bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Den vänder sig tillhushållen och skall inforrnera om samt om de åtgärder som harvidtagits och kommer att vidtas. Regeringen har vidare, i anslutning till ett förslag frånSSI, begärt att medel anvisas för kompletterande inköp av telefax- ochtelexutrustningar till länsstyrelser. Utrustningen underlättarkommunikationerna lokalt och centralt mellan länsstyrelserna och andramyndigheter. c) Internationella Ikontakter har i styrelsen för lAEA lagt fram en rad förslag,som syftar till att förstärka organisationens roll inom kärnsäkerhetsområdet.Från svensk sida har därvid framförts krav på bindande bestämmelser försäkerheten vid kärnkraftverk samt inspektion och kontroll av bestämmelsernastillämpning. Vidare har bl. a. föreslagits att det inom lAEA skall finnas ettsystem för rapportering av inträffade händelser samt för analys och utvärderingav olyckor Och olyckstillbud. har extra medel anslagits inom IAEAför arbete med kärnsäkerhetsfrågor. lAEA har spelat en central roll när det gälleruppföljningen av olyckan i Tjernobyl, bl. a. har ei:t expertmöte hållits omorsaken till och konsekvenserna av haveriet. I regi har även tvåinternationella, konventioner utarbetats. Det ena konventionsförslaget handlar om bistånd i händelseav en kärnenergiolycka eller ett radioaktivt nödläge. Förslaget har antagits avatomenergiorganets generalkonferens. Regeringen beslöt den 18 september 1986att konventionen skulle undertecknas. Konventionen har undertecknats i Wienmed förbehåll för ratifikation. Konventionen innebär att de fördragsslutandeparterna skall samarbeta med varandra och med lAEA för att underlätta snabbtbistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivt nödläge för attbegränsa följderna såmycket som möjligt och för att skydda liv, egendom ochmiljö från effekterna av radioaktiva utsläpp..Det anges i konventionen attparterna får, för att underlätta sådant samarbete, avtala om bilaterala ellermultilaterala åtgärder eller där så är lämpligt en kombination av sådana åtgärderför alt förhindra eller begränsa så mycket som möjligt skador på person ochegendom eller miljön. lAEA ombeds göra sitt yttersta för att uppmuntra, underlätta och understödja samarbetet mellan parterna. Konventionen innehåller iövrigt närmare bestärhmelser om formerna för biståndsgivningen ochtraktaträttsliga bestämmelser. Konventionenom bistånd förutsätter viss lagstiftning och andra åtgärder 526 för attSverige skall kunna uppfylla de förpliktelser landet ikläder sig. Dessa KU1986/87:33 frågor kräver noggranna överväganden. Förslagför regeringen i dessadelar Bilaga B 9 och om att inhämta godkännande av konventionenkommer att läggas fram . Konventionen bör emellertid,enligt vad som anges i proposition 1986/87:18, tillämpas så snabbt som möjligtfrån svensk sida i de delar detta kan ske inom ramen för gällande lagstiftning. Den andra konventionen gäller tidig information vid enkärnenergiolycka. Förslaget har antagits av . Regeringenbeslöt att konventionen skulle undertecknas. Konventionenhar undertecknats i med förbehåll för ratifikation. Vid undertecknandetavgavs en förklaring att kommer att tillämpa konventionen interimistiskt.I konventionen om tidig information vid en kärnenergiolycka förbinder sigkonventionsstaterna att direkt eller genom förmedling av lAEA omgåendeunderrätta de stater som kan komma att beröras om ett utsläpp av radioaktivtmaterial inträffar som kan medföra strålskyddskonsekvenser för andra stater.Konventionsstaterna förbinder sig vidare att direkt, eller genom lAEA:sförmedling, omgående tillställa berörda stater all tillgänglig information somkan vara relevant när det gäller att minska konsekvenserna urstrålningssynpunkt i dessa stater. Skyldigheten enligt konventionen att rapportera gällerolyckor i såväl civila som militära kärnreaktorer, övriga anläggningar inomkärnbränslecykeln samt för olyckor vid användning av radioisotoper. Andraolyckor, t. ex. olyckor vid kärnvapenprov, kan "anmälas frivilligt. Deninformation som skall lämnas om en olycka har inträffat skall vara så utförligatt berörda länder kan bedöma konsekvenserna för egen del och om särskildaåtgärder behöver sättas in. Sålunda skall information lämnas om orsaken tillolyckan och händelseförloppets utveckling, om utsläppets kvantitet ochsammansättning, om de meteorologiska förhållandena samt om vilkaskyddsåtgärder som vidtagits. Informationen skall med lämpliga tidsintervallkompletteras med ytterligare relevanta upplysningar rörande krisläget och omdess faktiska eller förutsägbara upphörande. Konventionen om tidig information har genom proposition1986/87:18 förelagts för godkännande. Vid sidan av det internationella samarbetet har Sverigeett utvecklat bilateralt samarbete i kärnsäkerhetsfrågor med ett flertalländer. I proposition 1986/87:18 framhålls som angeläget att ytterligareutvidga det bilaterala samarbetet och informationsutbytet, i synnerhet med våragranhlånder. Det anges vidare att initiativ till sådant samarbete redan hartagits. FORLIKNINGSKOMMISSIONEN ku 1986/87:33 ,, , , Bilaga B 10 för uppdraget att medla i avtalstvisten på den offentligasektorn 1986 arbete startade ochpågick litet över . Sista förhandlingsdagen var den 28 november.Kommissionens arbete bedrevs utan avbrott från starten till mitten av juni.Därefter gjordes ett uppehåll . Fr.o.m. till denpreliminära uppgörelsen i huvudfrågorna bedrevs medlingsarbetetintensivt. till definitiv uppgörelse ingrepkommissionen på parternas begäran . Det har inte varit utan komplikationer för kommissionensledamöter att stå till förfogande under en så lång tidrymd som ochdet är ofrånkomligt att ledamöternas ordinarie arbete påverkats och fordratbetydande exlrainsatser också i efterhand. Det har emellertid trots komplikationernavarit möjligt att hålla ihop kommissionen under medlingsarbetet. Ordförandenhar deltagit i samtliga sammanträden som förtecknats i bilaga 1.' Vid enstakatillfällen har någon av kommissionens övriga ledamöter nödgats avstå frånsammanträden. Detta har emellertid inte inneburit något egentligt problem. Det bör betonas att den angivna förteckningen översammanträden inte ger en fullständig bild av kommissionens arbete. Vid sidan avsammanträdena har ett stort antal överläggning.ar förekommit både inomkommissionen och med enskilda parter. I betydande omfattning har dessa ägt rumpå och i samband med veckoslut ofta i telefon. Detta har särskiltgällt kommissionens ordförande. Förutom traditionella motsättningar beträffandelöneutrymmet, som är normalt i varje medling, kan det vara värt att nämna endel faktorer av särskild betydelse för kommissionens arbete. Kommissionen tillsattes sedan konflikt utbrutit påSACO/SR-K:s förhandlingsområde. De olika arbetstagarparterna på den offentligasektorn hade skilda uppfattningar i bl. a. tempofrågan ochförhandlingarna hade därför generellt sett inte förts särskilt långt.Arbetsgivarsidan hade ett stort intresse av att föra förhandlingarna på ettsamordnat sätt och såg ingen annan lösning på problemen än tillsättande av enkommission för hela ' Här utesluten. Flertalet organisationer på arbetstagarsidan var mer KU 1986/87:33 eller mindre mot att kommissionen tillsattes. I pressen taladest. o. m. om Bilaga B 10 "tvångsmedling". Kommissionen villemellertid betona att trots omständigheterna vid tillkomsten av kommissionenmedverkade samtliga parter sedan lojalt i medlingsarbetet. Ett stort antal parter Medlingen präglades starkt av den komplikation som detstora antalet parter innebar. Arbetsgivarsidan, som representerade staten ochtre kommunala huvudmän, uppträdde samordnat. Den omständigheten attde representerade olika huvudmän innebar därför inga samordningsproblem förkommissionen. På arbetstagarsidan var läget mera komplicerat. SKAF ochSF agerade tillsammans, medan tjänstemannaorganisationerna TCO-S,KTK, /SR-S och /SR-K uppträdde var för sig vid praktiskt taget allatillfällen. Det sätt varpå parterna agerade under förlikningsförhandlingarnaspeglade i stort deras ståndpunkter i avtalstvisten. Arbetsgivarsidansutgångspunkt var ett tvåårsavtal med en nivåhöjning på 5,8 %och under hela medlingen uttryckte arbetsgivarna gemensamma uppfattningar i sågott som alla frågor. För arbetstagarsidan var i utgångsläget gemensamt att deprivata uppgörelserna på SAF/LO- och SAF-PTK-områdena skulle vara vägledande ifråga om nivån och att de offentliganställda skulle garanteras följsamhet.Deras utgångsbud skilde sig i dessa hänseenden endast i fråga om beräkningen avförväntad löneglidning vid bestämmandet av yrkad nivå, och de ville alla ha ettettårsavtal. När det gällde fördelningen hade de emellertid skilda meningarberoende på vilka löntagarkategorier de företrädde. Det säger sig självt att det måste finnas särskildaproblem när samma frågor måste diskuteras med så många parter. Bland de mestsvårbemästrade var publiciteten och tidsutdräkten. Det gick inte att hålla densekretess som vanligen förekommer mellan två förhandlingsparter, ochkommissionen blev därför nödsakad att offentliggöra så gott som alla bud. Ettannat problem var att ett förslag eller en idé som väckts från något håll oftafick diskuteras med alla övriga berörda för att kommissionen skulle kunna kommaunderfund med dess bärighet men att förslaget eller idén sedan fick överges. Avtalsområdenas skilda karaktär innebar också svårigheter.Kommissionen kan i efterhand med tillfredsställelse notera parternas godavilja att komma till rätta med denna del av problematiken. Det rådde under helamedlingsarbetet i stort sett enighet orii vilka frågor kommissionen skullesyssla med och om att parterna själva skulle ta sig an en så stor del sommöjligt av detaljfrågorna. Det visade sig också möjligt att parallellt medmedlingsar-belet hålla i gång tekniska diskussioner i olika frågor idirektförhandlingar mellan parterna. Detta var en förutsättning för altslutliga avtal skulle kunna träffas någorlunda i anslutning till en uppgörelsei ramfrågorna. 34 1986/87. Medlingenshuvudfrågor KU 1986/87:33 Då kommissionen tillsattes hade en tvåårsuppgörelse -delvis under medver- kan avkommissionens ledamöter - träffals på den enskilda sektorn. Detta faktumpräglade i hög grad kommissionens arbete. Följande huvudfrågor kom kommissionenatt främst syssla med: avtalsperiodens längd, löneutrymmet, särskilt medbeaktande av den s. k. överhängsproblematiken, följsamheten till löneutvecklingenpå den privata sektorn och fördelningen av utrymmet på olika kategorieranställda. Under medlingens gång lades ett stort antal varsel, ochöppna konflikter av allvarligt slag utbröt. Själva konfliktmönstret innehöll endel ovanliga inslag. Sedan /SR-K utlöst strejker inom kommuner ochlandsting varslade, arbetgivarsidan om lockout av bl. a. lärare, som omfattadesav det statiiga löneavtalet. Detta väckte stor uppmärksamhet men påkommissionens begäran återkallades varslet och inställde /SR-K efter ettpar veckor sin konflikt utan att uppgörelse träffals. Sedan medlingsförhandlingarna strandat den 19 septemberutlöstes öppna konflikter av TCO- och LO-oiganisationerna. Dessa inställdes den17 oktober sedan förhandlingarna återupptagits dock med rätt för parterna attutlösa stridsåtgärderna på nytt utan nytt varsel. KTK utnyttjade denna rätt den21 oktober. I konfliktmönstret ingick också att arbetstagarorganisationernaförde en rörlig strategi så at t man flyttade stridsåtgärderna mellan olikaarbetsplatser under stridens gång. Ett annat karaktäristiskt drag var attarbetsgivarsidan, frånsett valen , inte lade några varsel av egentligbetydelse. Det var inte med ekonomiska medel som arbetsgivarsidan förde sin delav striden. I stället kom de opinionsbildande momenten att träda i förgrunden. 1 det följande lämnas en översiktlig kronologiskredovisning av medlingens förlopp. FÖRSTA SKEDET 26 MAJ -17 JUNI 1986 Avblåsning av' 'läkarkonflikten" och försök att få igång konstruktiva förhandlingar /SR-K hade dåutlöst konflikt på sitt förhandlingsområde. För defta område hade förord nats som särskild förlikningsman. Det förlikningsuppdraget kom därefter att ingå i kommissionens arbete. Kommissionen inledde sitt arbete genom att överlägga med den samlade arbetsgivarsidan. Vid dessa överlägg ningar riktade kommissionen en vädjan till arbetsgivarna att inte utlösa de stridsålgärder som var varslade inom kommuner och landsting. Arbetsgivarna gick på det sättet kommissionen till mötes att man beslöt uppskjuta samtliga varslade stridsåtgärder till . Förlikningsarbetet fortsatte med partskonlakter . gjordes ett uppehåll i de direkta piartskontakterna. Ordföranden förde vissa 530 och pågick intensiva KU 1986/87:33kontakter med parterna. Kommissionens arbete följde två Bilaga B 10 linjer, dels sökte kommissionen få en allmän bild av parternasinställning, dels arbetade kommissionen med frågan att begränsakonfliktåtgärderna. riktade kommissionen en vädjan tillarbetsgivarsidan alt inställa de stridsåtgärder som varslats till . Då förhandlingarna återupptogs kl. 10.00meddelade de offentliga arbetsgivarna att de efterkommit kommissionens begäran.Det innebar i sin tur att ,de varsel som /SR-K kopplat till arbetsgivarnasvarslade konfliktåtgärder inte längre var aktuella. Kommissionen sammanträffadedärefter med /SR-K och vädjade därvid skriftligt till organisationen attinställa samtliga stridsåtgärder. /SR-K utlovade svar till påföljande dagkl. höll kommissionen löpande kontakt per telefonmed / SR-K. På organisationens begäran uppsköts tidpunkten för svar tillden . Kommissionen återupptog förhandlingarna . / SR-K svarade nej på kommissionens vädjan. TCO-S gavs sedantillfälle att göra en kompletterande bred föredragning av sina yrkanden iavtalsrörelsen. Därefter hade kommissionen diskussioner med de offentligaarbetsgivarorganisationerna. inleddes med en genomgång av statistiken frånde offentliga arbetsgivarorganisationerna. överladekommissionen med de båda LO-organisationerna. pågick kontakter medparterna . sammanträdde kommissionen internt påförmiddagen. Förhandlingar med parterna återupptogs ochpågick till ut . Siktet var inställt på att någon form av bud skulleöverlämnas under veckoskiftei. lämnades genom kommissionen ett besked inivåfrågor m. m. från arbetsgivarna till motparten. Arbetsgivarna hadeförklarat sig beredda till en viss eftergift i fråga om tidpunkten för medgivenlönehöjning, vilket kommissionen ansåg viktigt att vidarebefordra tillarbetstagarsidan. Reaktioner från arbetstagarsidan skulle lämnas . svarade arbetstagarparterna på arbetsgivarnasjämkade bud. Detta avvisades men parterna förklarade att de ville fortsättaförhandlingarna. Under förhandlingarna framkom det attparterna fortfarande stod långt från varandra och att det inte fanns underlagför en uppgörelse . Det var också klart att det saknades engemensam ståndpunkt till det statistiska bakgrundsmaterialet. På kommissionensinitiativ startades partssammansalta arbetsgrupper för de statliga resp.kommunala/landstingskommunala områdena för att gå igenom det statistiskamaterialet och presentera detta. Under förhandlingarnas gång inriktades arbetet på attfinna en form för ajournering kombinerad med ett inställande av den pågående konflikten. lämnade korhmissionen förslag med detta innehåll. Förslagen innebar bl. a. att parterna skulle fortsätta med vissaegna 531 kontaktersamt att de statistiska arbetsgrupperna skulle slutföra sitt arbete. KU1986/87:33 Dessutom skulle ett förskott på högst . utbetalas till varjeenskild Bilaga B 10 löntagare. Svar skulle lämnas . sade samtliga parter ja till kommissionensförslag. Det innebar, alltså bl.a. att den pågående konflikten avblåstes.Förhandlingar skulle återupptas efter kallelse frånkommissionen. redovisades vad som dittills framkommit i destatistiska gruppernas arbete. skulle resterande materialöversändas till kommissionen. ANDRA SKEDET 19 AUGUSTI - 8 SEPTEMBER 1986 Sedan kommissionen kallat parterna återupptogsförhandlingarna . Denna och ägnades åt kontaktermed arbetstagarorganisationerna. Den kontakten inleddes med en genomgång av de ekonomiska förutsättningarnaför lönerörelsen såsom arbetsgivarsidan såg dem (och ). Det samlade intrycket av kontakten med parterna var attmotsättningarna i allt väsentligt kvarstod i huvudfrågorna (nivån,avtalsperiodens längd, följsamhetsklausul och fördelning). De direktapartskontakterna hade inte givit några påtagliga resultat men diskussioner medkonstruktiva inslag hade förts beträffande bl. a. avtalens och lönesystemenskonstruktion (frågan om sektorisering inom den statliga sektorn och uppbrytningav den enhetliga kommunala löneplanen). Kommissionens arbete inriktades på att vid månadsskiftetaugustiseptember lägga ett bud omfattande nivån, avtalsperiodens längd ochvissa fördelningsfrågor. fram till fördesintensiva förhandlingar med parterna. 1 följsamhetsfrågan intog arbetstagarsidanmed undantag för /SR-K en mycket bestämd hållning som innebar krav påföljsamhet till den faktiska löneutvecklingen på den enskilda sektorn. Dettaavvisades kategoriskt av arbetsgivarsidan. I fördelningsfrågorna skilde sigarbetstagarorganisationerna åt på det sättet att LO-organisationerna ville hatyngdpunkten förlagd till låglönegrupperna medan TCO-organisationerna trycktepå åtgärder för mellanlönegruppen och /SR-kartellerna framhöll vikten avinsatser för de högre avlönade. Arbetsgivarsidan uttryckte förståelse för en meradifferentierad lönesättning än med särskilt beaktande av denoffentliga sektorns förmåga att dra till sig och behålla kvalificeradarbetskraft. I fråga om avtalsperiodens längd (ett eller ) ochden allmänna nivån kvarstod motsättningarna . överlämnade kommissionen sittförsta egna materiella förslag till parterna. Forslaget var inte förankrat hos någon av dem. Förslaget gick ut på att lösa huvudfrågorna och skapa förutsättningar för parterna att förhandla vidare direkt med varandra med sikte på en uppgörelse . Förslaget innebar bl. a. en avtalsperiod c-, med det huvudsakligautfallet . Förslaget innehöll inte KU 1986/87:33 någonklausul om följsamhet till löneutvecklingen på andra avtalsområden. offentliggjorde samtligaarbetstagarorganisationer ett gemensamt skriftligt uttalande riktat tillkommissionen och arbetsgivarsidan. I uttalandet betonades att man vidhöllkravet på full följsamhet till den privata sektorns löneutveckling. Den 8september sammanträffade företrädare för kommissionen med KTK för alt göra endel förtydliganden av budets innehåll. TREDJE SKEDET 10 SEPTEMBER-12 OKTOBER Fortsattaförhandlingar; slutbud - strandning - utlösning av konflikter Den10 september svarade parterna på kommissionens förslag. Ingen av parternagodtog delta men samtliga förklarade att de ville fortsätta förhandlingarnainför kommissionen. Parterna angav också vad de ansåg borde vara utgångspunktenför de fortsatta medlingsförhandlingarna. Dessa förutsättningar var liksomtidigare delvis oförenliga. Från arbetstagarsidan angavs som ett absolutvillkor följsamhet till löneutvecklingen på den privata sidan. Frånarbetsgivarsidan betonades att nästa bud borde vara förankrat hos dem. Därvid bearbetades bl.a. frågan om någon form av låglönesatsning ocholika konstruktioner när det gällde följsamheten. Alla parter hadeunderrättats om att kommissionen nu inriktade sig på att i första hand finna enlösning på följsamhetsfrågan, och tekniska diskussioner fördes i ämnet med allaparter. Kommissionen arbetade i syfte att inom lägga ett slutligtförslag. Sedanförslaget utarbetats redovisades det i sina huvuddrag muntligen för arbetsgivarsidan.Arbetsgivarna fick tillfälle att - utan att behöva ta ställning till förslageti sak - uttala sig om huruvida förslaget borde läggas fram. Arbetsgivarnasförhandlare godtog efter betänkelid att förslaget lades. Den16 september lade kommissionen fram förslaget, som i förhållande till tidigarebud innehöll en viss låglönesatsning på det statliga området, en mindrenivåhöjning av den selektiva potten samt en skrivning om följsamheten.Kommissionen uttalade också att den avsåg att stranda förhandlingarna om inteförslaget accepterades. Svar skulle lämnas . Den19 september svarade parterna. Arbetsgivarsidan avvisade kommissionensförslag. SKAF och SF antog inte heller förslaget men ville från vissautgångspunkter förhandla vidare direkt med motparterna. KTK liksom TCO-Sförkastade kommissionens förslag. De båda /SR-kartellerna antog däremotkommissionens förslag. Medanledning av svaren förklarade kommissionen förhandlingarna strandade. Den22 och varslade SKAF, KTK, SF och TCO-S om omfattandestridsåtgärder avsedda alt träda i kraft . Den28 september kallade kommissionen parterna till sonderande samtal i syfte attundersöka förutsättningarna alt få i gång förhandlingarna. Överläggningarna fortsatteden och slutade med att kommis- c-t sionenföreslog parterna att ta upp direkta förhandlingar med utgångspunkt i KU1986/87:33 slutbudet och under förutsättning att den föreslagna Bilaga B 10 bestämmelsen om följsamheten skulle utgå och att nivån inte ficköverstiga vad som i övrigt angavs i slutbudet. Förhandlingarna skulle varaslutförda och i avvaktan därpå föreslog kommissionenatt de varslade stridsåtgärderna skulle uppskjutas. Svar på kommissionens förslag skulle lämnas den 30september . På begäran lämnades SF och SKAF anstånd med svar till den1 oktober . Arbetsgivarsidan svarade ja påkommissionens förslag. TCO-S och KTK svarade nej och' utlöste devarslade stridsåtgärderna. svarade SF och SKAF. De accepterade därvidinte kommissionens förslag. De varslade stridsåtgärderna utlöstes påföljandedag. /SR-S och /SR-K, som svarade ,accepterade inte heller kommissionens föreslagna förutsättningar för fortsattaförhandlingar. Kommissionen konstaterade med anledning av parternasståndpunkter att förutsättningar inte förelåg för fortsatta förhandlingar ochatt dessa således var strandade. Kommissionen förklarade att den skulle följautvecklingen. Härefter följde en upptrappning av konfliktåtgärderna påfrämst arbetstagarsidan. varslade sålunda SF om ytterligarestridsåtgärder . varslade SAV om lockout vid FFV den14 oktober. varslade /SR-S om strejk och övertidsblockad den 14oktober vid ett betydande antal statliga arbetsplater. ladeTCO-S ytterligare varsel. Även på det kommunala området trappades konfliktenupp. lade SKAF omfattande varsel om arbetsinställelseroch gjorde KTK samma sak. FJÄRDE SKEDET 13 OKTOBER-26 NOVEMBER Konflikten "fryses" -direkta förhandlingarinleds men bryter samman beträffande KTK - kommissionsföirhandling - uppgörelse inledde kommissionen sonderingar för altundersöka om det fanns förutsättningar att på nytt starta förhandlingarna.Kontakterna fortsatte då kommissionen främst arbetade medfrågan att få /SR-S att skjuta på sina stridsåtgärder. Sedan kommissionen vädjat till /SR-S att tills vidareskjuta på sina varslade konfliktåtgärder biföll organisationen den 14, oktoberpå kvällen kommissionens hemställan. De sonderande samtalen fortsatte ochövergick i fortsatt medling. Denna gick nu snabbt in i ett avgörande skede. Efter en allvarlig vädjan från kommissionen gick parterna med på att ta upp direkta förhandlingar omfattande även fördelningsfrågorna. Formella förutsättningar för dessa förhandlingar angavs ej. Parterna utfäsle sig atttills vidare inställa alla pågående stridsåtgärder och inte utlösa nya så länge c-ia Parterna skulle hä rätt att utan nytt varsel KU 1986/87:33 sättainställd stridsåtgärd i kraft. Kommissionen skulle stå till parternas Bilaga B 10 förfogande för fortsatta medlingsinsatser vid behov. Parternainledde därefter intensiva direktkontakter. fickkommissionens ordförande besked om att förhandlingarna med KTK kört fast ochatt KTK avsåg att utlösa sin frysta konflikt påföljande dag.Kommissionens ordförande vädjade ulan resultat till KTK att hålla inne medåtgärderna. redovisade KTK sin ståndpunkt för kommissionen ochkonflikten ullöstes . lade TCO-S nya omfattandekonfliktvarsel som skulle utlösas . Direktförhandlingarnamellan parterna, med undantag för KTK, fortsatte . Den27 oktober orienterade sig kommissionen om läget i direktförhandlingen motbakgrund bl.