bet · GA01UU20 · 1986-12-31 00:00:00 — Motion UI 11 (c) anser att neutralitetspolitiskainvändningar mot handelssanktioner som inte beslutats av säkerhetsrådet saknartillämpning i fråga om , närmast av skälet att supermakterna ochSovjetunionen inte står på olika sidor i frågan. Motion UI 10 (vpk) föreslår en total ekonomisk bojkott motSydafrika och avstyrker därför regeringens förslag. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden ochmotsvarande avsnitt i propositionen anföra följande. Det råder enighet mellan regering och motionärer ombehovet av internationella påtryckningsåtgärder mot Sydafrika.Åsiktsskillnaderna gäller förutsättningarna och motiveringen för samt i vissmån omfattningen av svenska sanktionsåtgärder. Det är, som framhålls i propositionen, en princip i svenskutrikespolitik att endast deltar i sanktioner som beslutats av FN:ssäkerhetsråd. har emellertid ansetts utgöra ettsärfall. En hänvisning till det unika i den sydafrikanska situationen gjordesnär uttalade sig till förmån föråtgärder, i syfte att begränsa svenska företags verksamhet i , vilketsedermera ledde till lagen om förbud mot investeringar i och andrainslag i vår ;, , Sydafrikapolitik. Det nu föreslagna handelsförbudet innebärsåledes inte att slår in pä en ny linje. Snarare är det fråga om attfullfölja en redan etablerad handlingslinje gentemot . Det bör därtill påpekas att det varken i elleri folkrätten i övrigt finns något som uttryckligen hindrar ett land från attvidta en åtgärd av det slag som investeringsförbudslagen innebär. Den svenskaprincipen att inte delta i sanktioner som saknar stöd i säkerhetsrådsbeslut ärett uttryck för vår självvalda utrikespolitik och har fortsatt giltighet ochbärkaft, anförde utskottet i UU 1981/82:13. Utskottet vill också understrykaatt en av särskilda omständigheter motiverad åtgärd självfallet inte ärliktydig med ett avsteg från neutralitetspolitiken som sådan. Därmedbesvaras yrkande 1 i motion Ulll (c). Med anledning av yrkande 1 i motion U113 (fp) villutskottet uttala att det inte ligger i intresse att göra en vidsträckttolkning av . Därmed får även detta yrkande ansesbesvarat. Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrks yrkande1 i motion UI 12 (m). Mot bakgrund av de särskilda folkrättsliga och politiskaomständigheter som gör sig gällande i fråga om anser utskottet attdet nu liksom tidigare är fullt möjligt att hävda att den svenska principen attinte delta i sanktioner som inte beslutats av alltjämtgäller. avser att även fortsättningsvis med kraft verka för attsäkerhetsrådet fattar de nödvändiga besluten. Därmed torde yrkande 2 i motionU112 (m) få anses besvarat,liksom yrkande 2 i motion U504 (c) och yrkande 1 i motion U541 UU1986/87:20 (fp)- I väntan på säkerhetsrådsbeslut är det utskottets förhoppningatt fler länder vidtar åtgärder mot liknande dem och andrastater genomfört. Det är i detta syfte angeläget att information om enskildaländers Sydafrikapolitik sprids internationellt. Utskottet vill härutöver understryka att det är viktigtatt också fortsättningsvis håller nära kontakt med de övriga nordiskaländerna i utformningen av sin Sydafrikapolitik. Det föreslagna förbudet omfattar all handel mellanSydafrika och ä ena sidan och ä den andra. Införselförbudetriktar sig mot varor med ursprung i eller . Utförselförbudetomfattar varor som exporteras från med eller sombestämmelseland, oavsett om varorna har svenskt ursprung eller ej. utförsel från via tredje land men inte handel med varorsom fillverkats av svenskt dotterbolag i tredje land. Förbudet avses ocksåomfatta vissa åtgärder som verksamt bidrar till uppkomsten av brott mot in-eller utförselförbudet, såsom lossning, lastning, transport m. m. En möjlighet till undantag från handelsförbudet bör enligtpropositionen ges. Regeringen avser att i sina tillämpningsföreskrifter angevilka undantag som kan komma i fråga. Som exempel nämns det fall då etthandelsförbud kan leda till att det sydafrikanska näringslivet stärks. a. avses den eventualiteten att förbud mot handel framtvingarnedskärning av verksamheten vid svenskägda bolag i och attsydafrikanska konkurrenter därigenom stärks. Utskottet har informerats avföreträdare för och berörda företag om de svårigheter som kankomma att uppstå om inte undantag från handelsförbuden i vissa fall medges. Undantagsreglerna bör emellertid, som framhålls i motion Ulll(c) tillämpas strikt. Som framgår av propositionen ankommer det på de svenskadotterbolagen att visa att ett avbrytande av handeln under vissa betingelserskulle kunna leda till fördelar för det sydafrikanska näringslivet. Yrkande 2 imotion Ulll får därmed anses besvarat. Utskottet anser liksom regeringen att den nyalagstiftningen bör träda i kraft men att förbuden medundantag av införsel av jordbruksvaror från och införsel avguldmyntet Krugerrand -börjar tillämpas först , dvs. den 1oktober 1987. Detta bör ge företagen möjlighet att avveckla flertalet ingångnaförbindelser och avsluta pågående frakter m. m, innan förbudet börjar gälla. Det kan inte uteslutas att handelsförbudet fär negativakonsekvenser även för vissa företag och orter i , I första hand bör eventuella problem kunna lösas av företagen själva eller inom ramen för den normala arbets marknadspolitiken. Regeringen överväger nu närmare dessa frågor, I kompletteringspropositionen (1986/87:150, bilaga 6) begär regeringen be myndigande att fä vidta särskilda stödinsatser om arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte bedöms räcka för att klara nödvändiga omställningar. fande eneventuell ersättning av statsmedel till drabbade företag vill utskottet UU1986/87:20 inte uttala sig till förmån för någon ovillkoriig rättighet. Utredning om tjänstehandel m, m. Vissa frågor som har nära samband med handeln medSydafrika har regeringen inte tagit ställning till i den föreliggandepropositionen. Det gäller handeln med tjänster, i den mån sådan inte redan ärinskränkt av gällande lagstiftning. Det gäller vidare handel mellan svenskadotterbolag i tredje land och samt frågan om de svenska dotterföretagensfortsatta verksamhet i . För skyndsam utredning av dessa frågor harregeringen fillkallat en pariamentarisk kommitté. I motion Ulll (c) föreslås att frågan om transport avvaror på svenska fartyg mellan tredje land och skall behandlas avutredningen. Denna fråga inrymmer många kon"iplicerade juridiska ochpraktiska spörsmål. Utskottet anser att utredningen bör vara oförhindrad attbelysa även frågan om transport på svenska kölar från och till tredje land.Yrkande 3 i motion Ulll (c) får därmed anses besvarat. Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottet regeringenslagförslag och de i propositionen angivna riktlinjerna. Yrkande 1 i motion U110(vpk) och 5 och 6 i motion U112 (m), i vilka föreslås avslag på propositionen,avstyrks följaktligen. Vissa yrkanden från den allmänna motionstiden får medregeringens proposition anses tillgodosedda, nämligen yrkande 2 i motion U408(vpk) angående förbud mot handel med , yrkande 1 i motion U504 (c) ochyrkande 2 och 3 i motion U541 (fp) om handelsbojkott mot m. m. I några motioner föreslås ekonomiska bojkottåtgärder motSydafrika som går längre än de regeringen föreslår, nämligen motionerna U408(vpk), U524 (c) och UllO (vpk) i vilka förordas en total bojkott mot Sydafrikaoch . Utskottet anser att de nu föreslagna åtgärderna på handelsomrädetsamt de andra inslag i vår Sydafrikapolitik som tidigare beslutats är av rimligomfattning och styrka med hänsyn till omständigheterna. Ifrågavarande yrkandenavstyrks därför. Övriga inslag i svensk Sydafrikapolitik Handelspolitiska och andra ekonomiska åtgärder ärsjälvfallet inte de enda uttrycken för vår inställning till . I densvenska Sydafrikapolitiken ingår också som en viktig del vårt bistånd tillfrontstaterna i och våra insatser till hjälp åt förtryckets offerinne i . I motion U112 (m) föreslås att skall öka sitt stödtill och sina kontakter med de demokratiska krafter som arbetar för ett avskaffandeav apartheid i . Utskottet kan dela många av de synpunkter som framförs iifrågavarande avsnitt i motionen. Det är naturligtvis angeläget att den svenskaSydafrikapo- litiken ärmångfasetterad och tar till vara de olika möjligheter till fredlig UU1986/87:20 förändring av det sydafrikanska samhället som finns. Det har existerat en viss opposition ävenbland vita sydafrikaner mot apartheidpolitiken. Denna opposition har på senaretid vuxit sig starkare. Allt större grupper inser att ett alternativ tillregeringens rasåtskillnadspolitik är oundgängligen nödvändig.Isoleringspolitiken har säkerligen medverkat till denna inställning. Sverigebör hålla nära kontakt med dessa grupper. Genom vårt humanitära bistånd tillorganisationer inne i har vi möjlighet att ge ett konkret ochverksamt stöd till dem. Vårt förhållande till får självfallet inteenbart bestå av en sanktionspolitik; det är också angeläget att fästa vikt vidde svenska relationerna till de olika rörelser och grupper som skall forma detframtida sydafrikanska samhället. Stöd åt en demokratisk utveckling av det slagsom ges exempel på i motion UI 12 (m) är av stor betydelse. Yrkande 3 imotionen får därmed anses besvarat. Ett inslag i vår Sydafrikapolitik är reglerna för inresa iSverige av sydafrikanska medborgare. Enligt en förordning av (SFS 1986:137), utfärdad efter rekommendationer av FN och i enlighet mednordiska riktlinjer, skall visering endast beviljas för vissa i förordningenangivna kategorier av resenärer, bl. a. turister och journalister. I motionU113 (fp) föreslås i yrkande 2 att viseringsreglerna skall tillämpas så attinte varje kulturellt och vetenskapligt utbyte förhindras. Även i motion U112(m) yrkande 4 behandlas viseringsreglerna. Motionärerna påpekar att de strängasvenska reglerna bl. a. medfört att representanter för svensk press och vissasvenska delegationer nekats inresa i , varigenom reglerna fått eneffekt motsatt den avsedda. Utskottet vill erinra om att de svenska viseringsreglernaskärptes genom förordningen av och att huvudregeln nu är attsydafrikanska medborgare skall vägras visering. Detta är ett led i vår ochövriga nordiska länders hållning till apartheidregimen. Utskottet har isammanhanget inhämtat att en omarbetning av förordningen kan komma att blierforderlig om lagen om förbud mot handel antas av . Tillfälle kommerdärigenom att ges till eventuella preciseringar av förordningen, om det kanbedömas att tillämpningen blivit orimligt sträng. Därmed får yrkande 2 i motion U113 (fp) anses besvarat.Yrkande 4 i motion U112 avstyrks med hänvisning till den översyn som begärsdäri. Utskottet har tagit del av regeringens skrivelse1986/87:70 med redogörelse för svenska företags verksamhet i ochNamibia och konstaterar att efterlevnaden av Sydafrikalagen varit god . Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till handlingarna. 1,beträffande svensk neutralitetspolitik och Sydafrikabojkott res. 1 (m) attriksdagen förklarar yrkandet i mofion 1986/87:U111 besvarat med vad utskottet anfört, ,, 2, beträffandelagförslagets förenlighet med res. 1 (m) att förklarar yrkande 1 i motion 1986/87:U113 besvarat med 3, beträffandekrav på beslut av res, 1 (m) att avslår yrkande 1 i motion1986/87:U112, 4, beträffande/ortifl/fagerande i FN attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1986/87:U112, yrkande 2 i motion1986/87:U504 och yrkande 1 i motion 1986/87:U541 besvarade med vad utskottetanfört, 5, beträffande undantag frän handelsförbudet res, 2 (m) att förklarar yrkande 2 i motion 1986/87:U111 besvarat med 6, beträffande fartygstransporter frän tredjeland res. 2 (m) att förklarar yrkande 3 i motion 1986/87:U111 besvarat med 7, beträffande förbud mot handel med Sydafrikaoch res. 2 (m) att förklarar yrkande 2 i motion 1986/87:U408, yrkande 1 i motion1986/87:U504 och yrkandena 2 och 3 i motion.1986/87:U541 besvarade med vadutskottet anfört, 8, beträffande ( propositionen framlagdalagförslag res. 2 (m) att med avslag på yrkande 1 i motion 1986/87;U110 och yrkande 5i motion 1986/87:U112 antar de i propositionen framlagda lagförslagen, 9, beträffanderiktlinjer för handelsförbudet mot och res, 2 (m) attriksdagen med avslag på yrkande 6 i motion 1986/87:U112 godkänner de ipropositionen förordade riktlinjerna, 10, beträffande total bojkott motSydafrika res, 3 (vpk) att avslåryrkande 1 i motion 1986/87:U408, motion 1986/87:U524 och yrkande 2 imotion 1986/87:U110, 11, beträffande stöd åt demokratiskakrafter i attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1986/87:U112 besvarat med vad utskottetanfört, 12, beträffande viseringsregler för sydafrikanskamedborgare res, 4 (m) att med avslag på yrkande 4 i mofion 1986/87:U 112 förklarar yrkande 2i mofion 1986/87:U113 besvarad med vad utskottet anfört, 13, beträffanderegeringens skrivelse attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1986/87:70 ttll handlingarna, På utrikesutskottets vägnarStig Alemyr Närvarande: (), (),Axel 1986/87:20 (s), (), (),(), (), (),(), (), (), Maj BrittTheorin (s), (), (fp) och (vpk). Krav på beslut av , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 10börjar med "har" och slutar med "alltjämtgäller," bort ha följande lydelse: För en liten alliansfri nation, belägen mellan de tvåsupermaktsblocken, är det enligt utskottets uppfattning av central betydelseatt vi med kraft kan värna om vår utrikespolitiska trovärdighet. Stormakternasträvar regelmässigt efter att påverka utvecklingen i en rad länder, bl, a,genom att vidta olika former av handelssankfioner. För att sådana påtryckningarskall bli effektiva krävs att de omfattas av så många länder som möjligt. Motdenna bakgrund ställs stundom olika krav från skilda håll om svensk medverkan iolika former av sanktioner. Ufifrån neutralitetspolitiska utgångspunkter har det råttbred enighet mellan de fyra demokrafiska partierna om att avvisa svensktdeltagande i sanktioner mot andra nationer, om sådana inte varit beslutade iFN:s säkerhetsråd. Utskottet konstaterade sålunda: Utskottet har förståelse för att kraven på enhandelsbojkott växer sig starkare och välkomnar att allt fler stater beslutatom eller överväger olika åtgärder. Det är emellertid fortfarande utskottetsåsikt att ekonomiska sanktioner mot bör vara förenliga med våraåtaganden i och att det endast är som kan häva . bör fortsatt verka för att säkerhetsrådet fattar deerforderliga besluten i detta hänseende. Den svenska inställningen till en handelsbojkott gentemotSydafrika har varit att enligt äger besluta omåtgärder av detta slag. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att en avförutsättningarna för vår anslutning till FN var säkerhetsrådetsbeslutsordning i fråga om sanktioner, intensifierade sina ansträngningarför att skulle besluta om sanktioner på handelns område motSydafrika, På grund av bl, a, den oenighet som råder bland stormakterna avslogsäkerhetsrådet ett förslag om internafionell handelsbojkottgentemot , Utskottet noterar dock att utrikesministern och den svenskaregeringen förklarat att förutsättningarna för att säkerhetsrådet skall kommaatt besluta om en rekommendafion om handelsbojkott gentemot är goda. Mot denbakgrunden bör enligt utskottets mening regeringen avvakta detta beslut i stället föratt nu föreslå en ensidig svensk handelsbojkott, I UU 1986/87:20 annat fallfrångår en etablerad viktig svensk utrikespolitisk linje.Regeringen konstaterar i propositionen att de åtgärder påhandelsområdet som föreslås innebär ett avsteg från åtagandenenligt det allmänna tull- och handelsavtalet () eftersom de inte har stöd inågot beslut från säkerhetsrådet. Utskottetinstämmer i denna bedömning och tar följaktligen med eftertryck avstånd frånåsikten i mofion Ulll (fp) att lagförslaget skulle vara förenligt med . Regeringenbör målmedvetet fortsätta att arbeta på att få att fattabindande beslut om åtgärder mot på handelns område. Endast ett besluti kan mobilisera den internationella solidaritet som behövsför att ge den effekt pä vi eftersträvar, delsatt utskottets hemställan i momenten 13 bort ha följande lydelse: 1, beträffandesvensk neutralitetspolitik och SydafrikabojkoU att avslår yrkande 1 i mofion 1986/87:U111, 2, beträffaden lagförslagets förenlighet med attriksdagen avslår yrkande 1 i motion 1986/87:U113, 3, beträffande krav pä beslut av FN;s säkerhetsråd att medanledning av yrkande 1 i mofion 1986/87:U112 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört, 2, Lagförslag och riktlinjer Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s, 11 börjar med "Undantagsreglernabör" och på s. 12 slutar med "m, m." bort ha följandelydelse; Utskottetnoterar att regeringens proposition 1986/87:110 "Om förbud mot handel medSydafrika och " består av två delvis skilda komponenter. Regeringenbegär för det första bemyndigande att få tillämpa ett antalparagrafer: lagen (1971:176) om vissa internationella sanktioner -grundade påbeslut av - så att den även skall komma att gälla en ensidigsvensk handelsbojkott gentemot och . För det andra aviserarregeringen att den fr. o, m. , med stöd av beslut av ,kommer att införa en ensidig svensk handelsbojkott gentemot ochNamibia. Denaktuella lagen tillkom för att ge regeringen möjlighet att snabbt vidtaåtgärder i den mån sådana påkallas med anledning av beslut eller rekommendafionersom har meddelats av . Den bygger på förutsättningen attbeslut om sanktioner fattas av . Härigenom skapas, somutskottet tidigare framhållit, folkrättsliga möjligheter att ej följainternationella avtal som t, ex. bygger lagen på att beslut fattade av FN:ssäkerhetsråd följs av dess medlemsländer, dvs. att UU 1986/87:20 sanktionenblir global. Regeringenbegär nu att få använda lagen i en helt annan situafion. a. av att förkastat ett förslag om bindande globalasanktioner, dvs, förutsättningarna för tillämpning av lag 1971:176 är ejuppfyllda, Sverigehar, enligt utskottets uppfattning, som en liten alliansfri nafion ett alldelessärskilt intresse av att det internationella regelsystemet fungerar i enlighetmed folkrätten och , Detta har också sedan en lång fid fillbaka variten framträdande linje i svensk utrikespolitik. Därigenom har bidragitfill att de mindre staternas ställning i världen successivt kunnat förstärkas. Somframgår av propositionen strider den föreslagna lagen mot ,möjligheter att åberopa som skydd för frihandelnoch intressen skulle genom bifall fill propositionens förslag nuavsevärt minska, Ipropositionen hävdas: "Just de unika omständigheterna i detta fall gör attdet inte finns anledning att förutse någon för besvärande prejudikatbindningi andra situafioner som kan uppkomma ," Denna slutsats vilar påden osäkra bedömningen att ingen annan nation gentemot kommer att hävdaatt unika omständigheter mofiverar svenskt deltagande i andrasanktionsåtgärder. Enensidig svensk handelsbojkott bör också bedömas ufifrån det faktum att handelnmellan och är av ringa omfattning. Den omfattar knappa 0,5 %av vårt lands totala export. Handeln mellan länderna har under det senaste åretminskat kraftigt. En handelsbojkott gentemot kommer därför att hamycket små återverkningar på den sydafrikanska ekonomin. Enensidig svensk handelsbojkott kommer att ställa frågan om de svenskadotterföretagens existens i på sin spets. En handelsbojkott innebäratt handel avbryts. Därmed torde internleveranser mellan moder- ochdotterföretag omöjliggöras. Regeringen pekar i proposifionen på möjligheteratt i dessa fall ge företagen dispenser. har det framkommit uppgifterom sydafrikanska motåtgärder innebärande förbud för de svenskägdadotterbolagen att importera materiel. Utskottetfäster stor vikt vid att den svenska neutralitetspolitiska Hnjen med dess stödför folkrätten konsekvent fullföljs. bör avvakta beslut i FN:ssäkerhetsråd innan en handelsbojkott gentemot genomförs. Med bifalltill motion 1986/87:U112 yrkandena 5 och 6 avslås propositionens förslag idenna del. Denutredning som regeringen tillsatt för att utreda en utvidgning av det ensidigasvenska handelsförbudet bör avvakta ett beslut av omhandelsbojkott gentemot . Tillföljd av det som anförts i det föregående avstyrks yrkande 1 i motion UllO ochyrkandena 2 och 3 i motion Ulll liksom yrkande 2 i motion U408, yrkande 1 imotion U504 och yrkandena 2 och 3 i motion U541. dels att utskottetshemställan i momenten 5-9 bort ha följande lydelse: UU1986/87:20 5. beträffandeunda/itag från handelsförbudet att avslår yrkande2 i motion 1986/87:U111, 6. beträffandefartygstransporter till tredje land att avslåryrkande 3 i motion 1986/87:U111, 7. beträffande förbud mot handel med ochNamibia att avslår yrkande 2 i motion 1986/87:U408, yrkande Ii motion1986/87:U504 och yrkandena 2 och 3 i motion 1986/87:U541, 8. beträffande i propositionens framlagda lagförslag att med avslagpå yrkande 1 i motton 1986/87:U110 och med anledning yrkande 5 i motion1986/87:U112 avslår i propositionen framlagda lagförslag, 9. beträffanderiktlinjer för handelsförbudet mot och att med bifallfill yrkande 6 i motion 1986/87:U112 avslår i propositionen framlagdariktlinjer, OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "avstyrks därför," bort ha följandelydelse: Sverigebör mot bakgrund av det senaste årets utveckling i gå från ord tillhandling och ställa sig bakom dessa krav. En svensk ekonomisk bojkott avSydafrika är ett naturligt nästa steg i den svenska Sydafrikapolitiken.Utskottet tillstyrker därmed yrkande 1 i motion U408, motion U524 och yrkande 2i mofion U210. delsatt utskottets hemställan i moment 10 bort ha följande lydelse: 10. beträffandetotal bojkott mot att med bifalltill yrkande 1 i motion 1986/87:U408, motion 1986/87:U524 och yrkande 2 imotion 1986/87:U110 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 4, Viseringsregler för sydafrikanska medborgare Margarethaaf , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 13 som börjar med "Utskottet villerinra" och slutar med "begärs däri" bort ha följande lydelse: Sydafrikakan aldrig omvandlas till en fri och öppen demokrati på apartheidregimensvillkor. De som bär upp det sydafrikanska samhällssystemet måste fäs attinse hur överlägsna frihetens idéer är varje annat samhällssystem. De måste fåsatt inse att vägen till fred och civilisation går över respekten förmedmänniskan, oavsett hudfärg. Arbetetför en fredlig omvandling av det sydafrikanska samhället i riktning mot de västerländska frihetsideal, baserade på alla människors lika värde, som företräder kan enligt utskottets mening aldrig främjas av en total jg isolering av , Iett längre perspektiv är det utyidgade snarare än UU 1986/87:20 inskränktakontakter mellan och demokratiska länder som skapar de bästaförutsättningarna för en demokratisk utveckling. Kontakternagentemot omvärlden är dessutom av stor betydelse för de olika organisationeroch individer som, ofta under svåra förhållanden, verkar för ett avskaffande avapartheid. En annan vikfig del av kontakterna mellan och omvärlden ärdet fria informafionsflödet. Det är utomordentligt angeläget att massmediernakan verka i och rapportera om händelseutvecklingen. Desvenska visumreglerna har under 1980-taIet gradvis skärpts. En konsekvens av demycket stränga svenska viseringsreglerna är de motåtgärder som densydafrikanska regimen vidtagit mot svenska medborgare. Ett resultat av dessa äratt delegationer från bl, a, den , LO m, fl., vars syfte harvarit att medverka fill att avskaffa apartheid, vägrats inresa i , Påsamma sätt har representanter för svensk press, radio och TV nekatsinresetillstånd. Härigenom har de svenska åtgärderna delvis haft motsatt effektmot vad som avsågs vid dess genomförande. Merliberala regler på detta område ger sydafrikanska medborgare som besöker vårtland möjlighet att ta del av vårt starka avståndstagande mot apartheid. Enöversyn av de svenska visumreglerna i syfte att underlätta sädana kontakter somovan beskrivits bör därför enligt utskottets mening göras. Meddet anförda bifalls yrkande 4 i motion U112 medan yrkande 2 i motion U113 fåranses besvarat,