bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — konkurrensenmellan olika, i och för sig välmotiverade intressen skall BoU 1986/87:3avvägas. Det kan emellertid inte med fog göras gällande att den i propositionenangivna tolkningen av de uttryck som tagits upp i partimotion1985/86:85 skulle hindra en utbyggnad av fritidsbostäder som från allmänsynpunkt är lämplig. Emellertid anser utskottet, liksom motionärerna, att enfritidsbostad för många människor är av grundläggande betydelse urrekreationssynpunkt. Utskottet finner det därför viktigt att den fysiskaplaneringen ges en sådan utformning att en berättigad efterfrågan kantillgodoses. En motiverad utbyggnad av fritidsbostäder innebär inte sällan attmöjligheter skapas att ge befintliga samhällen för helårsboende det tillskottsom kan behövas för att bl. a. den offentliga servicen och detaljhandelsstrukturenskall kunna upprätthållas i rimlig omfattning. Vad utskottet nu anfört om avvägningenmellan fritidsbebyggelsen och det rörliga friluftslivets intressen låter sigenligt utskottets uppfattning förenas med vad som i partimotionföreslagits och anförts. Ett tillkännagivande kan därför inte anses motiverat.Yrkande 8 i motionen avstyrks såvitt nu är i fråga. Vad nu anförts om utformningen av 3 kap. 4 § i avsikt attfå till stånd en rimlig avvägning mellan olika intressen innebär att skälsaknas att föreslå att göra det i moderata samlingspartietspartimotion 1985/ 86:Bo402 yrkande 8 såvitt nu är i fråga föreslagna uttalandelom ökade möjligheter tdl fritidsbebyggelse. Såvitt utskottet kunnat finna delasi motionen i allt väsentligt vad i propositionen anförts om tillkomsten avytterligare fritidsbebyggelse. Med anledning av vad i motion 1985/86:92 (c) förordats omutformningen av 3 kap. 4 § såvitt avser vissa områden på Golland vill utskottetanföra följande. Beträffande bl.a. framhålls i propositionen attsärskild hänsyn måste tas till öns unika natur- och kulturvärden när det gälleratt utveckla turismen och friluftslivet. Förutom i 3 kap. 4 § finns i 1 och 2§§ i samma kapitel bestämmelser som innebär att återhållsamhet bör iakttas medatt tillåta ny fritidsbebyggelse. Det bör enligt utskottet inte komma i fråga att utmönstrade i motion 1985/86:92 (c) yrkande 3 uppräknade områdena på ur 3 kap. 4§. De överväganden som skall gälla avseende fritidsbebyggelsen m.m. bör ocksågälla för i den omfattning som angivits i propositionen. I 3 kap. 5 § anges att inom de i paragrafen uppräknadefjällområdena bebyggelse och anläggningar får komma till stånd endast om det behövs för rennäringen, den vetenskapliga forskningen eller det rörliga friluftslivet. Andra åtgärder inom områdena får vidtas endast om det kan ske utan att områdenas karaktär påverkas. ' Det finns anledning att i nu föreliggande avsnittbehandlavad i propositio nen och i vissa motioner anförts om fjällområdena såvitt avser fritidsbebyg gelsen och skogsbruket i de obrutna fjällområdena. Utskottet har ovan 27 behandlatfrågan om mineralbrytning m.m. i områdena. BoU 1986/87:3 Fritidsbebyggelsen i fjällområden tas upp i propositionenoch i moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:Bo402 yrkande 8 såvitt nuär i fråga. Motionärerna anför att hushållningen med mark och vatten ifjällvärlden inte generellt skall hindra fritidshusbyggande. Det finns anledning att erinra om beslut år1977 (CU 1977/78:8) om de obrutna fjällområdena och beslut (CU1979/80:6 s. 10) om bl.a. utformningen av rikfiinjerna för fritidsbebyggelsen iden fysiska riksplaneringen i fjällvärlden utanför de obrutna fjällområdena. Med utgångspunkt från de nämnda riksdagsbesluten har i dennu föreliggande propositionen utformats bestämmelser som anses böra ingå i NRL.Inom de obrutna fjällområdena föreslås i princip endast en viss kompletteringav bebyggelsen för fast bosättning komma i fråga. Anläggningar för det rörligafriluftslivet skall få byggas främst i form av enkla övernattningsslugor ochraststugor. Beträffande fjällvärlden utanför de obrutna fjällområdena innebärriktlinjerna att fritidsbebyggelse bör undvikas i områden som ligger i anslutningtill de obrutna fjällområdena och i andra områden som har stor betydelse förnaturvården, friluftslivet och rennäringen. gällande riktlinjer som ställt sig bakom börlagfästas och sålunda tas in i NRL. Utskottet kan inte ställa sig bakom vad imoderata samlingspartiets partimötion 1985/86:Bo402 framförts om att det finnsmöjligheter att högst väsentligt öka antalet fritidshus i den mån motionärernadärmed avser att urholka innebörden av de i propositionen föreslagnabestämmelserna i om fritidsbebyggelsen i fjällområdena. Yrkande 8 imotionen avstyrks såvitt nu är i fråga. Som framgått av föregående avsnitt hade år 1977och 1979 att ta ställning lill vissa riktlinjer avseende de obrutnafjällområdena. Varken i dessa sammanhang eller när civilutskottet(prop. 1980/81:71, CU 14) ånyo hade att behandla frågor om de obrutnafjällområdena lades fast några detaljerade riktlinjer för skogsbruket. Istället redovisades de begränsningar som av biologiska skäl ansågs vara naturligaför skogsbruket i de obrutna fjällområdena. a. erinrades i propositionen omden nya skogsvårdslagen som trätt i kraft . Denna lag är,till skillnad från den äldre, tillämplig på all slags skog, således även påstatens och kyrkans skogar. Den nya lagen föreskriver bl.a. krav på tillståndfrån för avverkning inom områden som har angetts somsvårföryngrade (19 §). Större delen av skogsmarken i de obrutna fjällområdenaingår i det svårföryngrade området. I samband med avverkningen kanskogsvårdsstyrelsen besluta om åtgärder som begränsar eller motverkarolägenheter och tryggar återväxten. All slutavverkning skall i förväg anmälastill . Om begär det överlämnarskogsvårdsstyrelsen sådana anmälningar lill . Innan någonslulavverkning sker kan ingripa med stöd av naturvårdslagen. 1 den nu aktuella pi-oposilionen redovisas vissaremissinstansers uppfatt ning om skogsbruket i de obrutna fjällområdena. finner det riktigt att avstå från skogsbruk i områdenas inre partier. 1 områdenas yttre delar bör skogsbruk få bedrivas där de biologiska förhållandena så medger. Stockholmsuniversitet anser att s.k. rationellt skogsbruk inte bör få BoU 1986/87:3förekomma inom de obrutna fjällområdena. Bostadsministern anser att skyddet för de obrutnafjällområdena bör vara starkt. Om skogsbruk enligt skogsvårdslagen kan tillåtasskall det bedrivas så att områdenas karaktär inte påverkas. Tillstånd föravverkning får inte ges om det innebär ett avsevärt intrång i pågåendemarkanvändning. I kommunisternas partimotion 1985/86:93yrkande 4 föreslås ge till känna att skogsbruk ej bör bedrivas i dei 3 kap. 5 § uppräknade områdena, dvs. de obrutna fjällområdena. Den i propositionen redovisade inställningen tillskogsbruk i de obrutna fjällområdena delas av utskottet. Om skogsbruk skallbedrivas i områdena bör det sålunda ske så att områdenas karaktär inteförändras. Med stöd av reglerna i skogsvårdslagen, naturvårdslagen och NRLfinns enligt utskottets uppfattning goda möjligheter att göra de avvägningarsom rimligen kan erfordras till skydd för de obrutna fjällområdena. Utifråndenna avvägning får sålunda bedömas om skogsbruk i områdena kan tillålas.Utskottet finner det mot bakgrund av denna uppfattning inte motiverat attförorda att skogsbruk över huvud taget inte skall få bedrivas i områdena.Vänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 4 avstyrkssålunda. Gallan- , de lagstiftning samt de motiv som anförts i propositionenfår anses ge goda möjligheter att på ett tillfredsställande sätt inom ramen fören NRL lösa uppkomna markanvändningskonflikter. I propositionen och i jordbruksutskottets yttrande JoU1985/86:3 y behandlas frågan om skogsbruket i des. k. fjällnära skogarna, dvs.skogsbruk i de skogar som ligger ovanför skogsodlingsgränsen. Dessa skogarberör betydande delar av fjällvärlden utanför de obrutna fjällområdena. erinrar i sitt yttrande om attutskottet åren 1984 och 1985 (JoU 1984/85:20, JoU 1985/86:9) haft att behandlaftågor om skogsbruket i de fjällnära trakterna. Sålunda gav som sinmening regeringen till känna vad ett enigt jordbruksutskott anfört omnödvändigheten av att iaktta stor återhållsamhet med skogsbruk i de fjällnäraområdena. a. har de rekommendationer jordbruksutskottet framförde lett tillkompletteringar av föreskrifter och allmänna råd tillskogsvårdslagen. Vad jordbruksutskottet anfört i sitt yttrande kansammanfattas på följande sätt. Mot bakgrund av skogsnäringens alltmer ökande intresse av att utnyttja de fjällnära skogarna i det gängse skogsbruket å ena sidan och bl.a. den bofasta befolkningens, forskningens och friluftslivets intressen av att i huvudsak bevara och utnyttja områdena för andra syften å den andra är det naturligt att intressemotsättningar uppstår. , som hänvi sar till vad i skogsvårdslagen stadgas om hänsyn till naturvårdens och till allmänna intressen, uttalade sig vid sin tidigare behandling av hithörande frågor bl.a. för en utveckling och effektivisering av samrådsförfarandet mellan skogsbruk och rennäring. erinrar om att olika inventeringar och andra utredningar företagits beträffande förhållandena i de fjällnära områdena. Avslutningsvis anför jordbruksutskottet att besluts underlaget för skogsbruket i de fjällnära områdena torde ha förbättrats genom de beslut om undantag för stora områden från skogsbruk som fattats av berörda myndigheter. Bostadsministern redovisar i propositionen (s. 105-106) iallt väsentligt BoU 1986/87:3 samma uppfattning som jordbruksutskottet gjort ide ovan nämnda betänkandena. Även i propositionen erinras om avslutadeoch pågående inventeringar och utredningar. Sålunda har betydande inventeringargjorts beträffande urskogar och hänglavsbärande skogar. Inventeringar har ocksågjorts inom ramen för fjällplanering. Försöken med ensamordnad markanvändningsplanering i fjällnära områden i ochNorrbottens län avses ge vägledning för hur intressekonflikter kan avvägas.Slutligen erinras i propositionen om att, såväl , skogsvårdsorganisationenoch domänverket som ett flertal forskare gör betydande insatser för att bättreklarlägga och sammanfatta kunskaperna när det gäller skogsföryngring i defjällnära områdena. Sammanfattningsvis anför även bostadsministern-att storåterhållsamhet bör iakttas när det gäller skogsbruksåtgärder i de berördaområdena och att möjligheter att på ett vederhäftigt sätt ta ställning till omdet behövs särskilda regler finns när aktuella inventeringar och' utredningarutvärderats. Vad i jordbruksutskottets yttrande och i propositionenanförts om återhållsamhet med skogsbruksålgärder inom de fjällnära områdenasamt om behovet av ytterligare överväganden m. m. har inte givitbostadsutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. och älvsträckor m. m. Utskottet delar uppfattningen i propositionen (s. 90) omatt riktlinjer i FRP om undantag från vatlenkraftsulbyggnad bör tas in i NRL.Riktlinjerna utgår enligt vad som anges i propositionen från de mycket storanaturvårds-, kulturminnesvårds- och friluftsintressen som finns utefter berördaälvar och älvsträckor. Dessa intressen anges vara av samma typ som de värdensom ligger bakom övriga geografiska riktlinjer i den fysiska riksplaneringen.Varken i motioner eller eljest har invändningar rests mot att riktlinjerna förvattenkraftsutbyggnad lagfästs. Tvärtom tillgodoses härigenom tidigaremotionsvis framförda krav. Av 3 kap. 6 § .NRL-förslaget framgår vilkavattenområden och älvsträckor som, enligt regeringens uppfattning, sålunda börundantas från prövning enligt vattenlagen. Innan utskottet behandlar vad i propositionen och imotioner anförts om innehållet i utformningen av 3 kap. 6 § finns anledning attsammanfattningsvis erinra om beslut (BoU1983/84:30, BoU 1985/86:25) om omfattningen och inriktningen av planen förvattenkraftsutbyggnad. nu åsyftade beslut innebär att tagitställning till en plan för vattenkraftsutbyggnad. Det förtjänar emellertid inledningsvis att erinra om, vad som för övrigt anförts ovan (s. 20), att därmed inte uttalat att de i planen ingående älvarna och älvsträckorna skall byggas ut. En sådan prövning skall göras enligt den ordning som anges i vattenlagen (VL). Vad nu anförts innebär alltså att del faktum att ett vattenkraftsprojekt ingåri planen inte innebär att det kommer att förverkligas. Motsatsen gäller även; ett projekt som inte ingår i planen kan komma att förverkligas. Emellertid gäller beträffande i NRL ingående älvar och älvsträckor att projekt rörande 30 dessa intekan genomföras med mindre än att lagen ändras. BoU 1986/87:3 Förslaget till utformning av 3 kap. 6 § grundas således påde nuvarande riktlinjerna inom FRP avseende vattendrag som skall undantas frånutbyggnad. De ovan nämnda riksdagsbesluten har inneburit ändringar på tvåpunkter nämligen så att älv och en del av Ljusnan vid Edänge inte längreomfattas av riktlinjerna. Frågan om innehållet i 3 kap. 6 § aktualiseras i fleramotioner. Inledningsvis behandlar emellertid utskottet i detta sammanhangfolkpartiets partimotion 1985/86:Bo305 yrkande 2. Med hänvisning till vad somanförts i motion 1985/86:Jo738 hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att någon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver denproduktionsnivå, (TWh), som enligt motionärernatidigare uttalat sig för inte skall ske. Denna nivå skall enligt motionärernautgöra det slutliga riktvärdet för den svenska vattenkraftsproduktionen. hade att behandla motioner medsamma innebörd som de nu aktuella. I ett yttrande (BoU 1984/85:5 y) tillnäringsutskottet om riktlinjer for energipolitiken anförde bostadsutskottet medanledning av två motionsyrkanden följande efter att ha slagit fast attvattenkraftens roll i : energibalansen skulle vara av den omfattningen att detskulle vara möjligt att uppnå en vattenkraftsproduktion om /år . behandlar inledningsvis den genommotionerna 374 (fp) oeh 2878 (c) yrkande 1 i aktualiserade frågan om det avriksdagen fastställda målet för vattenkraftsproduktionen om /år skallanses utgöra vattenkraftens slutliga andel av energiproduktionen. Bostadsutskottel vill stryka under vad i propositionenanförts om att frågan om fortsatt vattenkraftsutbyggnad kan och bör ses såväl iett kortsiktigt som i ett långsiktigt perspektiv. Vad beträffar vattenkraftensroll på lång sikt i det framtida energisystemet finns anledning att utifrånskilda utgångspunkter ytterligare överväga denna fråga. bör inte gesin anslutning till motionerna 374 "(fp) och 2878 (c) yrkande 1 i. Vad idessa motioner förordats är enligt bostadsutskottets uppfattning alltför kategoriskt.Även om det naturligtvis måste hävdas att energipolitiken skall föras medfasthet och konsekvens är det inte lämpligt eller erforderligt att nu göra detav motionärerna föreslagna tillkännagivandet till regeringen om vattenkraftensproduktionsnivå på lång sikt. Frågan måste ses i ett större energipolitisktsammanhang, en fråga som närmast får anses ligga inom näringsutskottetsberedningsområde. Med hänvisning till vad nu anförts förordar bostadsutskottetatt näringsutskottet avstyrker motionerna 374 (fp) och 2878 (c) yrkande 1 i,såvitt yrkandena faller inom bostadsutskottels beredningsområde. delade bostadsutskottets uppfattning ochavstyrkte rhotio-nerna. De avslogs av . har inte funnit anledning föreslåriksdagen att ändra sitt beslut om vattenkraftens roll i energibalansen.Riksdagen bör inte genom ett beslut i enlighet med vad ifolkpartietspartimotion 1985/86:Bo305 yrkande 2 föreslagits binda framtida överväganden omenergibalansens sammansättning. Denna fråga bör ses i ett störreenergipolitiskt sammanhang varvid hänsyn måste tas till användning av övrigaenergislag bl. a. till kärnkraftens framtida roll samt till energibehovet pålång sikt. Det nu anförda innebär alltså att bostadsutskottet avstyrker detbehandlade motionsyrkandet. 1 tolv motioner las upp frågan om ändring av 3 kap. 6 §. av dem, BoU 1986/87:3 motion 1985/86:82 (s), föreslås att ur lagrummetutmönstras en del av vattenområden. I fyra motioner begärstillkännagivanden om att de fyra outbyggda huvudälvar - , ,och - som omfattas av FRP-riktlinjernaskall bevaras. I de övriga motionerna föreslås att till 3 kap. 6 § förs ytterligarevattenområden och älvsträckor. Som anförts inledningsvis i detta avsnitt anser utskottetatt FRP-riktlinjerna bör lagfästas. Denna uppfattning delas av samtligamotionärer utom av motionärerna i motion 1985/86:82. I denna motion begärs, somframgått ovan, att del av inte skall ingå i NRL. Motivet förförslaget i motionen är att möjliggöra en överledning av vatten tillSkellefteälven något som i sin tur innebär att de mineralförekomster som finnspå skulle kunna tas till vara. Därmed skulle det, enligtmotionärerna, bli möjligt att fortsätta pågående gruvverksamhet och ge en ursysselsättningssynpunkt hårt drabbad region välbehövliga arbetstillfällen. Även om bostadsutskottet har förståelse för motionärernasambitioner att tillskapa sysselsättning i finner utskottetintresset för att bevara , en av de fyra huvudälvarna, väga tyngre.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86:82 (s). De fyra huvudälvarna ingår i 3 kap. 6 §. Om riksdagenaccepterar lagrummet i denna del kommer de alltså inte att byggas ut. Imoderata samlingspartiets partimotion 1985/86:88 begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad i motion 1985/86:66 anförts om ett starkare skydd förbevarandevärda naturområden bl. a. för de fyra huvudälvarna. Motionärerna somyrkar avslag på NRL anser att bevarandeintressena kan tillgodoses, bl.a. genommiljöskyddslagen och naturvårdslagen. Även i moderata samlingspartietspartimotion 1985/86:Bo501 begärs med hänvisning till motiveringen i motion1985/86:Jo708 ett tillkännagivande syftande till att bevara huvudälvarna. I ytterligare två motioner behandlas skyddet avseendehuvudälvarna. I motion 1985/86:Bo513 (c) påfordras ett tillkännagivandei frågan. I motiveringen till yrkandet som återfinns i motion 1985/86:Jo777anförs bl.a. att det finns anledning pröva om en förstärkning av skyddet förhuvudälvarna skall ske. bör förklara älvarna som nalionalälvar. Imotion 1985/86:Jo776 yrkande 13 föreslås att med bi- och källflödenbör förklaras som nationalälv. Slutligen tas i motion 1985/86:Bo519 (fp) upp frågan omhuvudälvarna och om outbyggda älvar som föreslås omfattas av NRL. Medhänvisning till motiveringen i motion 1985/86:N454 förordas ett riksdagenstillkännagivande till regeringen alt ytterligare studier av de älvar ochälvsträckor som omfattas av FRP-riktlinjerna inte bör ske. I sistnämnda motionerinras om ett uttalande budgetproposition (prop. 1985/86:100, bil.14 s. 47-48). I budgetpropositionen anges att ytterligare överväganden i formav studier avseende huvudälvarna inte bör göras men att studier bör kunna görasbeträffande övriga enligt FRP skyddade älvsträckor och outbyggda älvar.Denna uppfattning delas alltså inte av motionärerna. Utskottetbehandlar inledningsvis förslaget i moderata samlingspartiets 32 partimotion1985/86:88 yrkande 2 om utformningen av skyddet för de fyra BoU 1986/87:3 huvudälvarna.Motionärernas inställning bygger på att NRL-förslaget inte förverkligas.Utskottet har ovan avstyrkt detta förslag. Även om det kan görasgällande att outbyggda älvar och älvsträckor kan skyddas i annan ordning ängenom NRL finner utskottet den i propositionen föreslagna ordningenvara att föredra framför motionärernas förslag. avstyrkssålunda såvitt nu är i fråga. Med anledning av vad i moderata samlingspartietspartimotion 1985/ 86:Bo501 aktualiserats om att de orörda huvudälvarna inte börbyggas ut samt med anledning av mofionerna 1985/86:Bo513 (c) och 1985/86:Jo776(c) om att älv eller samtliga fyra huvudälvar skall förklaras somnalionalälvar samt motion 1985/86:519 (fp) om studier m. m. avseendehuvudälvarna vill utskottet anföra följande: I yttrandet BoU 1984/85:5 y till näringsutskottetbehandlade bostadsutskottet med anledning av ett regeringsförslagfrågan om förstudier avseende huvudälvarna i avsikt att bl. a. klargöravattenkraftens roll i det framtida energisystemet i samband med avvecklingen avkärnkraften. I yttrandet anfördes följande med anledning av regeringens förslagoch förslag i motioner (m), (fp), (c) och (vpk) i vilka yrkades att någraförstudier ej borde komma lill stånd. delar motionärernas uppfattning att defyra outbyggda huvudälvarna , , och Torneälveninte skall byggas ut. Denna utskottets uppfattning innebär således att skålsaknas att genomföra förstudier som förordas i propositionen. Bostadsutskottetförordar att näringsutskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad nu anförts om att huvudälvarna inte skall byggas utoch att några ytterligare överväganden beträffande dem inte bör göras. Vad nuanförts innebär sålunda en anslutning till motionerna 2870 (fp) yrkande 4, 2876(m) yrkande 8, 2866 (vpk) yrkade 3 och 2878 (c) yrkande 6, de båda sistnämndayrkandena såvitt nu är i fråga. instämde i vad bostadsutskottet uttalatom att några förstudier avseende huvudälvarna inte borde genomföras. Riksdagenbeslöt i enlighet härmed. uttalande står fast. Några förstudierbeträffande huvudälvarna bör inte ske. Inte heller har några nya skältillkommit som föranleder ändrad uppfattning. Syftet med motion 1985/86:Bo519(fp) såvitt nu är i fråga får anses i inte ringa omfattning tillgodosett genomriksdagens tidigare ställningstagande. I motion 1985/86:Bo519 (fp) behandlas också frågan omförstudier av övriga enligt FRP skyddade älvsträckor och outbyggdaälvar, som inte omfattas av FRP-riktlinjerna. Även denna fråga behandlades ibostadsutskottets yttrande BoU 1984/85:5 y fill näringsutskottet.Bostadsutskottet, som anförde att sådana förstudier verksamt borde bidra till attskapa klarhet om vattenkraftens roll i energipolitiken, föreslognäringsutskottet att avstyrka de då behandlade motionsyrkandena.Bostadsutskottet anförde även att utskottet därmed inte tagit ställning till omoch i så fall vilka outbyggda älvsträckor som eventuellt borde ingå ienergiproduktionssystemet. ,som delade bostadsutskottets slutsats, föreslog riksda- 33 3 1986/87. gen attavslå de då behandlade motionsyrkandena. följde BoU 1986/87:3näringsutskottet. Beträffande övriga skyddade älvsträckor bör förstudier avdem inte genomföras. Genom att dessa älvsträckor tas in i NRL kommer de inteatt byggas ut varför det får anses mindre meningsfullt att företa förstudierbeträffande dem. Motion 1985/86:Bo519 (fp) såvitt nu är i fråga är därmedtillgodosedd. Bostadsutskotlet avstyrker därför motionen i motsvarande del. Vad i moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:Bo501samt i motionerna 1985/86:Bo513 (c) och 1985/86:Jo776 (c) yrkande 13föreslagits i avsikt att bevara de fyra outbyggda huvudälvarna är tillgodosettom regeringens förslag om att dessa älvar skall omfattas av 3 kap. 6 § NRLförverkligas. Utskottet som tillstyrker regeringsförslaget i denna del finnersålunda inte tillräcklig anledning föreslå att fillstyrka motionerna. Utskottet går över till att behandla de sju motioner ivilka begärs att i 3 kap. 6 § skall införas vattenområden och älvsträckorutöver vad som förordas i propositionen. Inledningsvis tar utskottet upp frågan om att låtalagrummet omfatta även Nedre Långan i , Haverö strömmar i Ljunganoch Hylströmmen i . Beträffande de två förstnämnda älvsträckorna harutskottet (BoU 1983/84:30) och beträffande den sistnämnda älvsträckanår 1985 (BoU 1984/85:25) uttalat att de inte borde ingå i vattenkraftsplanen.Det finns enligt utskottets uppfattning motiv att ge dessa älvsträckor detskydd som blir följden av att de kommer att omfattas av 3 kap. 6 § NRL. Genomett sådant ställningstagande fullföljer sina beslut beträffande dessaälvsträckor. I avsikt att bevara Nedre Långan från utbyggnad bör 3 kap.6 § kompletteras så att bland de undantagna vattenområdena i ävenupptas Långan nedströms . Beträffande Nedre Långan kommer att tillgodoses vad icenterpartiets partimotion 1985/86:85 yrkande 6, i partimotion1985/86:89 yrkande 6, i kommunisternas partimotion 93 yrkande 5samt i motion 1985/86:Bo509 (m) föreslagits, partimotionerna såvitt nu är ifråga.