bet · GA01UU15 · 1986-12-31 00:00:00 — I motion 1986/87:U507 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen angetts om förnyade ansträngningar för att få till ståndinternationella överläggningar för fred i . I motion 1986/87:U512 av m, fl, (vpk) föreslås 1, att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att begränsa kontakter med , 2, att riksdagenhos regeringen begär en redogörelse för hur röstat i FN när det gällervapenembargot för och hur regeringen bedömer denna fråga, 3, att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att påvisa och fördöma nära samarbetemed apartheidregimen i , 4, att riksdagenhos regeringen begär åtgärder till stöd för PLO -diplomatiskt, folkrättsligtoch politiskt. I motion 1986/87:U539 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts omSveriges relationer till staten . När tillkännagav sin avsikt attavsäga sig mandatet över , som innehafts , föreslog FN:sgeneralförsamling att skulle delas i en arabisk och en judisk del.Arabländerna vägrade godta planen, och den genomfördes aldrig. I maj 1948utropade den judiska befolkningen en egen stat, , vilken därpå anfölls avsina arabiska grannar. I det krig som följde utvidgade sina gränserutöver vad som angetts i delningsplanen. Större delen av det återstående annekterades avJordanien (och ) medan besattes avEgypten. Över 700 000 arabiska palestinier flydde från de områden sombehärskades av . Det palestinska flyktingproblemet hade uppstått.Parallellt härmed utvandrade ett stort antal judar från arabländerna tillIsrael. fick genom kriget och dendärpå följande israeliska ockupationen av och samtannekteringen av östraJerusalem väsentligt nya dimensioner. Därmed hade tagit UU1986/87:15 återstodenav Palestinamandatet i besittning, I samma krig erövrades också Golanhöjdernafrän och från , Efter 1973 års krig, sominleddes av ett angrepp på , ingicks truppätskillnadsavtal med ochEgypten, uppnådde ett fredsavtal med () varigenom återlämnades. avVästbanken och består emellertid alltjämt, och har utropats till huvudstad, vilket dock intevunnit internationellt erkännande. Konflikten i har stått på FN:s dagordningsedan 1947, Ett flertal fredsplaner har framlagts och kontakter mellan de olikaparterna ägt rum. Bortsett från det viktiga fredsavtalet med haruppgörelser emellertid inte kunnat uppnås mellan och övriga arabländerom en bestående politisk lösning. Efter kriget är 1967 antog säkerhetsrådetresolution 242 om en lösning som huvudsakligen baserar sig på israeliskttillbakadragande från territorier som ockuperades under kriget och på varjestats rättighet att leva i fred inom säkra och erkända gränser, I enytterligare resolution av är 1973 (nr 338) uppmanas alla parter att upphöra medall stridsverksamhet, att följa resolution 242 och att inleda förhandlingar omen rättvis och varaktig fred i , Dessa båda resolutioner ärfortfarande grundvalen för en lösning av konflikten. De är emellertid intetillräckliga, eftersom de inte uppmärksammar det som alltmer framstår somkonfliktens huvudfrågor, nämligen det palestinska folkets anspråk. Sammantaget finns det över 4 miljoner palestinier, varavca 2 miljoner i , Över 2 miljoner av palestinierna är registrerade somflyktingar av UNRWA, den FN-oiganisation som upprättades speciellt förPalestinaflyktingarna, Som flykting enligt UNRWA:s definition räknas de som flyddeunder krig (ca 700 000) och deras efterkommande (ca 1,3 miljoner).Därtill kommer att UNRWA har omsorg om ett antal palesfinier som blivit hemlösaefter krig. Upp mot en miljon av palestinaflyktingarna bor påVästbanken eller i själva , där de - till skillnad från vad som ärfallet i andra arabstater - kunnat erhålla jordanskt medborgarskap, och sammanlagda befolkningsmängd är ca5,3 miljoner, varav är araber. På grund av den arabiska befolkningenshögre nativitet kan judarna komma att vara färre än araberna i debåda områdena sammantagna, öm annekterar och ger denpalestinska befolkningsgruppen lika medborgerliga rättigheter kan Israelskaraktär som judisk stat komma att förändras. Dessa demografiska fakta ger enbakgrund till diskussionen om framtida förhällande till det palestinskafolket. Begränsad självständighet (autonomi) för det palestinska folket elleren uppdelning av mellan å ena sidan och eller enjordansk-palestinsk konfederation å den andra är tänkbara möjligheter för delarav den israeliska opinionen. Palestinierna själva har förhoppningar om ett heltfritt och självständigt , Den organiserade palestinska självständighetsrörelsen ärbetydligt äldre än staten men daterar sig i sin moderna form . BefrielseorganisationenPLO bildades som en paraplyorganisation 1986/87:15 för flerapalestinska grupperingar; blev dess ledare . FN:sgeneralförsamling antog en resolution om det palestinska folketsrättigheter, och fick PLO observatörsstatus i världsorganisationen. Flertalet länder, däribland , anser numera att detpalestinska folket har rätt till en egen stat eller statsbildning och att enfredsuppgörelse i måste innehålla en lösning på den palestinskafrågan. Majoriteten av regeringarna i FN anser vidare att PLO framstår som detpalestinska folkets företrädare i förhandlingar härom. Även och Israelerkänner att det palestinska folket har nationella rättigheter men anser inteatt dessa rättigheter nödvändigtvis måste ta sig uttryck i bildandet av ensjälvständig palestinsk stat, antog i Geneveett förslag tilj en allomfattande internationell fredskonferens förMellanöstern inom ramen för FN, I den skulle alla inblandade parter inkl.Sovjetunionen och delta. PLO skulle medverka som likaberättigadförhandlingspart. Formerna för ensådan konferens har sedan övervägts i olika sammanhang, men parterna har ännuinte kunnat enas om att sammankalla konferensen. Ett hinder är och Israelsvägran att acceptera PLO som självständig förhandlingspart, bl.a. medmotiveringen att PLO inte erkänt staten rätt att existera. Också dearabiska länderna skiljer sig åt i sin syn pä PLO, Det sätt att lösa PLO:s deltagande i en, eventuell fredskonferenssom nämnts, nämligen att representanter för PLO skulle ingå i en jordanskpalestinskdelegation, torde förutsätta fungerande relationer mellan PLO och Jordanien.Vid det avslutade mötet med (exilparlament) tycksemellertid beslut ha fattats som innebär att PLO och fjärmats frånvarandra. Det ingångna avtalet mellan dem har sagts upp av PLO.Utsikterna för en internationell konferens kan därmed ha minskats, även omPLÖ-mötet uttalade sig till förmån för en sådan. Mellanösternproblemet består inte enbart i en konfliktmellan och dess grannar om det palestinska folkets rättigheter. Iregionen pågår andra konflikter som endast delvis eller inte alls har medIsrael att göra. Det långvariga kriget mellan och har sina egnaorsaker. Maktspelet och inbördeskriget i påverkas avPalestinakonflikten men det förefaller inte troligt att motsättningarna iLibanon skulle upphöra enbart genom en Uppgörelse om framtid. Till beskrivningen av konflikterna i hör ävenen redogörelse för FN:s fredsbevarande insatser. upprättade FN enkommission för att övervaka stilleståndsavtalen mellan och dess grannarLibanon, , och . Denna kommission, , är fortfarandeverksam. medverkar med observatörer. Efter upprättadesden första FN-styrkan i , UNEFI. Den drogs tillbaka strax förekrigsutbrottet . Efter oktoberkriget upprättades dels UNEF II för att övervakatruppätskillnadsuppgörelsen mellan och , dels UNDOF för attövervaka vapenvilan mellan och på . UNEF II drogs tillbaka är 1979 sedanfredsavtal ingåtts mellan och . En fredsbevarande styrka är verksam i , nämligenUNIFIL som UU 1986/87:15 upprättades efter inmarsch i södraLibanon. invaderade stora delar av men drog tillbakastörre delen av sina styrkor . UNIFIL:s uppgift är att bekräfta deisraeliska styrkornas tillbakadragande och bistå med attsäkra återställandet av dess auktoritet i landet. deltar sedan år 1980med ett sjukvårdskompani i UNIFIL och med en underhållsbataljon, ivilken sjukvårdskompaniet m. m. ingår. Grunden för konflikten i är två folks anspråkpå samma område. Både det israeliska folket och det palestinska anser sig hahistoriska rättigheter i det område som utgjorde FN-mandatet . Israelhar bildats genom ett beslut av FN, medan arabländerna för sin del inteaccepterade den plan för uppdelning av området i en judisk och en arabisk delsom FN framlagt. Denna vägran fick bl. a. som en följd att en palestinsk stataldrig kom att utropas. Större delen av det område som i vartänkt för en sådan stat annekterades av som först gav uppsina anspråk på . Enligt utskottets bedömning är det i nuvarande läge interealistiskt att tänka sig annan lösning av denna konflikt än en uppdelning avdet omtvistade området. Det innebär att bör dra sig tillbakaungefärligen till de gränser som gällde före krigsutbrottet och att Israelbör fä en varaktig uppgörelse med sina grannar inkl. det palestinska folket, ivilken rätt att leva i fred inom säkra och erkända gränser erkänns.Detta är den huvudsakliga innebörden av säkerhetsrådets resolutioner 242 och338. Utskottet behandlade relationertill på grundval av en motion som bl. a. tog upp tre av de frågor varomyrkanden nu åter framställs, nämligen förslaget att begränsa kontakterna medIsrael, detta lands samarbete med och PLÖ:s internationellaställning. Utskottet vill därför inledningsvis hänvisa till det då avgivnabetänkandet (UU 1986/87:1). Däri angavs vissa grundläggande element på vilkaSveriges inställning till Mellanösternfrågan bygger, nämligen vårt erkännandeav staten , vår anslutning till de säkerhetsrådsresolutioner som uppmanartill israeliskt tillbakadragande från ockuperade områden och som fastslår allastaters i området rätt att leva i fred inom säkra och erkända gränser och våruppfattning att det palestinska folket har rätt till nationellt självbestämmande. I samma betänkande anfördes rörande förslaget att begränsakontakterna med att det var utskottets uppfattning att fred ochstabilitet i området gynnas av att normala förbindelser upprätthålls mellan deav konflikten berörda länderna och omvärlden. Utskottet anser alltjämt attSverige bör eftersträva normala relationer till alla stater i Mellanöstern.Yrkande 1 i motion U512 (vpk) avstyrks därför. I motion U539 hemställs att regeringen skall ges tillkänna vad som anförs i motionen om relationer till . I motionenheter det bl.a. att Israelsagerande måste bedömas utifrån de komplexa historiska erfarenhe- y1986/87:15 terna och från de reella hot som staten är utsatt för. Enligt utskottets mening är det vad som redan sker. Densvenska regeringen inser komplexiteten i förhållandena i och görsina bedömningar därefter. De ovannämnda säkerhetsrädsresolutionerna är ettuttryck för att situationen rymmer många element och motstridiga intressen.Utskottet anser inte att ett uttalande av den innebörd som begärs i motionenskulle vara till gagn för arbetet på en fredlig lösning av konflikten. MotionU539 avstyrks därför. Fredsprocessen i står sedan läng tid mereller mindre sttlla. Ett gammalt förslag om att sammankalla en internationellkonferens om i FN:s regi har dock fått ny aktualitet och åtnjuterbrett internationellt stöd. I en sådan konferens skulle samtliga parter ikonflikten och stormakterna delta. De berörda regeringarna har delvis olikauppfattningar om vilken sammansättning och vilka befogenheter eninternationell konferens skulle få. Arabstaterna vill i allmänhet gekonferensen som sådan ett betydande inflytande. tycks intelängre motsätta sig en internationell konferens men vill att den endastfungerar som en ram och att de verkliga förhandlingarna förs bilateralt mellanIsrael och arabländerna. En tvistefråga är PLO:s deltagande. accepterarnumera under vissa betingelser deltagande från palestinska representanter somär acceptabla för PLO, förutsatt att de uppträder inom en jordansk-palestinskdelegation. Det betyder att motsätter sig direkta förhandlingar med PLO. Det råder också ännu oklarhet om Sovjetunionensdeltagande, eftersom ställt som villkor att återupprättarsina diplomatiska förbindelser med landet. har uttalat sig till förmån för en internationellfredskonferens i FN:s regi. Vi ser en internationell konferens som en metod attföra samman parterna i konflikten. Denna åsikt har den fleragånger givit uttryck för, bl. a. i FN och senast i utrikesdeklarationen . Enligt utskottets bedömning finns det ett betydandeintresse hos flera av konflikten direkt och indirekt berörda regeringar att eninternationell konferens kommer till stånd. Den bör ge sittbidrag till denna process. Något särskilt svenskt initiativ i frågan synesemellertid inte erforderligt. Motion U507 (s) avstyrks med hänvisning härtill. anser att PLO som en av parterna ikonflikten bör vara representerat i en internationell konferens. Som utskottettidigare framhållit innebär erkännande av PLO som förhandlingspartsjälvfallet också ett stöd för PLO som organisation. Något folkrättsligt ellerdiplomatiskt erkännande därutöver - såsom föreslås i motion U512 (vpk) -kanenligt de regler följer inte göras. En utförlig redogörelse för svenskpraxis pä detta område gavs i betänkandet UU 1982/83:6. Yrkande 4i motion U512 (vpk) avstyrks med hänvisning till det anförda. I samma motion yrkas vidare att hos regeringenbegär en redogörelse för hur röstat i FN när det gäller vapenembargotmot och hur regeringen bedömer denna fråga (yrkande 2) samt attriksdagen begär åtgärder för att påvisa och fördöma nära samarbete medapartheidregimen i (yrkande 3). Som framgår av utskottets betänkande UU 1986/87:1 harmisstankar framförts om att det frän skett en export av militärutrustning till även efter är 1977, då säkerhetsrådet fattade ettbindande beslut om vapenembargo. Det finns uppgifter som tyder på att så varitfallet, liksom det finns uppgifter om militärt teknologiskt samarbete mellan debåda länderna. I den mån detta förekommit eller förekommer tar utskottetsjälvfallet kraftfullt avstånd från det: Det saknar i sammanhanget inteintresse hur röstat i FN i dessa frågor eller vilka ställningstagandenIsraels regering i övrigt gjort i fråga om , men utskottet anser inteatt det i första hand är en uppgift för den att, på det sättsom föreslås i motionen, bedöma efterlevnaden av andra länders internationellaåtaganden. På uppdrag av har den amerikanska administrationennyligen avslutat en undersökning angående efterlevnaden av säkerhetsrådetsbeslut av om vapenembargo mot , I rapportens öppna del drasslutsatsen att företag i bl, a, deltagit i underhåll ochmodernisering av vapensystem i som levererats före är 1977. Rapportengör också bedömningen att militära system sålts och teknisk assistans lämnatssamt att israeliska regeringen sannolikt känt till denna handel. Den israeliska regeringen beslutade bl,a, att fortsätta att reducera band till och att inteunderteckna nya kontrakt med på försvarsområdet. Med detanförda avstyrks yrkandena 2 och 3 i motion U512 (vpk). 1. beträffandebegränsning av kontakterna med att avslår yrkande 1 i motion1986/87:U512, 2. beträffandeSveriges relationer till att avslår motion 1986/87:U539, 3. beträffandeinternationell konferens om att avslår motion1986/87:U507, 4. beträffandestöd för PLO attriksdagen avslår yrkande 4 i motion 1986/87:U512, 5. beträffandeIsraels relationer till attriksdagen avslår yrkandena 2 och 3 i motion 1986/87:U512, Stockholmden På utrikesutskottets vägnar UU 1986/87:15 2 fp res. Närvarande: (), (c), StureEricson (s), Axel (), (), (),(), (), (), AnitaBråkenhielm (m), (), (). (fp), () och (vpk). Reservationer uu 1986/87:15 1, förhållande till PLO och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande på s, 5 som börjar med"Som utskottet" och slutar med "som organisation," bort haföljande lydelse: Utskottet vill framhålla att detta innebär ett erkännandeav PLO som representattv företrädare för palestinska intressen, 2, förhållande till och (båda fp) anser att den del av utskottets yttrande på s, 6 som börjar med"Det finns uppgifter" och slutar med "pä försvarsområdet,"bort ha följande lydelse: Utskottet anser inte att det är en uppgift för densvenska regeringen att, på det sätt som föreslås i motionen, bedömaefterlevnaden av andra länders internationella åtaganden, 3, relationer till (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 6 som börjarmed "Det saknar i" och slutar med "motion U512 (vpk)," bortha följande lydelse: Det saknar i sammanhanget inte intresse hur röstati FN i dessa frågor eller vilka ställningstaganden i övrigtgjort i fråga om , och utskottet anser det därför väl motiverat attregeringen tar fram fakta i ärendet så att riksdag och den svenskaallmänheten får en klar bild av stöd till apartheidregimen i ,På uppdrag av har den amerikanska administrattonen nyligenavslutat en undersökning angående efterlevnaden av säkerhetsrådets beslut av år1977 om vapenembargo mot , I rapportens öppna del dras slutsatsen attföretag i bl, a, deltagit i underhåll och modernisering avvapensystem i som levererats , Rapporten gör ocksåbedömningen att militära system sålts och teknisk assistans lämnats samt attisraeliska regeringen sannolikt känt till denna handel. Den israeliska regeringen beslutade bl,a, att fortsätta att reducera band till och att inteunderteckna nya kontrakt med på försvarsområdet. Detta om något visar att sådana kontakter förekommit ochatt det nu med den ökande kritiken mot börjar kännas besvärande förden israeliska regeringen. Det är av stort intresse för diskussionen ochmotståndet i att den sydafrikanska apartheidregimens kontakter medandra stater kan avslöjas. bör därför hos regeringen hemställa om enredovisning av kontakter med , Därmed tillgodoses yrkandena 2och 3 i motion U512 (vpk). dels attutskottets hemställan i moment 5 bort ha följande lydelse: UU 1986/87:15 5, beträffande relationer till attriksdagen med bifall till yrkandena 2 och 3 i motion 1986/87:U512 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.