bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — På grund av hot, mordhot och fysiska nedtystningsförsök kunde viinte fullfölja det arbetet. Det vi hann få fram var först och främst att det verkligenhar skett hemliga vapentransporter till 1973-1975. Uppgifterna har ocksåfått stöd av och , åklagare i . Vad frågan gäller är om det var en ren varusmuggling frånBofors eller om exporten skedde med regeringens goda minne. Det finns enuppgiftslämnare som säger att de hemliga transporterna skedde med regeringensgoda minne, men det kan vi inte ta ställning till. Vi tar ställning till attdet skedde hemliga leveranser. fortsätter vi att forska kring det och hoppasatt det skapas klarhet i om det var ren varusmuggling från eller omexporten skedde med regeringens goda minne. : Jag kan som svar på din fråga inflika attden välorganiserade apparat som har satts in - inte nu , sommassmedia ger ett intryck av, utan - för att hindra demänniskor som varit inblandade från att lämna uppgifter tyder på att. det måstefinnas någonting mer, som man till varje pris vill dölja. Därför menar jag attdet med stor sannolikhet finns en koppling från det som skedde åren 1973-1975och framåt i tiden. Exakt hur den kopplingen ser ut vet vi inte, men att denfinns är sannolikt. Annars finns det ingen anledning att försöka tysta vittnen.Det gäller brott som är preskriberade och egentligen inte borde spela någonroll vare sig för dem som har utfört dem eller för företag som varitinblandade. kan överlämna en rapport om alla hot och nedtyst- KU 1986/87:33 ningsförsök rörande Iranleveranserna 1973-1975. : Leveranser av reservdelar till tidigarelevererade vapensystem har spelat en roll i debatten liksom också frågan omlicenstillverkning i andra länder. Vilka kommentarer har ni till de argumentsom har förts fram därvidlag? : Det har funnits olika uppgifter imassmedia . Jag tror det var som sade att vapensom tillverkats enligt licensavtal som slöts får säljas vidare heltoberoende av de svenska vapenexportbestämmelserna. Men så enkelt är det inte. Det fick också mothugg av GöranOrhem vid krigsmaterielinspektionen. Vapen som har svenska komponenter äger man . inte rättatt sälja vidare, för också vapenkomponenter från är underkastadekravet på slutförbrukarintyg. : Vi kan koppla den till debatten omIndonesien. Där är vår uppfattning att argument om att manmåste godkänna export till på grund av att det är följdleveranserinte har något som helst stöd i riktlinjer Där finns det stöd föratt man kan fullfölja leveranser av reservdelar men inte ammunition och intehela vapensystem. När det gäller är det väsentliga för oss inteom argumenten för att sälja kanoner till är bra eller dåliga, utandet väsentliga är att all krigsmaterielexport till , möjligen medundantag för reservdelar, strider mot riktlinjer. : sade att det finns uppgifterom att tolv kanoner sålts till . Vad är det för uppgift? Läi-s : Det är en uppgift som publicerats i demarina uppslagsverken, men vi betecknar den som obekräftad. Vi har för få avvarandra oberoende uppgifter för att vi skall kunna säga med säkerhet att definns där. : Det har sagts att kanonerna som sålts tillSingapore kan ha placerats på land, men som jag uppfattade det sade ni att detinte var troligt. Vilka bevis har ni för att kanonerna inte står på landbackeni ? : Först och främst har svenska statsrådanfört som argument för exporten att kanonerna har varit avsedda för Singaporesflotta. Man har alltså inte sagt att dé skulle användas i land. Vidare har vifaktiskt hittat kanonerna i andra länder. Jag vet inte om ni har papperenframför er riu, men det är oerhört lått att få ytterligare belägg för vårtpåstående att det har sålts 27-28-29 fartygskanonertill . Det är papper som vi inte har tillgång till, vilket försvårarvår kartläggning, men som ni enkelt kan få fram. : Kanonerna till har gått påexport till Det är vår bedömning att de kanonerna är på väg till 337 22 1986/87. : Jag tolkar det ni säger så att ni menar att det över huvud KU1986/87:33 taget inte finns några kanoner som är placerade på land i . : Vi har undersökt det, och vi har intefunnit några sådana uppgifter. : Finns det, utöver det ni nu har framfört,några bevis som ni kan bygga ert påstående på, aft inte några av dessa kanonerskulle finnas i ? : Man kan inte fotografera hela Singaporeslandområde. De skulle kunna ha gömt några kanoner i en källare också. Men vihar ju funnit merparten av kanonerna i andra, förbjudna länder. : Det är inte uteslutet att man kan hittanågon enstaka kanon, men det finns inga uppgifter som styrker ett sådantantagande. Birgtt : Jag skulle vilja ställa en fråga om depåstådda leveranserna 1973-1975. Ni säger att de har skett med regeringens godaminne. : Vi säger inte det. : Ni säger att ni har en rapportör sompåstår att de har skett med regeringens goda minne. Är det den enda källa somhar en koppling till detta påslående? Det finns inga order eller kontrakt ellerandra papper som ni har sett i eller utomlands? Har ni denna endakälla, och är det i så fall chauffören? : Det vi säger är att vi har belägg föratt del har skett hemliga transporter. Frågan är då om regeringen godkänt demeller om del varit varusmuggling. Det finns en speditör som säger attregeringen godkänt leveranserna, och sedan finns det en person som delvisstyrker att regeringen hade godkänt dem. Men vi påstår inte det, utan vi påståratt det har skett leveranser och att det antingen vai- ren smuggling eller attregeringen har känt till dem. Polisen utreder detta. har ett intresse avatt sanningen kommer fram i ett senare skede, för om regeringen kände till dem,är det en sak som talar till fördel. Ciet kommer kanske fram i ettsenare skede vid polisförhören. BirgU : Vad menas med "regeringen":innebär det statsråd eller regeringen in corpore ellerkrigsmaterielinspektionen? : Speditören uppger att ha känt till transporterna. Birgtt : Ni sade att ni känner till människor somsett kontrakt mellan och . Gällde det Robot 70 i det senare skedet? Det finns en person som harlämnat uppgifter om vilka som undertecknade kontrakten för och förRobot 70 som levererades . Där har vi fått namnen. Men det finns också eniransk uppgiftslämnare som uppger att han sett kontrakt 1973 rörande export avett hundratal kanoner, främst armékanoner, till under 1973-1974. traktetgäller leveranser som inte finns registrerade vare sig i SCB:s eller KU1986/87:33 KMLs statistik. Birgtt : Är det kontrakt mellan och Iranoch inte via , även om kanske transporterna gått den vägen? De som harsett kontrakten kan alltså inte förete dem i avskrift eller på annat sätt? : Vi har ingen kopia på kontraktet. Dennauppgiftslämnare säger att kontraktet slöts mellan och . : Jag vill ställa två frågor för att repareramin okunnighet. Är niför isolerad svensk avrustning? : Vårt mål är inte en isolerad svenskavrustning. Vi står inte för kravet på ensidig avrustning av . Detframgårt klart av vårt idéprogram, vårt handlingsprogram och vårverksamhetsplan, som jag kan skicka över, om det finns intresse. : Anser ni att är eft företag somskall läggas ner? : Så länge folk anser att landetskall ha ett militärt försvar kan självfallet produktion av krigsmateriel ske iSverige vid . Däremot är vi för en avveckling av vapenexporten. Vi menaratt en avveckling är fullt förenlig med ett militärt försvar av dagensomfattning eller t.o.m. ett större militärt försvar utan att för denskull behöver exportera vapen. : Jag vill fråga om ni har belägg för attdet inte bara är civil produktion vid fabriken i . : Dels säger iranska uppgiftslämnare attkontraktet är slutet mellan försvarsmakten i och Chemature, dels ärdet irakernas tolkning. Irakerna hävdar bestämt att del är en militär anläggning.De har satsat länge på att bomba sönder anläggningen eftersom den är militär.Det är irakernas bedömning. är i krig, och hela det iranska samhället är inriktatpå kriget. Att man skulle börja tillverka sprängämnen för civila ändamål närallt behövs vid fronten förefaller militärstrategiskt orimligt. Utländskabedömare skrattar åt uppgiften att sprängämnen skulle användas för civilaändamål i nu under brinnande krig. : tar mycketallvarligt på sin uppgift att skaffa sig en allsidig bild av vad som harinträffat när det gäller krigsmaterielexport. Vi har också skaffat oss enganska omfattande information från olika håll. Jag vill som avslutning ställa en hypotetisk fråga,eftersom vi har rört oss så mycket med teorier och hypoteser: anser ni det varauteslutet att det kan ha förekommit illegal vapensmuggling utan regeringarnasvetskap? : Nej, inte alls. Jag tror säkert att detförekommit illegal vapensmuggling utan regeringens vetskap. Däremot kan detvara mer tveksamtom regeringen har känt till andra affärer. Det ingår i polisutred- KU1986/87:33 ningen. Boforsskyllerpå regeringen,ochpolisenutrederomBoforsharrätt. Om vill ha en fullständig bild avvapenexporten och regeringens eventuella inblandning, vill jag påpeka attBofors har all kunskap om detta, och rikskriminalen utreder uppgifter.Det enda vi kan förmedla är uppgifter ur öppna källor plus en del hemligakällor. Men vi sitter inte inne med den typ av dokumentation som ellerpolisen har tillgång till. : Jag skulle som aivslutning viljaunderstryka, för att det inte skall råda något missförstånd inom ,att vi inte är en utredande myndighet. Vi har ingen polisiär funktion. Det ärinte på oss ansvaret ligger att föra fram bevis, utan vad vi håller på med äratt kartlägga utifrån öppna källor. Genom att att lägga ihop pusselbitar kanman få en klar bild av vad som har hänt. När den bilden kanske innebärmisstankar om brottslig verksamhet eller misstankar om statsråds eventuellamedverkan eller medvetenhet, åligger det, vad gäller statsråden, i första handkonstitutionsutskottet och inte oss att föra fram bevisen, och när det gällerföretagen ligger det på rikskriminalens ansvar att föra fram de juridisktbindande bevisen, inte på oss. Men vi ställer gärna upp på att förmedla pusselbitarna. Nikan i utskriften se att det finns ett litet antal relevanta frågor att sökasvar på där vi är förhindrade av sekretessen att hitta uppgifterna men därkonstitutionsutskot-let har alla möjligheter att få uppgifter sombekräftar de påståendena. Vi vill självfallet önska lyckatill och hoppas att vår närvaro kanske har hjälpt en bit. : Detta har varit en utfrågning i en serieutfrågningar som har utformats ganska systematiskt för att klarlägga fakta, såvi har redan skaffat oss mycket information från olika håll. Jag tackar för att ni kommit hit och kompletterat vårtvetande med era synpunkter. Utfrågningav statsrådet och ku 1986/87:33 expeditionschefStina , Bilaga a 19 : Jag hälsar statsrådet och expeditionschefen välkomna till utskottet. Dethar blivit tradition att vi får muntliga upplysningar i frågor som berörutlänningsärenden. Du har fått ta del av det material vi har, och enligt vårpraxis lämnar vi ordet till den som vi har inbjudit, om du vill göra någrakommentarer inledningsvis. : Jag är något ovan vid den här rollen. Min erfarenhet avutiänningsärenden är begränsad, och det gäller ännu mer min erfarenhet avutfrågningar inför . Jag har därför tagit med migexpeditionschefen , och jag hoppas att vi tillsammans kan svarapå de frågor som utskottet vill ställa. Jaghar förstått att handläggningstiderna är en av de frågor .som intresserarutskottet. Jag vill då säga att vi nu haft en extra arbetsstyrka iarbetsmarknadsdepartementet för att arbeta av den stora balans av ärenden somfanns . Den extra arbetsstyrkan har fullgjort sittuppdrag i och med denna månads utgång. Jag vill visa resultatet av det arbetet. Antal öppna ärenden totalt 1 000 + , "'»'II-------------------- 1-- *i---- 1-- 1 I » I 1/1 1/2 1/3 1/4 1/5 1/5 1/7 1/8 1/9 1/10 1/11 1/12 1/1 1/2 Kurvan illustrerar tydligt att vi från den 1juli 1986 har lyckats KU 1986/87:33 minska ärendebalansen till mindre än hälften- Bilaga A 19 Det kan illustreras av en annankurva, som mera ser ut som ett alplandskap. Den visar månad för månad hur mångaärenden som har avgjorts i och hur många ärendensom har influtit. Vi har avgjort fler ärenden änsom har influtit. Men handläggningstiderna är ändå alldeles för långa, ochdet är ett av våra största bekymmer när det gäller handläggningen avasylärenden. Det är lång väntetid hos polisen för att få den första utredningenutförd, det tar tid i invandrarverket, och det tar också tid vid överklagandehos regeringen. Vi har därför vid olika tillfällen gjortpersonalförstärkningar både hos polisen, hos invandrarverket och iregeringskansliet. I tilläggsbudget II för innevarande budgetår har regeringen anmält vilka resursinsatser vihar beslutat om för att invandrarve:rket skall kunna fatta beslut snabbare, ommöjligt inom loppet av . Jag bedömer ändå att situationen vid verketår så bekymmersam att det behövs en extra insatsstyrka för att på motsvarandesätt som vi har gjort i departementet minska ärendebalansen. Ärendebalansen iverket är ca 4 500 ärenden. Ett problem är att när en puckel eliminerats hos polisenflyttas den puckeln till invandrarverket och vidare in i ,eftersom ett stort antal beslut som verket fattar- de flesta avslagsbeslut-överklagas hos regeringen. Jag vill tillägga att regeringen harbeslutat att sätta igång ett utredningsarbete med en översyn av lagstiftningen och en översyn av hela 342 Båda utredningarna har till huvud- KU1986/87:33 syfte attgöra det möjligt att väsentligt pressa ner handläggningstiderna. Min Bilaga A 19 målsättningär att man inom loppet av från det att en asylansökanär inlämnad skall avgöra ärendet i invandrarverket och att det skall tahögst inom . presenterasina förslag redan under innevarande år. Eftersom läget är så pressande,för att inte säga krisartat, måste åtgärder vidtas mycket snart. : Det är jag som har anmält ärendet omhandläggningstiderna. har man utökat personalen dels inom invandrarverket,dels i departementet. Jag är nöjd med denna redovisning. Birgtt : Betyder det inte någon skillnad attinvandrarverket och regeringen har olika uppfattningar om vilka resurser manbehöver för att skynda på handläggningen? Det fanns ett yrkande fråninvandrarverket om nya tjänster som regeringen inte har uppfyllt. : Det är inte så ovanligt att verk ochmyndigheter har högre äskanden än regeringen anser sig kunna tillgodose medomedelbar verkan. Men för innevarande budgetår har det skett en förstärkning,som har anmälts i tilläggsbudget II. Denpåfyllningen sker i två etapper och uppgår sammanlagt till mer än 21 miljoneri extra resurser. Därutöver pågår en planering med syfte att föra över deninsatsstyrka, som har arbetat i och som slutar därden , till invandrarverket där den skall gå in som en extra resursutöver de resurser som är anmälda i tilläggsbudgeten. För nästa budgetår redovisas i propositionen ett förslagom permanent förstärkning med 44 tjänster i invandrarverket och därtill ettbemyndigande för regeringen att på motsvarande sätt göra påfyllningar för attmöta tillfälliga resursbehov. I direktiven till Myhlbacks utredning ingår också att denskall redovisa vilka extra insatser som erfordras för att man skall kunna växlafrån det nuvarande systemet till det nya systemet. Jag bedömer nämligen att omvi skall få en annan arbetsordning med en ny lagstiftning och ett nyttförfaringssätt, måste vi först rensa bordet från gamla ärenden. Birgtt : Har det gjorts någon beräkning av vadväntetiderna kostar i förhållande till kostnaden för att ha fler handläggare? : Det har gjorts beräkningar. Jag kan interedovisa dem siffermässigt. De är naturligtvis inte möjliga att göra med någonexakthet. Mycket beror på om behandlingen av ett ärende leder till avslag ellerbifall. Det beror också på om avslagsbeslut som fattas i verket och regeringenleder till verkställighet. Om personen i fråga ändå blir kvar i landet, är jukostnaden densamma. Förutsatt alt avslagsbeslutet effektueras och att det kanske snabbt är det naturligtvis betydande kostnader som samhället sparar på ensnabb handläggning. Men när vi nu går in med extra resurser och gör en översynav lagstiftningen för att påskynda handläggningen är inte det primära syftetatt tjänapengar åt samhället, utan att lindra de problem som den enskilde 343 ansökandendrabbas av vid långa väntetider. : Jag uppfattade det så att också hade en KU1986/87:33 kommentar i övrigt till det granskningsärende som berörutlänningslagens Bilaga A 19 tillämpning. : Jag har egentligen ganska mångakommentarer kring den anmälan som har gjort, eftersom deninnefattar många synpunkter och många delar av arbetet. Jag är i och för sigberedd att göra en litet längre inledning till det avsrittet, om så önskas, menni vill kanske gå direkt på frågorna. : Det är värdefullt att vi får enintroduktion, även om vi är tacksamma att den blir koncentrerad. : Anmälan aktualiserar praxis iasylärenden. Det gäller då polisens, invandrarverkets och regeringens tolkningav gällande bestämmelser, en bedömning av läget i olika länder och enuppföljning av vad som händer personer som avvisats. Vad gäller praxis i asylärenden kan jag konstatera, om jagbörjar med de beslut som polisen fattar, att det är mera sällan som regeringenfår tillfälle att ta ställning till direktavvisningar som polisen gör med stödav lagen, eftersom de besluten inte överklagas i någon större omfattning. I de fall de överklagats har regeringen i flertalet faUdelat polisens uppfattning att direktavvisningen har varit möjlig. I en delärenden har regeringen funnit anledning att upphäva sådana beslut.De upphävda besluten har i nästan alla fall fatlats eller tidigare.Det har oftast gällt att bedöma huruvida polismyndigheten på ett riktigt sätthar tillämpat bestämmelserna om första asylland. I några fall har regeringenbifallit överklagandena. har regeringen avgjort ett antalöverklaganden av avvisningsbeslut av polismyndigheten i . Det varfråga om palestinier och libaneser som kom till ochtidigt . Regeringen har bifallit majoriteten av dessaöverklaganden, eftersom vi har ansett att de anförda skälen inte borde halämnats utan avseende. I något fall har regeringen bifallit , överklagandet pågrund av bristande utredning hos polisen. Det ärvad jag har att säga inledningsvis på den punkten. När det gäller invandrarverkets beslut kan man allmäntsäga att invandrarverkets praxis i princip inte skiljer sig från regeringens.Det är, som jag ser det, angeläget att det finns en överensstämmelse mellanregeringen och verket i det hänseendet. Emellertid bifalls ändå en stor del ärenden av regeringenvid överklaganden, men det är då ett resultat av att det har tillkommit nyaskäl vid överklagandet hos regeringen. Det kan gälla politiska skäl somtidigare inte anförts, eller politiska skäl som har tillkommit efter , men är det en följd av de långa handläggningstiderna, sommedverkat till att nya skäl har tillkommit. Det kan gälla längre anknytninggenom att man har funnit någon partner att gifta sig med. Detär inte så sällan grunden till att ställningstagandet ändras. Jag har erfarit att det i massmedia har hävdats attregeringens praxis skulle ha hårdnat under den allra . Vi har haft anledning i departemen- 344 tet attanalysera om det finns någon grund för sådana påståenden. Vi har gått KU1986/87:33 igenomvissa ärenden som påståtts vara uttryck för en sådan hårdnande Bilaga A 19 Vihar fått in ett antal exempel som vi har studerat. Vi har då kunnat konstateraatt besluten i dessa ärenden inte ger belägg för ett sådant påstående.Tvärtom har det kunnat konstateras att avgörandena tveklöst liggerinom ramen för vad som varit praxis hos regeringen . del fallberor avslagen på bristande trovärdighet i de uppgifter som har Att man ändå kan ha fått intrycket av en hårdnande praxiskan jag se ett par skäl till. Först och främst har - som jag visat på bilderna- regeringen avgjort ett osedvanligt stort antal ärenden under de senastemånaderna. Det har naturligtvis inneburit att många utvisningsbeslut harfattats, och de har i många fall väckt stor uppmärksamhet. Ett annat skäl är att invandrarverket, som tar emotöverklagningsärendena - de går in till invandrarverket för vidare befordrantill regeringen - efter kan ompröva sitt eget beslut på vägen upptill . Sådaria ärenden är inte medräknade i uppgifterna omantalet ärenden som regeringen bifaller och som regeringen enligt tidigareordning naturligen skulle ha bifallit. Därtill vill jag säga att jag tycker det är i grunden felalt försöka beskriva praxis i kvantitativa termer. Det förutsätter att allaövriga faktorer är konstanta, att förhållandena i de berörda länderna är lika,att ansökningarna i genomsnitt håller samma standard och har sammamotivbakgrund. Det förutsätter också att invandrarverkets praxis skulle varahelt oförändrad. Om alla dessa förutsättningar gällde och del skulle visasig att regeringen avslår fler ärenden än tidigare, kan man tala om enhårdnande praxis, men det är rimligt att anta att invandrarverket anpassar sigtill regeringens praxis med ledning av de ställningstaganden som regeringen hargjort. Också det kan vara en orsak till att regeringen eventuellt finneranledning i färre fall att ändra på invandrarverkets beslut. Detta var en något lång utläggning om praxis, men jagtycker att detta är en viktig fråga, och det har förts en omfattande debattkring den. Allmänt vill jag såga att jag har noterat att massmedia nästanenbart skildrar enstaka utvisningsärenden och helt missar att de allra flestaasylsökande har fått och får tillstånd att vistas i landet. Det rör sig omstorleksordningen av de asylsökande. I det avseendet torde vi ligga klarti toppen i den europeiska ligan. En fråga som har diskuterats ärbeslutsmotiveringarna och behovet av en praxissammanställning. Det har hävdatsfrån olika håll att både och regeringen borde motivera sina beslututförligare. Syftet skulle vara att den enskilde asylsökande lättare skullekunna argumentera vid överklagande och att det vore lättare att få en överblicköver praxis i skilda ärenden. Jag vill då säga att i besluten från invandrarverket ochregeringen anges de lagrum som åberopas. Det anges även om skälet för en asylsökande är för svagt eller om motivet är att den sökande inte framstår som trovärdig. Däremot redovisas inte vare sig i bifalls- eller avslagsbeslut vilka omstän digheter som den sökande har redovisat som inte kan bedömas vara 345 tillräckligtstarka eller inte vara trovärdiga. Orsaken är att både och /87:33 regeringenmenar att sekretessbestämmelserna lägger hinder i vägen för en Bilaga A 19 En sökande måste kunna med förtroende lämna alla uppgifterom sig själv till myndigheterna och vara övertygad och förvissad om att deinte lämnas vidare i den allmänna debatten inför offentligheten. Däremot ärdet självklart att utlänningen själv, hans ombud eller annan person somhan ger tillstånd, på förfrågan skall få en närmare motivering varförbeslutet blir det ena eller det andra. Dessutom kan invandrarverket i sittyttrande i samband med överklagande på ett helt annat sätt motivera sina ställningstagandeni ärendet, eftersom verkets yttrande inte är offentligt. är ocksåvad som sker. Vi har emellertid i samband med utarbetandet av direktivtill de två nämnda utredningarna pekat på den här frågan och bett utredningarnase om det är möjligt att något utförligare motivera beslut i sådana härärenden. Vi är naturligtvis öppna för det, om det kan ske utan att man tummarpå sekretessreglerna. Slutligen tas i anmälan också upp frågan om i vilkenutsträckning vi följer upp vad som händer i dé fall en utvisning sker. Det händer från och till att det görs allmänna påståendenom att personer som återvänt till hemlandet har råkat illa ut där. När sådanapåståenden kommer försöker vi på allt sätt ta reda på om så har varit fallet.Det gör vi genom att orientera oss framför allt med hjälp av ambassadpersonal.Under min tid som invandrarminister har det förekommit i några enskilda fallatt det har gjorts gällande att en hemvändande har fängslats. Vi har i samtligadessa fall undersökt saken och funnit att om det har varit fråga om ettförvarstagande, så har det gällt , och syftet har varit attta reda på den hemvändandes identitet.