bet · GA01LU15 · 1986-12-31 00:00:00 — om lagstiftning beträffande ideella föreningar I betänkandet behandlas tre motioner, vari framförsönskemål om lagstiftning beträffande ideella föreningar. Motionerna avstyrksav utskottet. Till betänkandet har fogats en reservation (m, c). Motion 1986/87:L201 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lag om ideella föreningar. Motion 1986/87:L202 av m.fl.(c) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen begära att frågan om grundläggandelagstiftning för ideella föreningar utreds. Motion 1986/87:L203 av och (båda m) vari begärs att hos regeringen begär en utredning omramlagstiftning för ideella föreningar. I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunnaregistreras som ekonomisk förening fordras enligt 1 § att föreningen har tilländamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. Förslag till en ny lag om ekonomiska föreningar har lagtsfram i proposition 1986/87:7.1 den nya lagen ges i huvudsak samma definition påen ekonomisk förening. Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningai". Beträffande ideella föreningar saknas en sådan detaljeradcivilrättslig lagstiftning som finns rörande aktiebolag och ekonomiskaföreningar. 1 1986/87. hellerfinns det i lagstiftningen någon definition av begreppet ideell förening. LU 1986/87:15 De ideella föreningarna kan delas in i två huvudgrupper.Dels finns sådana föreningar som har annat ändamål än att främja sinamedlemmars ekonomiska intressen, t. ex. föreningar för religionsutövning,politisk verksamhet, vetenskaplig forskning, välgörenhet, sällskapsliv, idrottoch , försvarsföreningar, kamratföreningar, djurskyddsföreningar m.fl.Dels finns föreningar som syftar till att främja sina medlemmars ekonomiskaintressen på annat sätt än genom ekonomisk verksamhet i lagens mening, t. ex,arbetsgivarföreningar, fackföreningar och branschsammanslutningar. I rättspraxis har ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingås för en sådan föreningbinder endast föreningen, inte de enskilda medlemmarna. Om föreningen inteuppfyller nämnda förutsättningar - vanligt bland föreningar av enklare slag,såsom läsecirklar och svagt organiserade sällskapsföreningar - blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som har ingått dettaavtal. Enligt praxis anses vidare vissa andra principer också gälla. En närmareredogörelse härför finns i betänkandet LU 1982/83:22. Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogiltigförklaras eller jämkas av allmän domstolmed stöd av 36 § avtalslagen. I ett rättsfall (NJA I 1982 s. 853)har högsta domstolen sålunda ogiltigförklarat en bestämmelse i stadgarna för enfackförening om att frågor om medlems rätt till utträde ur föreningen skulleavgöras av en skiljenänmd med viss sammansättning. När man talar om föreningsrättsliga problem kan man avseinte bara frågor som rör förhållandet mellan en förening och dess medlemmareller som rör verkan mot utomstående av rättshandlingar som företagits påföreningens vägnar utan ocksä vissa andra problem. Med termen föreningsrätt kansålunda avses den allmänna medborgerliga rätten att utan hinder ellerinblandning av offentlig myndighet sammansluta sig och verka för gemensammasyften i föreningar. För tydlighetens skull brukar termen föreningsfrihetanvändas för att beteckna det offentligrättsliga begreppet och för att markeraskillnaden till föreningsrätten i privaträttslig mening. Föreningsfriheteningår bland de grundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommerockså inom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagareatt tillhöra arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapetsamt verka för organisationen eller för bildandet av sådan organisation utanatt bli utsatta för påtryckningar eller annan obehörig inblandning från motparti arbetsförhållandet. Förening äger för egen del skydd i lagen endast så tillvida, att den inte är skyldig att tåla sådan kränkningäv enskild arbetsgivareseller arbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dess verksamhet.Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten att organisera sig (den s. k.positiva föreningsrätten) men ger inte något skydd för anspråk på att få varaoorganiserad eller för rätt att inte tillhöra viss förening (den s. k. negativaföreningsrätten). Motionsmotiveringar lu 1986/87:15 Motiveringen till yrkandet i t/iolion L201 (m) finns imotion 1986/87:K205. I den sistnämnda motionen framhåller motionären bl.a. attdet är anmärkningsvärt att rättsliga normer saknas i förhållandet inbördesmellan föreningen och den enskilde i fråga om möjligheten att få ett beslutfrån föreningens sida överprövat, rätten att inträda i, vara kvar i och utträdaur föreningen samt rätten att slippa bli ansluten till en förening mot sinvilja. Enligt motionären är det angeläget att skapa allmänna rättsregler ävenför ideella föreningar. I fråga om yrkandet i motion L202 (c) återfinnsmotiveringen i motion 1986/87:K207. Motionärerna framhåller i den sistnämndamotionen att det utan tvekan finns starka skäl för en närmare utredning rörandesåväl behovet som den lämpliga utformningen av en lagstiftning om ideellaföreningar. En utgångspunkt för en lagstiftning måste vara attvariationsrikedomen i föreningslivet inte får begränsas och att föreningslivetoch organisationsväsendet inte får hindras. Lagstiftningen bör reglera det somfrån samhällets synpunkt är mest skyddsvärt, nämligen den enskildes ställning iförhållande till organisationen. Enligt motionärerna kan det bli aktuellt attinföra t. ex. regler om rätten till inträde i och utträde ur förening, negativföreningsrätt, uteslutning ur förening samt om föreningsbeslut som gällermedlemmens förhållande utanför det område som är föreningens egentliga. Vidarebör övervägas en lagreglering av minoritetsskyddet, föreningens ekonomi ochrevision, ansvaret för uppkomna förbindelser och villkoren för en upplösning avföreningen. Motionärerna i motion L203 (m) anser att vissagrundläggande krav bör kunna ställas pä föreningar och organisationer. För den somvill tillhöra en förening eller organisation måste det klarare än framgåhur långt organisationens befogenhet sträcker sig. En utredning avförutsättningarna för en ramlagstiftning gällande ideella föreningar bör enligtmotionärernas mening omgående företas. En sådan lagstiftning bör innehållaregler om t. ex. en medlems bundenhet av beslut som fattas utan medlemmensdirekta medverkan och om medlems inträde i samt utträde ur en förening. Frågan om lagstiftning rörande ideella föreningar harsedan 1971 prövats åtskilliga gånger av , , medanledning av motioner. På förslag av lagutskottet har motionerna avslagits avriksdagen. Beträffande frågans tidigare behandling och de närmare skälen förställningstagandet till motionerna hänvisas till LU 1985/86:5 och LU1985/86:15. I betänkandet behandlas tre motioner, i vilka framförsönskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar. I juridiskthänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningar och De förstnämnda föreningarna regleras i lagen (1951:308) LU1986/87:15 För att en förening skall kunna vinna registrering somekonomisk förening fordras dels att föreningen bedriver ekonomisk verksamhet,dels att verksamheten skall syfta till att främja medlemmarnas Saknas nägon av dessa förutsättningar är föreningen att ansesom en ideell förening. Till skillnad från vad som gäller beträffande deekonomiska föreningarna saknas en närmare lagreglering av de ideella föreningarnai civilrättsligt hänseende. I motion 1986/87:L201 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag till lag om ideella föreningar. I motionerna1986/87:L202 (c) och 1986/87:L203 (m) yrkas att hos regeringen begäratt frågan om en lagstiftning för ideella föreningar utreds. Motionärerna i detre motionerna framhåller att det finns behov av grundläggande regler om deideella föreningarna särskilt när det gäller medlems inträde i och utträde urföreningen och andra förhållanden mellan föreningen och medlemmen. Utskottet erinrar om att motioner med samma syfte som denu aktuella upprepade gånger prövats av under de senaste tio åren.Senast prövades frågan (se LU 1985/86:15) då utskottet fann att detsaknades skäl för en lagstiftning om ideella föreningar. Någon anledning förriksdagen att under innevarande inta en annan ståndpunkt finns inte. att avslår mofionerna 1986/87:L201, 1986/87;L202och 1986/87:L203. Närvarande: (), (), (). (), (), (), (), (), (), NicGrönvall (m), (), (), (),() och (). (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed orden "Utskottet erinrar" och slutar med orden "finnsinte" bort ha följande lydelse: Som utskottet framhållit då frågan om en lagstiftningbeträffande ideella föreningar tidigare varit aktuell utgör dessa föreningar enviktig del av vårt samhälle.De fullgör betydelsefulla uppgifter på många olika områden, LU 1986/87:15 exempelvisinom facklig, politisk och humanitär verksamhet samt vid religionsutövning,vetenskaplig forskning och idrott. tidigareockså konstatera att många ideella organisationer lagstiftningsvägen kommit attfå ett starkt inflytande över samhällsutvecklingen. kommer,som motionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöder organisationeroch föreningar av skiftande slag. Trots den betydelse som olika organisationer sålunda harsaknas normer av grundläggande karaktär beträffande organisationernasförhållanden. För associationer av annan typ är läget det motsatta. Föraktiebolag och ekonomiska föreningar - för att nämna ett exempel - föreliggernoggrann lagreglering. Avsaknaden av regler angår sådana centrala ämnen som denenskildes rätt att inträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja (negativföreningsrätt, kollektivanslutning). Inte heller finns det regler mot s, k,organisationsklausuler av innebörd att arbetsgivaren förbinder sig att ickeanställa personer som ej tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som - i enlighet med vad som anges i motionerna -är oreglerade är minoritetsskyddet, ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet,ansvar för uppkomna förbindelser och upplösning av föreningen. Enligt utskottets mening ger utvecklingen under senare årtveklöst stöd för ståndpunkten att den enskildes ställning i förhållande tillorganisationerna behöver ges ett lagfäst skydd. Det har sålunda inträffat falldär medlem uteslutits ur en förening eller vägrats utträde under uppmärksammadeformer. Ett annat belysande exempel är det i motionerna omnämnda rättsfallet frånhögsta domstolen (NJA 11982 s. 853) där en skiljedomsklausul i stadgarna förett underkändes som oskälig. Utskottet vill också peka på fall därföreningen avtalat med försäkringsbolag om kollektiva hemförsäkringar för sinamedlemmar utan att ha inhämtat deras samtycke. Andra händelser som tilldragitsig betydande intresse har slutligen varit blockader som riktats mot företagareutan anställda eller med anställda som inte är medlemmar i den blockerandeorganisationen. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detovedersägligen finns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovetsom den lämpliga utformningen av lagstiftningen om de ideella föreningarna. Beträffande den närmare inriktningen av utredningsarbetetvill utskottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara attvariationsrikedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Det är vidareangeläget att föreningslivet och organisationsväsendet inte hindras ellerförsvåras. Tyngdpunkten i en ifrågasatt lagstiftning bör ligga i det som fränsamhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställningi förhållande till organisationen. Viktigt är också att det - som motionärernapåpekat -tillskapas grundläggande regler om organisationen som sädan, bl, a,villkoren för att en förening skall anses vara en juridisk person. Andraangelägna uppgifter för utredningen bör som framgått vara att utformabestämmelser om medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening,medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans medverkan eller som rörfrågor utanför föreningens verksamhetsområde, förhållandet till tredje man,ska- deståndsskyldighet,firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelser LU 1986/87:15 ochföreningens upplösning. Det bör ankomma på regeringen att närmare bestämmaformerna för utredningsarbetets bedrivande. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaL201, L202 och L203 bör ges regeringen till känna. dels att utskottet bort hemställa att med anledning av motionerna 1986/87:L201,1986/ 87:L202 och 1986/87:L203 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av frågan om lagstiftning beträffande ideellaföreningar.