bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — a. genom att anpassaförbandens ledning i fred till krigsorganisationen t. ex. genom att låtabrigadcheferna vara organiserade som utbildningsmyndigheter i fred. I motion Föl44 ser motionären tillgången på kunnigtutbildningsbefäl som en väsentlig förutsättning för att repetitionsutbildningenskall kunna förbättras. Hon pekar på att regeringen uppdragit ätöverbefälhavaren att lägga fram förslag beträffande arménsfredsorganisationsutveckling utan att effektiviteten i utbildningen harbetonats. Enligt motionärens mening borde överbefälhavaren särskilt beaktabehovet av utbildningsbefäl i repetitionsutbildningen och lägga fram förslagtill flexibilitet i fredsorganisationen som ger en avsevärt större insats avutbildningsbefäl i repetitionsutbildningen utan att grundutbildningen påverkas. Utskottet delar motionärens uppfattning att åtgärder börvidtas beträffande fredsorganisationen. De åtgärder som förordas i motionernaär enligt utskottets bedömning av sådan art att de torde bli föremål föröverväganden i anslutning till den pågående översynen av arménsfredsorganisation. Motionerna FÖ143 och Föl44 bör därför avslås av iavvaktan på resultat av detta utredningsarbete, I motion FÖ127 (c) finns ett yrkande om att böruttala att det bör finnas ett fredsförband/militär myndighet i varje län. har tidigare behandlat ett motsvarandemotionsyrkande (FöU 1983/84:8 s, 18), Utskottet ansåg därvid att sambandet mellankrigsförband och fredsförband samt beredskapsaspekter kommer att öka ibetydelse vid bedömningen av hur fredsorganisationen skall utformas på långsikt. Sådana faktorer skall, ansåg utskottet vidare, vägas mot ekonomiskamöjligheter och regionalpolitiska krav när inriktningen av den fortsattautvecklingen av fredsorganisationen skall anges. Utskottet ansåg sig inte kunnabedöma vilket värde olika faktorer kommer att tillmätas när överväganden görsoch inte heller hur behovet av en militär myndighet i varje län/landskap skallutvärderas. Som framgår av redogörelsen i det föregående har överbefälhavarenatt se över bl. a. utformningen av arméns fredsorganisation och av den framtidaledningsorganisationen. I avvaktan på resultatet av detta utredningsarbeteanser utskottet att inte bör uttala sig om fredsorganisationensutformning i enlighet med förslaget i motion FÖ127 (c). Motionen bör avslås idenna del. Beträffande ledningsorganisationen inom marinen (s. 82)anser försvarsministern att en ny ledningsorganisation bör införas i syfte attåstadkomma en angelägen samordning mellan flottans och kustartillerietsverksamhet och en bättre ledning av de förbanden. Samordningen har bl,a. som följd att flottans och kustartilleriets regionala myndigheter slåssamman till en gemensam myndighet dels i , dels iStorstockholmsområdet, Det bör enligt försvarsministern ankomma pä regeringenatt fastställa den närmare organisationsutformningen. Förslaget innebär att inom vart och ett av södra och östramilitärområdena Organiseras en gemensam marin ledningsorganisation på lägre regional nivå, liksom i övriga berörda militärområden benämnd marinkommando. Därvid upphör nuvarande örlogsbaser, kustartilleriförsvar och bevakningsområden, 77 Staben förmarinkommandot i Östra militärområdet avses lokaliseras till FöU1986/87:11 . Nuvarande myndighet på bibehålls i form av ettsjälvständigt kustartilleriregemente (KA 3) med eget mobiliseringsansvar. Inom avses mobiliserings- ochutrustningsavdelningar lokaliseras till såväl som . Dessaavdelningar planeras få en utformning så att en funktionell och områdesvismobilisering kan genomföras och en hög mobiliseringssäkerhet uppnås. Mofionerna Föl32 (fp), Föl38 (m) och FÖ156 (c) rör den avregeringen för godkännande redovisade samordningen av' flottans ochkustartilleriets regionala myndigheter. I samtliga motioner föreslås avslag påpropositionen i denna del. 1 motion FÖ132 (fp) finner motionären det förvånandeatt man inte håller tillbaka förslaget till en ny marin ledningsorganisation iavvaktan på resultaten av nu pågående utredningar bl. a. rörandetotalförsvarets ledning i krig. Också motionärerna i motion Föl38 (m) villuppskjuta beslutet. Det bör, anser de, fattas först efter ytterligareutredningar i samband med nästa försvarsbeslut. I motion FÖ156 (c) villmotionärerna att alternativ med två gemensamma integrerade myndigheter påostkusten skall studeras. Även möjligheten att flytta en gemensam marin ledningtill annan plats än bör enligt dem utredas. Enligt vad utskottet har inhämtat vilar förslaget tilländrad ledningsorganisation inom marinen på följande principer: en lägre regional ledningsorganisationskapas i varje aktuellt militärområ de med en stark rörlig ledningskapacitet som i krig kan förstärka eller vid skador ersätta den fasta organisationen i ett område. Nuvarande flottilj-, resp. brigadledningar (motsvaiande) bibehålls därvid, ö ett samlat ledningsansvar införsför ledning av sjöstridskrafter och nuvarande territoriella kustför;;var.Ansvaret för redan till kustförsvaret knutna försvarsområdesfunktioner (fo 15resp. fo 32) bibehålls i den nya organisationeri. Samordningen undermilitärbefälhavaren i försvaret mot amfibieoperationer stärks genom dessaåtgärder, samma ledningsorganisationansvarar för insatser med förband såväl i fred som under neutralitet och i krig. Den ledningsorganisationen ges likartad utformning i hela landet. Utskottet stödjer dessa grundläggande ledningsprinciper.De fredsorganisatoriska förändringar inom marinen som har aktualiserats itotalförsvars-propositionen ser utskottet närmast som en konsekvens av dessa.Med anledning av vad som anförs i rnotionerna kan erinras om att enledningsorganisation liknande den nu övervägda redan finns bl. a. inom västramilitärområdet. Utskottet biträder att denna ledningsprincip införs generellt.Beträffande dess tillämpning i ser utskottet det somsärskilt värdefullt att det avses organiseras två självständigt verkandemobiliseringsfunktioner inom ramen för den nya myndigheten. Detta kommer,enligt utskottets mening, att öka uthålligheten och minska sårbarheten iförhållande till nuvarande organisation med två funktionsinriktade myndigheter.Utskottet understryker starkt vikten av att mobiliseringssäkerheten tryggas iden nya organisationen. Enligt vad utskottet har inhämtat kommer endast ett fåtalpersoner att behöva byta stationeringsort i samband med omorganisationen. räknar medatt personalförändringarna kommer att genomföras med minsta FöU 1986/87:11 möjligaolägenhet för den berörda personalen. framhållaatt det ser den förordade organisationsförändringen som en fortsättningpå en angelägen ökad samordning av kustartilleriets och flottans MotionernaFÖ132 (fp), Föl38 (m) och Föl56 (c) bör avslås av , I mottonerna Fö207 (s) och Fö320 (m) är motionärernakritiska mot att underhållet av helikoptrar har koncentrerats till 1.helikopterdivisionen på , Av såväl ekonomiska som kapacitets- ochkvalitetsskäl är det enligt deras mening fördelaktigt att för fyra nyahelikoptrar återuppta underhållsverksamheten vid 2. helikopterdivisionen. Utskottet konstaterar att gällande organisationavhelikopterunderhållet är utformad enligt de riktlinjer som riksdagenfastställde är 1983 (prop. 1982/83:138, FöU 15, rskr. Utskottet anser siginte ha underiag att föreslå någon ändring av detta beslut. När det gäller flygvapnets fredsorganisation (s. 82) anserförsvarsministern i likhet med försvarskommittén att dét inte finns några behovav förändringar bortsett från sådant somkrävs för att fullfölja försvarsbeslut. Utskottet delar dennauppfattning och anser i linje därmed att motton Föl37 (vpk); vari yrkas attflygförbandet F 16/skall flyttas från till , bör avslås avriksdagen. Under rubriken rationaUsering (s. 83-85) uttalarförsvarsministern bl.a. att det försvarsbeslut fastställdabesparingsprogrammet bor fullföljas. Han uppger sig vidare ha för avsikt attföreslå regeringen att ge överbefälhavaren i uppdrag att redovisa förslagrörande mål för samt styrning av rafionaliseringsverksamheten för perioden1987-1992 med erfarenheterna som grund, ' Utskottet har inget att erinra mot vad försvarsministernanför om rationaliseringar. Förvaring av vapen m. m. i militära förråd Försvarsministern framhåller bl. a. att vårtmobiliseringssystem, med över hela landet spridda mobiliseringsförråd, för medsig avsevärda svårigheter att före mobilisering effektivt skydda materielen motalla slags angrepp. Han konstaterar att systemets fördelar har varitstörre än dess nackdelar. Han anser att denna bedömning alltjämt gäller. Förvaringen av vapen och ammunition inom försvarsmaktentas upp i motionerna Fö302 (s) och Fö315 (m). I båda motionerna åberopas bl. a. den inträffade sprängningen av ett ammunitionsförråd i som skäl för åtgärder i syfte att komma ttll rätta med vapen- och ammunitionsstölder ur mobiliseringsförräden. Enligt motion Fö302 är en skärpning av bevak ningen den bästa åtgärden därvidlag. Motionären anser en sådan förbättring av säkerheten vara en uppgift för de militära myndigheterna. Kostnaden, härför förutsätts i motionen kunna rymmas inom befintliga anslagsramar för materielanskaffning och materielförvaring. I motion Fö315 anser motionä ren att regeringen bör ge överbefälhavaren i uppdrag att föreslå olika säkerhetsåtgärder mot vapen- och ammunitionsstölder ur förråd och att 79 kostnadernaför sädana åtgärder bör redovisas inför kommande försvars- FöU 1986/87:11beslut. Utskottet konstaterar att sprängningen avammunitionsförrådet i har föranlett tvä frågor i (1986/87:214och 216) om förvaringen av vapen m. m, i militära förråd, 1 sitt svar påfrågorna anförde försvarsministern bl. a. att han räknade med att regeringensställningstagande skulle redovisas . I totalförsvarspropositionenåterkommer försvarsministern till ämnet och uppger bl.a, att det iöverbefälhavarens planering för perioden 19871997 ligger en förstärkning avbevakningen av våra mobiliseringsförråd, I jämförelse med nuvarande nivå uppgesytterligare ca 140 milj, kr, skola satsas på bevakningstekniska åtgärder.Denna planering bedömer försvarsministern vara lämplig. Den kommer enligt hansmening att medföra en avsevärd förbättring av skyddsnivån, Åven utskottet ställer sig positivt till en sådanplanering. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att händelsen i Järnafär ses som en isolerad händelse. Förlusterna av förrädsställd militär materielär totalt sett inte omfattande. har antalet förlorade militära vapenuppgått till ca 60 varav de flesta förkommit på annat sätt än genomstölder i förråd. Det bör också erinras om att av det totalaantalet förkomna vapen i landet kan hänföras till föriuster i nomförsvarsmakten, bör enligt utskottets mening inte göra någotuttalande i frågan. Lekmannainflytande i försvarsmaktens myndigheter Försvarsministern hänvisar inledningsvis till den syn pålekmannainflytandet i försvarsmaktens centrala myndigheter som regeringen harredovisat i propositton 1986/87:99 om ledningen av den statliga förvaltningen.Beträffande lekmannainflytandet i försvarsmaktens regionala och lokala myndigheterpåminner försvarsministern om den försöksverksamhet som bedrivsmed rådgivande lekmannaorgan vid ett begränsat antal lokala myndigheter (prop,1981/82:102, FöU 18, rskr, 374), Försvarsministern uppger att överbefälhavarentill regeringen har redovisat erfarenheter av försöksverksamheten och vissaförslag. Försvarsministern avser att, efter det att propositton 1986/87:99 harbehandlats av , återkomma till regeringen i fråga omlekmannainflytandet i försvarsmaktens regionala och lokala myndigheter, I ett yrkande i motion Fö306 (c) föreslår motionärerna attförsöksverksamheten med lekmannastyrelser skall permanentas. Utskottet vill inledningsvis erinra om att förnärvarande behandlar regeringens förslag i proposition 1986/87:99 om ledningenav den statliga förvaltningen (KU 29). I propositionen föreslås bl. a. att enlekmannastyrelse med beslutanderätt inte skall finnas hos överbefälhavaren.Huruvida försvarsmaktens övriga myndigheter skall ha lekmannastyrelse ansesböra prövas i varje enskilt fall, t, ex. i samband med störreorganisationsöversyner. Motionsyrkandet ger utskottet anledning att peka påatt det i olika sammanhang har stött tanken pä ett lekmannainflytande påregional och lokal nivå inom försvarsmaktens fredsorganisation (FöU 1973:9, FöU1980/81:19 s, 23, FöU 1981/82:18 s, 93), Bl, a, har det utredningsarbete av1974 års försvarsledningsutredning som ligger till grund för den pågående försöksverksamhetenpå lokal nivå tillkommit på förslag av utskottet: FöU 1986/87'11 Utskottetvidhåller sin positiva inställning till ett sådant inflytande men anser - i likhetmed vad som anförs i totalförsvarspropositionen - att det bör ankomma påregeringen att på grundval av erfarenheterna av den nu pågåendeförsöksverksamheten fatta beslut i frågan. Motion FÖ306 (c) bör intebifallas i denna del. Utskottet har i övrigt inte någon erinran mot vadförsvarsministern har anfört om lekmannainflytandet i försvarsmaktensmyndigheter. Ekonomiska överväganden och förslag Försvarsministern uppger inledningsvis att regeringen isyfte att öka säkerheten i planeringen avser att i sina programplaneringsanvisningartill överbefälhavaren ställa ökade krav pä ekonomisk realism i kommandematerielplaner. Vidare kommer regeringen att inför beslut om varje störrematerielärende noggrant bevaka det kvarstående s. k. fria ekonomiska utrymmetså att en godtagbar handlingsfrihet bevaras års försvarsbeslut. Hanupplyser vidare att möjligheterna till en uppdelning av störrematerielbeställningar i s.k. delbeställningar kommer att beaktas. Med dessa åtgärder bedömer försvarsministern att säkerheteni planeringen och genomförandet av det militära försvarets verksamhet börkunna förbättras. Han säger sig emellertid därutöver i särskild ordning ämnaöverväga vilka ytterligare åtgärder som behövs för att öka säkerheten iplaneringen. I totalförsvarspropositionen (bil. 1 s. 88-90) redovisarförsvarsministern ett delvis nytt prisregleringssystem för det militäraförsvaret. Utformningen bygger på ett förslag från en arbetsgrupp inomförsvarskommittén. Enligt försvarsministern bör det tillämpas enligt försvarskommitténsförslag för försvarsbeslutsperioden /88-1991/92. Beträffande planeringsramarna för det militära försvaretuppger försvarsministern att den ekonomiska ramen för det militära försvaretav försvarskommittén har beräknats utifrån ett grundbelopp om 23759 milj. kr./budgetår. Detta grundbelopp föreslås höjas för /88 med 840 milj.kr. samtdärefterförvarje budgetärt, o. m. /92med200 milj, kr.Detta innebär, anför försvarsministern, att den ekonomiska ramen höjs medsammanlagt 6 200 milj, kr, räknat över hela femårsperioden. Efter vissa smärrejusteringar av ingångsvärdet föreslår försvarsministern att planeringsramen fördet militära försvaret för perioden /88-1991/92 fastställs till sammanlagt124867 milj. kr. (prisläge ). Försvarsministern anser vidare att överbefälhavaren förfemårsperioden efter bör tillåtas att planera med enköpkraftsram som motsvarar en prolongering av den militära ramens totala /92. Jämfört med grundnivån innebär det en sammanlagd ökning med 8200 milj. kr. Försvarsministern beräknar utgiftsramen för det militäraförsvaret för /88 till . i pris-, löne- ochväxelkursläget . I linje med sina synpunkter på hur det militära försvaretbör utvecklas föreslår moderata samlingspartiet i sin motion Föl28 attutgiftsramen för det 6 1986187. lOsaml. militäraförsvaret för /88 fastställs till 24866 milj. kr. i FöU1986/87'11 prisläge . För den närmaste femårsperioden börplaneringsramen enligt partiets mening vara 127 367 milj. kr. isamma,prisläge. Detta innebår en ramhöjning om 8700 milj. kr., dvs. med 2500 milj.kr. mer än regeringen föreslår. Vad beträffar ansermotionärerna att planeringen bör inriktas mot en ram som överstiger grundnivånmed 16500 milj. kr. Med samma utgångspunkter som regeringen finnercenterpartiet i sin motion FÖ127 att ramen för det militära försvaret bör höjasmed 720 milj. kr. den Ijuli 1987 och med 320 milj. kr. varje budgetår däreftert.o.m. /92 för att nämnda år uppgå till 2000 milj. kr. Den sammanlagda ökningen av ramen uppgår därmed till 6 800 milj.kr, . Detta ställningstagande innebär att utgiftsramen fördet militära försvaret för /88 enligt motion börfastställas till 24451 milj, kr. För femårsperioden efter börenligt motionärernas uppfattning överbefälhavaren tillåtas att planera med enköpkraftsram som motsvarar en prolongering av ramens totala nivå budgetåret1991/92, Detta innebär för en ökning med 10000 milj, kr, iförhållande till grundnivån. De olika förslagen illustreras av en bild med tillhörandetabell som är intagen som bilaga 13 till betänkandet. Utskottet vill inledningsvis framhålla att det i likhetmed försvarsministern anser det önskvärt att säkerheten i planeringen och genomförandetav det militära försvarets verksamhet förbättras. Utskottet har inte något attinvända mot vad föredragande statsrådet har anfört beträffande åtgärder i dettasyfte. Det är enligt utskottets mening angeläget att regeringen noga följerutvecklingen och om så eifordras tillser att verksamheten ges den inriktningförsvarsbeslutet anger. En ökad fasthet i planeringen kan enligt utskottetsbedömning också följa av att man tillämpar det nya prisregleringssystem somföresläs i totalförsvarspropositionen och som utskottet tillstyrker. Såväl den föreslagna utgiftsramen för det militäraförsvaret för /88, den förordade planeringsramen förförsvarsbeslutsperioden som planeringsinriktningen för den när måste därpåföljande femårsperioden vilar på försvarskommitténs bedömning av de ekonomiskaförutsättningarna för verksamheten inom det militära försvaret. Utskottet delarförsvarskommitténs och försvarsministerns uppfattning i detta hänseende. Deninriktning av det militära försvaret som utskottet i det föregående ställt sigbakom har ocksä utformats från samma utgångspunkter. Utskottet tillstyrker motdenna bakgrund regeringens förslag också i denna del. Sedan har tagit ställning till det militäraförsvarets fortsatta utveckling, med utgiftsram för nästkommande budgetår,planeringsram för försvarsbeslutsperioden och ekonomisk planeringsinriktningför femårsperioden därefter återstår ett antal anslagsfrågor för budgetåret1987/88, Utskottet förutsätter att regeringen anpassar utnyttjandet underbudgetåret av bemyndiganden och betalningsmedel inom utgiftsramen till deninriktning av verksamheten som kommer att bestämma. Utskottethar inte något att invända mot vad försvarsministern i övrigt har 82 anfört omtotalförsvarets militära del. Liksom försvarsministern (bil. 1 s. 91) FöU1986/87:11 anserutskottet att outnyttjade medel inom utgiftsramen bör få föras över från ettbudgetår till nästa inom en gräns av av utgiftsramen. ifrågavarande bemyndigande till regeringen bör begränsas i enlighet Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandedet miUtära försvarets fortsatta inriktning attriksdagen med avslag på motion 1986/87:Föl36, yrkande 3 n, lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört, a) att riksdagenavslår motion ]986/87:Fö319 orn översyn av hemvärnets och driftvärnetsverksamhet, b) att avslår motion1986/87:Fö 142, yrkande 1 om utnyttjande av marint hemvärn, c) att riksdagenmed avslag på motionerna 1986/87:Fö 127, yrkande 7 i denna del, och1986/87:Föl28, yrkande 3 i denna del och yrkande 7 i denna del, lämnar utan erinranvad förediagande statsrådet har anfört om inriktningen av arméstridskrafterna, a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö 142, yrkande 2 om fiskefartyg för marint bruk, b) att riksdagenmed avslag på mofionerna 1986/87:Fö312, 1986/ 87:Föll6, yrkande 1, 1986/87:Fö127, yrkande 7 i denna del, och 1986/87:Föl28, yrkande 3 i denna, del ochyrkande 7 i denna del, lämnar' utan erinran vad föredragande statsrådet haranfört om inriktningen av marinstridskrafterna, a) att riksdagenmed avslag pä motionerna 1986/87:Fö 127, yrkande 7 i denna del och yrkande 8,1986/87:Föl28, yrkande 3 i denna del och yrkande 7 i denna del, lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört om inriktningen avflygstridskrafterna, b) att avslår motion1986/87:Föl27, yrkande 9 om uppsättande av ytterligare ett jaktförband medmodifierade Draken-plan, c) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl34 om modifiering av ytteriigare Drakenplan, 5. beträffandeanstådd personal a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl28, yrkande 3 i denna del, om medel förpersonaladministrativa åtgärder, b) att avslår motionerna1986/87:Fö313 och 1986/ 87:Föl28, yrkande 3 i denna del, om översyn av den nyabefälsordningen, c) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö317 om avkortning av reservofficerarnastjänstgöringsskyldighet, d) att avslår motion 1986/87:Fö318,yrkande 1 om samlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen, e) att avslår motion 1986/87:Fö318, yrkande 2 om FöU 1986/87:11 utvärdering av beslutet att öppna befälsyrket för kvinnor, f) att avslår motion 1986/87:Fö318, yrkande 3 omstudier av taktisk flygtjänst och submarin tjänst, g) att avslår motion 1986/87:Föl48 omomfördelning av yrkesofficerare till värnpliktsutbildningen, h) att med avslag på motion 1986/87:Föl27,yrkande 4, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, a) att avslår rnotion1986/87:Fö 127, yrkande 3 om den allmänna värnplikten som grundval för detmilitära försvaret, b) att avslår motion1986/87:Fö303 om musikplutonut-bildning, c) att avslår motion1986/87:Fö306, yrkande 1 om effektiviteten i värnpliktsutbildningen, d) att avslår motionerna 1986/87:FÖ306,yrkande 3, 1986/87:Fö307 och 1986/87:Fö314 om trafiksäkerhetsfrågor, e) att avslår motion 1986/87:Fö306, yrkande4 om försöksverksamhet vid fjäirekryterade förband, f) att avslår motion 1986/87:Fö306, yrkande 8 ominfor mationen angående säkerhetspolitiken och totalförsvaret, g) att avslår motion 1986/87:Fö310 ominformationen angående säkerhetspolitik och totalförsvar fill tjänstgörande värnplik tiga, h) att avslår motion 1986/87:Fö316 omutvärderingen av krigsförbandsövningar, i) att avslår motion 1986/87:Föl46 omvärnpliktigas utnyttjande för civila uppgifter, j) att avslår motion 1986/87:Föl47 omutbildningen i vakttjänst, k) att med avslag på motionerna 1986/87:Fö 127,yrkande 7 i denna del, och 1986/87:Fö 128, yrkande 3 i denna del, lämnar utanerinran vad föredragande statsrådet har anfört om inriktningen avvärnpliktsutbildningen, a) att avslår rnotion1986/87:Föl45, yrkande 2 om en övergripande bedömning av värnpliktsförmånerna, b) att avslår motionerna1986/87:Fö301 och 1986/ 87:Fö309 om de värnpliktigas försäkringsskydd, c) att avslår motion1986/87:Fö322 om administrationen av bostadsbidraget, d) att avslår motion 1986/87:Fö323 omrationalisering av bostadsbidragsärenden, e) att avslår motion 1986/87:Fö306, yrkande7 om dagersättningen till värnpliktiga, f) attriksdagen med avslag på motion 1986/87:Fö311 i denna del lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet har förordat om 84 dagersättningensstorlek, ° g) att antar det som bilaga 1.1 tillpropositionen fogade FöU 1986/87:11 förslaget till lag om ändring ifamiljebidragslagen (1978:520), h) att med avslag på motion 1986/87:Fö311 idenna del lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet i övrigt har anförtom kontantförmåner till värnpliktiga, i) att avslår motion 1986/87:Fö311 såvitt gällerutredning om värnpiiktsavlöningssystem, j) att med avslag på motionerna 1986/87:Fö306,yrkandena 5 och 6, 1986/87:Fö311 i denna del, 1986/87:Fö321 och 1986/ 87:Föl62lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om värnpliktsresor, k) att avslår motion 1986/87:Föl45, yrkande 1 omadministrationen av värnpliktsresorna, I) att med avslag på motion 1986/87:Föl27, yrkande 5, lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet har anfört om inriktningen avvärnpliktsförmånernas utveckling, a) att avslår motion1986/87:Fö324 om betydelsen av 2 och 112 för sysselsättningen i Jönköpingslän, b) att avslår motionerna1986/87:Fö207, yrkandena 2 och 3, och 1986/87;Fö320 om helikopterunderhäll vid2, helikopterdivisionen,