaganden som där gjorts kandet inte anses aktuellt att överväga en finansiering av stödformen från det nuaktuella anslaget. Utskottet är med hänsyn till det anförda inte berett attföreslå någon åtgärd med anledning av motionen utan avstyrker denna i den nubehandlade delen. Ett återinförande av de tidigare projekteringsbidragenföreslås i motion 1986/87: A217 av m. fl. (s) medframhållande av att de senaste årens insatser har tärt framför allt påkommunernas objektreserv som -nu sägs vara för liten. Enligtmotionärerna begränsar kommunernas ekonomi deras möjligheter att bygga upp nyareserver av angelägna byggnadsprojekt. I samma motion föreslås vidare att länsarbetsnämndernaskall få i uppdrag att utarbeta åtgärdspaket med långsiktigaberedskapsarbetsprojekt. Enligt motionärerna skulle nya objekt förberedskapsarbeten kunna tas fram om man i förväg kunde garantera en visskontinuitet i genomförandet. Som exempel på områden där detta skulle varamöjligt anges kulturminnesvården, turismen och skogsbruket. Nya objekt skullepå detta sätt kunna tas fram, som den föreslagna tekniken medger attmedel för beredskapsarbeten sattes in för en långsikfig utveckling avangelägna samhällsintressen. Projekteringsbidraget slopades avstatsfinansiella skäl och med hänsyn till att det bedömdes ha begränsadbetydelse för projekteringsverksamheten. Om ett objekt antas tillberedskapsarbete får projekteringskostnaden räknas in i de kostnader förarbetet för vilka statsbidrag utgår. Med hänvisning härtill anser utskottet attdet inte är aktuellt att på nytt införa ett särskilt bidrag till projekteringskostnader,utan motionen avstyrks i denna del. Beredskapsarbeten är till sin natur tillfälliga. Motionensförslag att kontinuerligt pågående beredskapsarbeten skall kunna medges i vissutsträckning strider mot denna princip. Det bör också erinras om att arbetenasfrämsta syfte är att ge sysselsättning åt arbetslösa, inte att utgöra enbasresurs för samhällsutbyggnaden. Detta utesluter självfallet inte attarbetsmarknadsverket vid objektvalen i den omfattning som är möjligt har attta hänsyn till den mer långsiktiga planeringen hos kommuner och andra huvudmän,i all synnerhet om sådana hänsynstaganden sammanfaller med kravet att objektenför beredskapsarbeten skall tjäna angelägna ändamål. På grund av det anfördaavstyrker utskottet motionen även på denna punkt. I motion 1986/87: A212 föreslår ochLars-Erik () att det införs krav på obligatoriskt yttrande från den berörda fackliga 76 organisationenvid ansökningar om beredskapsarbeten och rekryteringsstöd. AU 1986/87:11 Motionärernapekar på att det särskilt inom servicenäringarna kan inträffa attanställda som har fått sin arbetstid minskad på grund av arbetsbrist inte får tillbakaden ursprungliga arbetstiden när verksamheten på arbetsplatsen utökas,utan det ökade arbetskraftsbehovet tillgodoses med att någon annan arbetslösanvisas med rekryteringsstöd eller som beredskapsarbetare. intressekonfliktmellan olika grupper arbetslösa som härigenom uppstår vill motionärernalösa med den föreslagna ordningen med yttrande från den Enligt gällande regler behöver yttrande inte inhämtas frånden berörda fackliga organisationen vid beviljande av rekryteringsstöd. Däremotskall föreligga en skriftlig bekräftelse från organisationen att deninformerats av arbetsgivaren om den tilltänkta åtgärden. Organisationen kansåledes, om den så vill, på grund av den lämnade informationen påkallaförhandlingar med arbetsgivaren i frågan. När det är fråga om beredskapsarbetensker som regel förhandlingar mellan arbetsgivaren och den fackligaorganisationen om det gäller arbeten hos offentliga myndigheter. Vad slutligenbeträffar enskilda beredskapsarbeten skall yttrande inhämtas om det är fråga ominvesteringsarbeten, men det kravet upprätthålls inte om arbetena inte har denkaraktären. Enligt utskottets mening är det inte påkallat att ytterligareformalisera handläggningen av ansökningar om rekryteringsstöd och beredskapsarbetenpå det sätt som begärs i motion A212, utan denna avstyrks med det nu anförda. Statsbidrag till beredskapsarbeten beviljas i form avgrundbidrag och tilläggsbidrag. Grundbidraget avser lönekostnaderna för dearbetstagare som anvisas till arbetena och utgår som regel till högst avdessa kostnader. Tilläggsbidraget beviljas vid investeringsarbeten och utgör av skillnaden mellan den godkända totala investeringskostnaden och lönekostnadernaför den anvisade arbetskraften. Undantag från dessa regler är attarbetsmarknadsverket som regel ersätter hela kostnaden för statligaberedskapsarbeten. Å andra sidan är grundbidraget lägre vid enskildaberedskapsarbeten som inte avser investeringar och utgår i sådana fall med 50%av lönekostnaderna. Detta lägre bidrag har motiverats med att bidragsnivån börvara densamma som för rekryteringsstödet som ersätter av lönekostnaderna.Dessutom kan AMS i de enskilda fallen bevilja både högre och lägre bidrag än nunämnts. Av besparingsskäl föreslås i propositionen attgrundbidraget i normalfallen sänks från för arbeten som tillkommerfr. o. m. /88. På regionalpolitiska grunder bör denhittillsvarande nivån för grundbidraget få behållas för arbeten som bedrivs istödområdena A och B. Det förutsätts att AMS nuvarande möjligheter att jämkabidragen skall bestå. föreslår i motion 1986/87:A229 attgrundbidraget minskas till av lönekostnaderna utom i stödområdena A och B. De ytterligare besparingar som härigenom kan göras avses bli använda för en ökad satsning på arbetsmarknadsutbildningen. I det tidigare redovisade förslaget i modera- '' tasamlingspartiets kommittémotion A259 till ny anslagsteknik ingår att AU1986/87:11 bidragsnivån skall få motsvara högst halva lönekostnaden. Ikommittémotion 1986/87: A260 tilläggs att denna begränsning även skall gällakommunala beredskapsarbeten av icke-investeringskaraktär. () förordar å andra sidan i motion1986/87:A272 att undantaget från bidragssänkningen inte bör begränsas tillstödområdena A och B utan gälla generellt för skogslänen med hänsyn tillproblemen för de lokalt bundna arbetslösa i dessa län, bl. a. i form avtendenser till ökad andel långtidsarbetslösa. Vid en besparingsåtgärd av det slag det här gäller fårstatens behov att minska sina utgifter vägas mot att den tilltänktabidragssänkningen inte äventyrar möjligheterna att även i fortsättningenbedriva beredskapsarbeten i den omfattning som statsmakterna bedömer somnödvändig av sysselsått-ningspolitiska skäl. Utskottet anser att en sänkning avgrundbidraget får godtas av besparingsskäl och att sänkningen bör fastställastill av lönekostnaderna i normalfallen. En ytterligare sänkning till ,såsom moderata samlingspartiet och förespråkar synes däremot väldrastisk mot bakgrund av den intresseavvägning som här måste göras. Denutvidgning av undantagsområdet för bidragsförändringen som förordas i motionA272 kan utskottet inte heller biträda med den betydande reducering . av denplanerade statsfinansiella effekten det skulle innebära. Utskottet vill påminnaom att AMS även i fortsättningen skall ha kvar sin generella möjlighet attjämka statsbidraget uppåt i regioner med hög och långvarig arbetslöshet ochsjunkande befolkningstal. Vad nu anförts leder sammanfattningsvis till attutskottet med avstyrkande av motionerna A229, A259 och A272 i de aktuelladelarna tillstyrker regeringens förslag till ändrade bidragsregler förberedskapsarbetena. Volymen beredskapsarbeten och rekryteringsstöd föreligger med nuvarandebedömning ett behov av närmare 4 miljoner sysselsättningsdagar i form av beredskapsarbeten till en kostnad av 1874 milj. kr. Arbetsmarknadsministern förutsätter att regeringen liksom för innevarande budgetår kommer att få disponera en finansfullmaktför att eventuellt förstärka de sysselsättningsskapande åtgärderna ochtillägger att behovet av sådana åtgärder kommer att prövas på nytt i anslutningtill vårens kompletteringsproposition. Vad sedan beträffar sysselsättningsstödet beräknas ipropositionen ett behov av 1,1 miljoner sysselsättningsdagar för sådant stödtill långtidsarbetslösa och 0,6 miljoner sysselsättningsdagar försysselsättningsstöd åt övriga svårplacerade med en sammanlagd kostnad av 450milj. Moderata samlingspartiet yrkar i kommittémotion1986/87:A260 att skall föreskriva att AMS skall ordna enligt de regler som har föreslagits i kommittémotion1986/87: A259 och redovisats i inledningen till detta avsnitt av betänkandet. Utskottet biträder regeringens bedömning att man inuvarande läge för nästa budgetår bör beräkna ett behov av i form avberedskapsarbeten och rekryteringsstöd och avstyrker därmed den AU1986/87:11 volymberäkning som görs i motion A260. I fyra motioner behandlas frågor om beredskapsarbeten inomnatur- och kulturminnesvården. och () begär imotion 1986/87:A224 att skall uttala sig för att det behövs en ändradinriktning av insatserna på de nämnda områdena, så att dessa blir mindreberoende än av arbetsmarknadspolitiska medel. (m) föreslår i motion 1986/87:A277 att en del av medlen som används förberedskapsarbeten inom kulturminnesvården i fortsättningen skall överföras tillett särskilt anslag till förfogande. ()hemställer i motion 1986/87:A253 att ett erforderligt belopp av medlen tillberedskapsarbeten skall avsättas för akuta räddningsåtgärder inom fornvården iStockholms län, avseende bl.a. kyrkoruinerna i . ochPer-Ola () föreslår i motion 1986/87: A474 att ytterligare 5 milj.kr. anslås till landskapsvårdande åtgärder utöver vad regeringen föreslagit ochatt åtgärden finansieras av medel från förevarande anslag. Beredskapsarbetena har kommit att spela en mycket storroll inom natur-och kulturminnesvården. När behovet av dessa arbeten harminskat i takt med de senaste årens förbättringar i sysselsättningsläget hardetta fått till följd att också arbetena inom natur- och kulturminnesvården harreducerats avsevärt. Detta vållar självfallet besvärliga problem för natur- ochkulturminnesvården, inte minst i de delar av landet därkonjunkturförbättringen har varit starkast, t. ex. i , ochneddragningen av beredskapsarbeten på dessa områden följaktligen slagitsärskilt hårt. De tankar på överföring av medel från beredskapsarbetentill reguljära anslag hos resp. statliga huvudmän som finns i ett par av deovan refererade motionerna har också förts fram i AMS anslagsframställning (seprop. s. 88). Liksom motionärerna har styrelsen föreslagit att vissa statligahuvudmän och deras ordinarie anslag skall tillföras en del av medlen förberedskapsarbeten. Bidragen till dessa arbeten förutsätts bli minskade imotsvarande mån. Arbetsmarknadsministern är dock inte beredd att förorda någonändring av statsbidragsreglerna i dessa delar utan påminner om att AMS harmöjlighet att mera långsiktigt, med utgångspunkt i det av statsmakterna bedömdaminimibehovet av beredskapsarbeten, tillsammans med berörda myndigheter göra uppplaner för den beräknade omfattningen av beredskapsarbetena.Arbetsmarknadsministern tänker härvid främst på ,m. fi. myndigheter som normalt har många beredskapsarbetaresysselsatta i sin verksamhet. I sammanhanget bör redovisas vad de för natur-ochkulturminnesvårdsfrågorna ansvariga statsråden anfört i åretsbudgetproposition. Statsrådet erinrarsålunda att det år 1985inleddes ett arbete med att sé över möjligheterna att effektivisera och bereddainsatserna inom kulturminnesvården. Det samlade resultatet av översynen inkl.revidering av den särskilda lagstiftningen på området bedöms kunna redovisas för riksdagentidigast /88. Statsrådet finner dock AU1986/87:11 anledning att redan i årets budgetproposition ge en samladredovisning av de regeringsförslag som läggs fram i anslutning tillöversynsarbetet. Detta sker i huvudtitel, s. 386-397. När det gäller vården av fornlämningar erinrar statsrådetGöransson om att beslöt om en viss ökning av anslaget fördetta ändamål. Resurserna för vårdarbetena utgörs i hög grad av beredskapsarbeten, och dessa arbeten har minskat som en följd av arbetsmarknadspolitikensförändrade inriktning. Mot bakgrund härav säger sig statsrådet varamedveten om att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att fornvårdsar-betenaskall kunna utföras i erforderlig skala. Det bör i första hand ske genom eneffektivisering av de befintliga resurserna.