bet · GA01LU27 · 1986-12-31 00:00:00 — attriksdagen antar det i propositionen framlagda förslaget till lag om riktadeemissioner m.m. med den ändringen dels att lagen får rubriken vissariktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m,m,, dels att 2 och 5 §§ erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse, dels ock attikraftträdandetidpunkten bestäms till , 6. beträffandetilldelning av aktier LU 1986/87:27 att medavslag på motion 1986/87:L129 yrkande 3 antar i propositionen framlagda förslagtill dels lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) såvitt avser 4 kap. 9§, dels lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) såvitt avser 4 kap.11 §, 7. beträffandeaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen attriksdagen antar förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385)och förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) i denmän de inte omfattas av vad utskottet hemställt ovan med den ändringen dels att4 kap. 1 § och 5 kap. 1 § aktiebolagslagen samt 4 kap. 1 §försäkringsrörelselagen erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelse, dels att ikraftträdandetidpunkten bestäms till , 8. beträffandedifferentierad rösträtt attriksdagen avslår motion 1986/87:L205 yrkande 1, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:L205 yrkande 3 och 1986/ 87:N169 yrkande 2, 10. beträffande extra bolagsstämma viduppköpsbud att avslår motion 1986/87:L206, 11. beträffande underlättande avvinstdelningssystem att avslår motion 1986/87:L209, 12. beträffande skadestånd m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:L210, 13. beträffande ansvarsförsäkring förstyrelseledamöter att avslår motion 1986/87:L208. Närvarande: (), ().Stig (), (), (), (), (), (), (), NicGrönvall (m), (), ;(c), (),() och (). Lagstiftning om riktade emissioner i allmänhet (mom. 1) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Enligt proposifionen" och slutar med "vidare åtgärd"bort ha följande lydelse: Som framhålls i propositionen har påvisatatt emissio- LU 1986/87:27 ner riktade till såväl ledande befattningshavare somanställda i allmänhet haft en betydande omfattning . Somframhålls i motion L205 har utvecklingen också visat att reglerna om riktadeemissioner missbrukats och lett till nackdelar för de aktieägare som inte harkunnat utnyttja sin företrädesrätt. Enligt utskottets mening kan det mot denbakgrunden med fog ifrågasättas om gällande regler ger de enskilda aktieägarnaett tillräckligt skydd mot maktmissbruk från bolagsledning eller denbestämmande aktieägargruppen i ett bolag. Utskottet anser för sin del att hänsynen till de enskildaaktieägarna kräver att bolagsstämman ges detavgörande inflytandet vid beslut om riktade emissioner i allmänhet. Genom ensådan ordning skapas garantier för att beslut om riktade emissioner ochliknande transaktioner fattas i former som är betryggande frånminoritetsskyddssynpunkt och för att informationsgivningen både före och efterett sådant beslut fyller högt ställda krav. Möjligheten för bolagsstämman atttill styrelsen delegera uppgiften att fatta aktuella beslut bör därför, i syfteatt stärka minoritetens ställning, avskaffas. Enligt utskottets uppfattning är lagstiftningsbehovethärvidlag mot bakgrund av den redovisade utvecklingen av aktiemarknaden såangeläget att effekterna av de självsanerande åtgärder som vidtagits från bl,a. börsstyrelsen och näringslivet inte kan avvaktas. Utskottet förordar därför med anledning av motion L205yrkande 2 att hos regeringen begär förslag om att reglerna ombolagsstämmans rätt att till styrelsen delegera beslut om riktade emissioneravskaffas. I avvaktan på att en sådan lagstiftning genomförs kan utskottetgodta huvuddragen i det nu föreliggande förslaget till lagstiftning. dels att utskottet under moment 1 bort hemställa: 1. beträffande lagstiftning om riktade emissioner iall/?iänhei att med anledning av motion 1986/87:L205 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om framläggande avförslag till ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), 2, Godkännande av emissionsbeslut (mom, 2) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "När det" och slutar med "motion L128" bort ha följandelydelse: När det gäller emissioner riktade till anställda m, fl. iaktiemarknadsbolag är det liksom vid andra fall av riktade emissioner, somutskottet tidigare berört, särskilt angeläget att aktieägarnas rätt tillinflytande och information säkerställs. Hänsynen till aktieägarnas intressenkräver sålunda att bolagsstämman ges det avgörande inflytandet vid beslut omsådana riktade emissioner. Den nuvarande möjligheten att i dessa fall delegerabeslutanderätten till styrelsen bör därför som föreslås i propositionenavskaffas. I likhet med vad som anförs i motionen anser utskottet att inteheller möjligheten för bolagsstämmanatt i efterhand godkänna ett sådant beslut bör finnas kvar. Ombolagsstämman först i efterhand föreläggs ett emissionsbeslut för godkännandekan enligt utskottets mening risk föreligga för att bolagsstäm- LU 1986/87:27mans handlingsfrihet i praktiken blir begränsad. En förutsättning för att deenskilda aktieägarna skall kunna ges ett reellt inflytande är därför att frågorom riktade emissioner av aktuellt slag alltid i första hand skall behandlas avbolagsstämman. Utskottet kan i sammanhanget erinra om att en sådan ordningocksä förordades av i remissvaret överLeo-kommissionens förslag. Att det, som framhålls i propositionen, skulle kunnaföreligga något behov för företagen av att snabbt få fill stånd aktuellaemissioner har utskottet för övrigt svårt att se med hänsyn till att det nu ärfråga om personajemissioner. Sådana emissioner kan knappast anses varabetingade av företagens behov av att tillgodose sin kapitalförsörjning, ochbehovet för företagen all snabbt anpassa sig till rådande marknadsläge gör sigdärför inte gällande i dessa sammanhang. Med det anförda tillstyrker utskottet motion L128 ochavstyrker bifall till regeringens förslag i denna del. dels att utskottet under moment 2 bort hemställa: 2. beträffande godkännande av emissionsbeslut attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L128 och med avslag på proposifion1986/87:76 i denna del godkänner vad utskottet har anfört, Majoritetskravet (mom. 3) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Om emissioner" och slutar med "utskottet nedan." bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör, i syfte att skapa garantierför alt aktieägarnas intressen inte träds för när, ett krav på kvalificeradmajoritet gälla vid bolagsstämmans beslut om emission av aktuellt slag.Emellertid anser utskottet att det i propositionen uppställda majoritetskravetär alltför strängt. Ett sådant krav skulle medföra att en litenaktieägarminoritet kan stoppa en från bolagets synpunkt angelägen emission. Vidändringar i bolagsordningen är huvudregeln enligt ABL att det krävs enmajoritet på två tredjedelar av de avgivna rösterna och av de vid stämmanföreträdda aktierna. Enligt utskottets mening är det frånminoritetsskyddssynpunkt fullt tillräckligt med ett motsvarande majoritetskravvid nu aktuella beslut. För ett beslut om att vissa aktiers rätt skall försämrasgenom en ändring i bolagsordningen gäller visserligen enligt ABL ett strängaremajoritetskrav. Vad som i propositionen sägs om att emissioner riktade tillledande bolagsfunklionärer kan leda till att befintliga aktiers rätt försämrasär visserligen riktigt, men detta torde gälla vid alla former av riktadeemissioner, och utskottet kan således inte ansluta sig till vad som anförs ipropositionen om att det från den synpunkten föreligger skäl att enbart för nuaktuella emissioner tillämpa ett sådant strängare majoritetskrav, I sammanhangetvill utskottet också framhålla att det enligt generalklausulen i 9 kap, 16 §ABL föreligger ett förbud för bolagsstämman att fatta beslut som gynnar vissaaktieägare till nackdel för bolaget eller annan aktieägare. Med detanförda tillstyrker utskottet förslaget i motion L129 yrkande 2 att 19 detmajoritetskrav som normalt gäller vid ändringar av bolagsordningen skall gällaäven vid beslut om emissioner av nu aktuellt slag. Utskottet avstyrker därmedbifall till propositionen i aktuell del. Till frågan om den lagtekniskautformningen återkommer utskottet nedan. dels att utskottet under moment 3bort hemställa: 3. beträffande t/iajoritetskravet att med bifall tillmotion 1986/87:L129 yrkande 2 och med avslag på propositionen i denna delgodkänner vad utskottet anfört. LU 1986/87:27 4, Förslaget till lag om riktade emissioner m, m, (mom, 5) (), (), () och () anser - under förutsättning av bifall tillreservation 2 - att utskottet under moment 5 bort hemställa: 5. beträffande förslaget till lagom riktade emissioner /n. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om riktade emissioner m.m. med den ändringen dels att lagenfår rubriken vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m. m,, delsatt 3 och 4 §§ erhåller följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse,dels att 2 och 5 §§ erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelse, dels ock att ikraftträdandetidpunkten bestäms till Ett beslut som enligt denna lag skallfattas eller godkännas av bolagsstämma är giltigt endast om det har biträttsav aktieägare med minst nio tiondelar av såväl de avgivna rösterna som de vidstämman företrädda aktierna. Ett beslut som enligt denna lagskall fattas av bolagsstämma är giltigt endast om det har biträtts avaktieägare med minsl nio tiondelar av såväl de avgivna rösterna som de vidstämman företrädda aktierna. Ett beslut om emission av aktier eller skuldebrev somavses i 1 § 1 skall för att bli giltigt ha fattats eller godkänts avbolagsstämman i det emitterande bolaget, om aktieägarna i detta bolag inteskall ha företrädesrätt till teckning i förhållande till det antal aktier deförut äger eller enligt vad som föreskrivs i bolagsordningen samtföreträdesrätt i stället skall lämnas 1. styrelseledamötereller suppleanter i det emitterande aktiebolaget eller annat företag inomsamma koncern, 2. verkställandedirektör eller vi- Ett beslut om emission av aktier eller skuldebrev somavses i I § I skall för att bli giltigt ha fattals av bolagsstämman i detemitterande bolaget, om aktieägarna i detta bolag inte skall ha företrädesrätttill teckning i förhållande till del antal aktier de förut äger eller enligtvad som föreskrivs i bolagsordningen samt företrädesrätt i stället skall lämnas 1. styrelseledamötereller suppleanter i det emitterande aktiebolaget eller annat företag inomsamma koncern, 2. verkställandedirektör eller vi- Denna paragraf gäller inte aktier som emitteras för att infria bolagets utfästelse i konvertibla skuldebrev eller i optionsrätter till nyteckning. ce verkställande direktör i det emitterande aktiebolageteller annat företag inom samma koncern, 3. andra anställdahos det emitterande aktiebolaget eller annat företag inom samma koncern, 4. make ellersambo till någon som avses i 1-3, 5. omyndiga barnsom står under vårdnad av någon som avses i 13, eller 6. juridiskapersoner över vilka någon som avses i 1-5 ensam eller tillsammans med annan somavses där har ett bestämmande inflytande. ce verkställande direktör i det emitterande aktiebolageteller annat företag inom samma koncern, 3. andra anställdahos det emitterande aktiebolaget eller annat företag inom samma koncern, 4. make ellersambo till någon som avses i 1-3, 5. omyndiga barn somstår under vårdnad av någon som avses i 1-3, eller 6. juridiskapersoner över vilka någon som avses i 1-5 ensam eller tillsammans med annan somavses där har ett bestämmande inflytande. Förslaget till lag om riktade emissioner m. m, (mom. 5) , och (allam) anser- under förutsättning av bifall till reservation 3 - att utskottetunder moment 5 bort hemställa: 5. beträffande/öw/ager till lag omriktade emissioner /n. att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om riktade emissioner m.m. med den ändringen dels att lagenfår rubriken vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m,, delsatt 3§ erhåller följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse, delsatt 2 och 5 §§ erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,dels ock att ikraftträdandetidpunkten bestäms till Ett beslut som enligt denna lag skall fattas ellergodkännas av bolagsstämma är giltigt endast om det har biträtts av aktieägaremed minst nio tiondelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företräddaaktierna. Ett beslut som enligt denna lag skall fattas ellergodkännas av bolagsstämma är giltigt endast om det har biträtts av aktieägaremed minst två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företräddaaktierna. 6.Tilldelning av aktier (mom. 6) , och (allam) anser dels att den del av utskottels yttrande på s. 11 sombörjar med "Lagändringen synes" och slutar på s. 12 med"yrkande 3 avstyrks" bort ha följande lydelse: I de fall överteckning av aktier sker kan som framhålls imotionen ett LU 1986/87:27 omfattande arbete med att fördela aktierna uppstå.Även om det därvid i vissa fall kan förekomma ställningstaganden av ömtålignatur kan det inte rimligen anses vara en uppgift för styrelsen i dess helhetatt svara för denna verksamhet som ändå som regel får anses vara av rentexpeditionell natur. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att de personertill vilka delegation kan ske är ledamöter av styrelsen och därmed kanförväntas känna samma ansvar för verksamheten som styrelsen i sig.Delegationsbeslutet förenas regelmässigt med beslutsprinciper, som skall gällaför fördelningsbeslut. Någon ändring av gällande ordning är således inteerforderlig. Propositionens förslag i denna del bör därför - med bifall tillmotion L129 yrkande 3 -avslås. deb att utskottet under moment 6bort hemställa: 6. beträffande tilldelning av aktier att med bifalltill motion 1986/87:L129 yrkande 3 avslår i propositionen framlagda förslagtill dels lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) såvitt avser 4 kap. 9§, dels lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) såvitt avser 4 kap.11 §, Differentieradrösträtt (mom, 8) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: Frågan om röstvärdesdifferentiering har varit föremål föröverväganden av röstvärdeskommittén. 1 betänkandet (SOU 1986:23) Aktiersröstvärde konstaterade kommittén att det inte fanns tillräckligt underlag föratt ta ställning i frågan om röslvärdesdifferentiering. Kommittén som bl.a.hänvisade till att ägarutredningen kartlägger frågor om det korsvisa ägandetansåg att frågan om röstvärdesdifferentiering i stället borde ställas sammanmed bl. a. det arbete som bedrivs av ägarutredningen. I en till betänkandetfogad fp-reservation förordades bl.a. att utredningen borde tagit ställning föratt möjligheten att utge aktier med begränsad rösträtt i börsnoterade bolagskulle avskaffas. Utskottet kan för sin del helt ansluta sig till vad somanförs i den nämnda reservationen. Sålunda bör enligt utskottets mening likarisk på aktiemarknaden ge lika rätt till inflytande. Rätten för börsföretagatt vid nyemission ge ut aktier med lägre röstvärde bör därför avskaffas. Ensådan ordning skulle som också framhålls i motionen skydda de små aktieägarnaoch minska maktkoncentrationen inom storföretagen. Vidare skulle enligtutskottets uppfattning sannolikt antalet s. k. maktaffärer minska ommöjligheten till differentierad rösträtt avskaffades. Utskottet anser således att det redan nu finns underlagför att genomföra den i motion L205 yrkande 1 förordade ändringen i ABL. Det bör ankomma på regeringen att närmare överväga hur en sådan ändring lämpligen bör genomföras. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion L205 yrkande 1 ges regeringen till känna. dels attutskottet under moment 8 bort hemställa: LU 1986/87:27 8. beträffande differe/itierad rösträtt att medbifall till motion 1986/87:L205 yrkande 1 ger regeringen till känna vad utskottetanfört om framläggande av förslag fill ändring i aktiebolagslagen (1975:1385), Underlättandeav vinstdelningssystem (mom, 11) och (båda fp) anser dels alt den del av utskottels yttrande på s. 10 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med " motion L209"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att skapaförutsättningar för vinstdelningssystem. Som framhålls i motionen har särskiltde former av vinstdelning där de anställda har kvar sina andelar i en stiftelseen rad positiva effekter. Sålunda kan de anställda med ett sådant system gesbåde inflytande och ansvarskänsla för det egna företaget. Vidare innebär det enspridning av aktieägandet. Utskottet ser det därför som angeläget att sådana reglersom lägger hinder i vägen för tillskapandet av vinstdelningssystem undanröjs.Ett sådant hinder utgör den ovan redovisade regeln i 12 kap. 3 § ABL om att enminoritet kan påkalla vinstutdelning. Denna regel medför att den företagare somger ut mer än en tiondel av aktierna i sitt bolag har avhänt sig möjlighetenatt kontrollera hur bolagets vinst skall användas. Eftersom möjligheten attsjälvständigt disponera över vinsten är särskilt betydelsefull i mindre företagleder denna regel som framhålls i motionen till att många familjeföretagareavstår från att sälja aktier till sina anställda. En emission eller överlåtelseav aktier som avser mindre än en tiondel av aktiestocken framstår nämligensällan som meningsfull. Enligt utskottets mening kan även reglerna omtvångsinlösen liksom vissa andra bestämmelser i i familjeförelag upplevassom ett hinder för en spridning av aktieägandet till de anställda. En möjlighet att undanröja de angivna hindren förtillskapandet av system för vinstdelning vore, som motionären framhåller, attändra gränsen för storleken av det aktieinnehav som krävs för att påkallaangivna åtgärder. Sålunda skulle, i de fall aktierna avses bli placerade i ensådan stiftelse som ingår i ett vinstdelningssystem, en sänkning av den nuvarandegränsen till två tiondelar kunna övervägas. En förutsättning härför bör dockvara att minst en tiondel av aktierna, placeras i en stiftelse av angivet slag.Med en sådan ordning skulle, med all säkerhet, benägenheten - särskilt idotterbolag-att medverka till införande av vinstdelningssystem öka och därmedskapa en allmänt önskvärd aktiespridning. På grund av det anförda anser utskottet i likhet medmotionären alt en översyn av ABL:s regelsystem i aktuellt hänseende bör ske.Vid en sådan översyn måste också beaktas att de aktuella majoritetsreglernasyftar till att ge enskilda aktieägare ett skydd mot missbruk från enaklieägarmajoritet. Som utskottet tidigare i flera olika sammanhang uttalat ärdet av stor vikt att minoritetsskyddsbestämmelserna i inte urholkas. regeringenatt närmare bestämma formerna härför. Vad utskottet anfört yx medanledning av motion 1986/87:L209 bör som sin mening ge regeringentill känna. dels attutskottet under moment 11 bort hemställa: LU 1986/87:27 11. beträffande underlättande avvinstdelningssysiem att med anledning av motion 1986/87:L209 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en översyn avaktiebolagslagen. 9.Skadestånd m, m. (mom. 12) dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.14 med "Vad först" och som slutar på s. 15 med "denna del"bort ha följande lydelse: Vad först angår frågan om en begränsning av det ekonomiskaansvaret för styrelseledamöter vill utskottet stryka under att styrelsen i ettaktiebolag skall svara för ledningen av bolaget och alltså fyller ensynnerligen viktig funktion. Det är därför av väsentlig betydelse att varjestyrelseledamot känner sitt ansvar för att ledningsfunktionen utövas på ettsådant sätt att alla de intressen som gör sig gällande i aktiebolag tillgodosespå sätt lag och god affärssed föreskriver. Det ekonomiska ansvar som enstyrelseledamot har enligt reglerna i ABL syftar till att stärka kravet påansvarstagande, som dessa regler utgör grunden för skyldigheten attsvara för de ekonomiska konsekvenserna av fel eller misstag. Utskottet vill vidare understryka det angelägna i att svenskaaktiebolag kan rekrytera kompetenta styrelseledamöter också utanföraktieägarkretsen -främmande styrelseledamöter-som kan tillföra styrelsearbetetkompetens baserad på sakkunskap och objektivitet. Sådana styrelseledamöter som alltså saknar den intimatillgång till information om bolagets förhållanden som normalt är tillgängligför aktieägande styrelseledamöter, kan i följd av denna särställning bliobenägna att ta styrelseuppdrag eftersom det kan leda till ett obegränsatansvars- och risktagande. Utskottet önskar i detta sammanhang framhålla attdenna synpunkt redan uttryckts i den allmänna debatten såvitt gäller ansvaretför arbetstagares representanter i aktiebolags styrelse. Utskottet villdärutöver framhålla att den amerikanske professorn , som ärexpert på akliebolagsrättsliga frågor i och som studerat förhållandena iSverige på inbjudan av bl. , efter studier pekat just påde omständigheter som utskottet särskilt framhållit häri. Professor , som har kommit till uttryck i en omfattande promemoria, som bl.a.publicerats i tidskriften har föranlett att frågan om begränsning avvissa styrelseledamöters ansvar allmänt debatteras i värt land. Det är därförangeläget att nu tar tillfället i akt att låta den redan tillsattakommittén för utredning av betalningsansvaret för juridiska personers skulderm.m. (Ju 1984:09) som bl.a. har att se över reglerna om s.k. ansvarsgenombrottfä i uppdrag att jämväl överväga den i motionen väckta frågan. Vad utskottet anfört bör med anledning av motion L210 idenna del som sin mening ge regeringen till känna. dels attutskottet under moment 12 bort hemställa: LU 1986/87:27 12. beträffandeskadestånd rn. attriksdagen med anledning av motion 1986/87:L210 i denna del och med avslag påmotionen i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en översyn av reglerna om styrelseledamöters skadeståndsansvar, Ansvarsförsäkring för Styrelseledamöter (mom. 13) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar på s. 16 med "motionL208" bort ha följande lydelse: Som utskottet framhållit i det föregående svarar styrelseni ett aktiebolag för ledningen av bolaget och fyller därmed en synnerligenviktig funktion. Varje styrelseledamot måste därför känna sitt ansvar för attledningsfunktionen utövas på ett riktigt sätt. Det ekonomiska ansvar som enstyrelseledamot påtar sig verkar också i denna riktning. är det allt vanligare att styrelseledamöternafriskriver sig från sitt ekonomiska ansvar. Så sker genom tecknande avansvarsförsäkring ibland utan självrisk och ofta bekostad av bolagsmedel. Sådan omfattande friskrivning på annans bekostnad kan lättuppfattas som en urholkning av styrelseledamöternas ansvar för bolagelsledning. Ytterst kan detta leda till bristande förtroende för sådanastyrelseledamöter. En sådan utveckling skulle vara mycket olycklig för vårtnäringsliv. Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening frågan omansvarsförsäkring för styrelseledamöter ses över, och det bör ankomma påregeringen att närmare bestämma formerna härför. Vad utskottet anfört bör medbifall till motion L208 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under moment 13 bort hemställa: 13. beträffandea/isvarsförsäkring för styrelseledat/iöter attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L208 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. 1 Förslag till LU 1986/87:27 Lag om riktade emissioner m, m. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller då aktiebolag, som enligt lagen(1985: 571) om värde pappersmarknaden utgör aktiemarknadsbolag, eller dotterbolag till sådana bolag fattar beslut om 1, nyemission avaktier eller emission av konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade medoptionsrätt till nyteckning, eller 2, överlåtelse avaktier eller skuldebrev av detta slag som har utfärdats av ett bolag inom sammakoncern.