bet · GA01AU9 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag på tilläggsbudget I för /87 m. m.(prop. 1986/87: 25, skr. 1985/ 86:177) AU 1986/87:9 Medanledning av proposifion 1986/87: 25 med förslag om tilläggsbudget I /87 och de i anslutning till propositionen väckta motionerna1986/87: AlOl och 1986/87: A102 behandlar utskottet dels vissa pensionsfrågor,dels anslagsfrågor som berör arbetsmarknadsutbildningen resp. regionalutveckling. I samband med pensionsfrågorna anmäls regeringens skrivelse1985/86:177 om statssekreterares villkor vid regeringsskifte m.m. Pensionsfrågor m. m. Utskottettillstyrker att regeringen bemyndigas medge statsrådspension åt f. d.statsministern och bevilja förbättrad familjepension åtframlidne statsministern efterlevande. Vidare redovisar utskottetutan erinran vad som anförts i den ovannämnda regeringsskrivelsen om vad somskall gälla om statssekreterares förmåner vid regeringsskifte m. m. Till grundför skrivelsen ligger en överenskommelse som träffats av de fyra störstariksdagspartierna. Underdenna rubrik tillstyrker utskottet att ytterligare 143 milj. kr. anvisas ienlighet med regeringens förslag. Moderata samlingspartiet föreslår i en reservationett tillkännagivande till regeringen om den budgettekniska behandlingen av dennya organisationen för arbetsmarknadsutbildningen. I ett särskilt yttrande (m,fp, c) betonas behovet av beredskap inför den konjunkturförsämring som kanväntas. Regeringenföreslåratt medel från anslaget Lokaliseringsbidrag m. m. skall få användas försärskilda stödinsatser i . a. förordas att högst 35 milj. kr.skall få beviljas som tillskott till ett blivande investmentbolag i länet.Utskottet biträder regeringsförslagen. Moderata samlingspartiet anser i enreservation att beloppet i stället skall anvisas som lån och 1 1986/87. angerdärutöver sin syn på förutsättningarna för en positiv utveckling i AU1986/87: 9 länet. Slutligen tillstyrker utskottet att medel anvisas somkapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden, till fullföljande avett beslut som fattats av . I. Pensionsfrågor m. m. Proposition 1986/87: 25 bilaga 5 I propositionen hemställer regeringen - efter föredragningav statsrådet - under punkt 4 (s. 13-14) att skallbemyndiga regeringen att från , netto,ta i anspråk medel för 1. pension ät f.d.statsministern enligt vad föredraganden har förordat, 2. förbättradfamiljepension åt framlidne statsministern efterlevande enligt vadföredraganden har förordat. Ett avgående statsråd kan beviljas förordnandepension omhan eller hon innehaft en sådan befattning i sammanlagt . ThorbjörnFälldin var statsminister (och ) ochuppfyller därmed inte tidsvillkoret. Med hänsyn till den långa tid som Fälldinvar statsminister anses i propositionen att det dock finns skäl att tillerkännahonom statsrådspension från och rätt till familjepension förefterlevande. Statsrådspensionen kommer att samordnas med riksdagsmannapensionså att det sammanlagda pensionsbeloppet, som framgår av propositionen, blir . Normalbeloppet för familjepension åt utgör . I propositionen föreslås attnormalbeloppet räknat från höjs till . i 1986 årspensionsnivå. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och hemställer att lämnar regeringen det i proposition1986/87:25, bilaga 5, under punkt 4 begärda bemyndigandet. Regeringens skrivelse 1985/86: 177 Genom skrivelsen bereds tillfälle att ta del avvad som i den anförts om överenskommelsen om förmåner för statssekreterare isamband med regeringsskiften m. m. Vid regeringsskiftet träffade företrädare för denavgående och den tillträdande regeringen en överenskommelse om vissapersonalfrågor avseende bl. a. statssekreterarna. Liknande överenskommelserhar träffats vid följande regeringsskiften. En revidering av 1976 årsöverenskommelse har därefter skett genom att företrädare för de fyra störstariksdagspartierna träffat en ny överenskommelse . Den avserförhållandena vid såväl regeringsskiften som statsrådsskiften. kabinettssekreterarei omfattas av överenskommel- AU 1986/87:9 sen. I regeringens skrivelse lämnar föredraganden,statsministern , följande redogörelse för överenskommelsens innehåll: En utgångspunkt i överenskommelsen är att enstatssekreterare efter en ny regerings tillträde begär entledigandefrån sin tjänst som statssekreterare och uppdrag som ordförande eller ledamot iorgan med stadig anknytning. En statssekreterare som är tjänstledig från en tidigareanställning skall återgå till denna, om lönen i den anställningen inteundersfiger den som han hade som statssekreterare vid regeringsskiftet. Om statssekreteraren inte har någon sådan tjänst attåtergå till, skall han på egen hand undersöka möjligheterna att få nyanställning. Det eller de partier som har ingått i den avgående regeringenskall i dessa fall också i rimlig utsträckning medverka till attstatssekreteraren får en ny anställning. Den tillträdande regeringen skall vid sitt förstasammanträde besluta om förmåner till den avgående statssekreteraren enligtföljande. Varje statssekreterare skall för fiden från entledigandettill utgången av juni månad året efter regeringsskiftet få en månatligersättning av samma storlek som den lön som han hade i anställningen vidregeringsskiftet samt de sociala förmåner som han skulle ha haft rätt till omhan hade haft kvar anställningen. Om regeringsskiftet inte har samband med ettordinarie riksdagsval, skall statssekreterare i stället erhålla dessaekonomiska förmåner till utgången av den åttonde kalendermånaden efterregeringsskiftet. Förmånerna upphör om statssekreteraren före den angivnatidpunkten tillträder en ny anställning eller återgår till en tidigareanställning. Om lönen i denna anställning understiger den lön som han hade somstatssekreterare, skall han dock under återstoden av tiden få ersättning medett belopp som motsvarar mellanskillnaden. Om statssekreteraren har tjänstgjort som statssekreterarei minst tre är eller om han tjänstgjort som statssekreterare mellantvå ordinarie val, skall han erbjudas en ny statliganställning som svarar mot hans erfarenhet som statssekreterare och mot hansförtjänst och skicklighet i övrigt. Lönen i den nya anställningen skall inteunderstiga den lön som han hade vid regeringsskiftet. Den tillträdanderegeringens skyldighet att erbjuda en statssekreterare en anställning av dettaslag gäller dock inte om statssekreteraren skall återgå till en tidigareanställning med en lön som inte understiger den lön han hade vidregeringsskiftet eller om han har accepterat någon annan anställning. En sådan statssekreterare som avses i det föregåendestycket kan, enligt en särskild protokollsanteckning, få en rimlig ekonomiskersättning även då han annars inte har rätt till någon sådanersättning, om han därvid ännu inte kunnat tillträda någon erbjuden tjänst. En statssekreterare som är knuten till ett statsråd somavgår utan samband med ett regeringsskifte förutsätts begära sittentledigande, om det nya statsrådet begär det. Överenskommelsen skall även idessa fall gälla i tillämpliga delar. Frågan om statssekreterarnas förmåner vid regeringsskiftenbehandlades av utskottet i betänkandet AU 1981/82: 27 med anledning av dåföreliggande regeringsförslag om pensioner m. m. för statsråd ochstatssekreterare vid regeringsombildning. Utskottet uttalade sig vid dettillfället bl. a. för att enrevidering av överenskommelse beträffande statssekreterarna /87: 9 borde ske. Det är tillfredsställande att revideringen har kommittill stånd. Med detta konstaterande föreslår utskottet att lägger regeringens skrivelse 1985/86: 177till handlingarna. Regeringen föreslår i propositionens bilaga 8 (s. 24-25) -efter föredragning av statsrådet - att skall tillArbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87: AlOl av m.fl. (m). 1. att som sin mening ger regeringen fill kännavad som i motionen anförs angående budgetteknisk behandling äv den nyskapadearbetsmarknadsutbildningsorganisationen. Fr. o. m. innevarande budgetår gäller en ny organisationför arbetsmarknadsutbildningen. Den tidigare verksamheten i skolöverstyrelsensregi har överförts pä en ny, länsvis anordnad organisation, benämndAMU-grtip-pen, under ledning av en ny central myndighet, AMU-styrelsen. Det harförutsatts att arbetsmarknadsverket kommer att ta i anspråk huvuddelen avgruppens utbildningskapacitet. AMS upphandling av utbildning från AMU-gruppenoch andra utbildningsanordnare bekostas från anslaget Arbetsmarknadsutbildning.För det ändamålet är beräknat i runt tal 1 780 milj. kr. Enligt propositionen behövs till AMS upphandling avutbildning ytterligare högst 114 milj. kr. för att täcka merkostnader somuppstått bl. a. till följd av övergången till den nya verksamhetsformen och sominte har beaktats tidigare. Vidare behövs ytteriigare 29 milj. kr. med hänsyntill att den disponibla tillgången på reservationsmedel från föregåendebudgetår uppgår till 171 milj. kr. och inte till 200 milj. kr. m.fl. (m) anser i motion 1986/87: AlOl attbakgrunden till det extra medelsbehovet i propositionen har presenterats pä ettotillfredsställande sätt. Vidare kritiseras att medelsbehovet inte föi;utsågsi ett tidigare skede ehuru detta borde ha varit möjligt med hänsyn till detomfattande förberedelsearbete som föregick den nya organisationen. Trots sinkritiska inställning vill motionärerna inte gå emot regeringens begäran omanslagsförstärkning. De anser dock att i ett tillkännagivande tillregeringen bör understryka att AMU måste utnyttja de nya AU1986/87: 9 möjligheter som följer av den förändrade organisationen och det nyahuvudmannaskapet. Kostnadsökningar utöver ordinarie prisökningar och löneavtalmåste bäras antingen av ökade intäkter via direkt försäljning avutbildningstjänster på den öppna marknaden och/eller rationalisering ocheffektiviseringar inom den egna verksamheten. Av det av regeringen begärda beloppet, 143 milj. kr.,skall som ovan nämnts 29 milj. kr. utgöra täckning för att behållningen avreservationsmedel blev lägre än som kalkylerats. I övrigt skall högst 114milj. användas enligt följande. För redan inträffade resp. ytterligare tillkommandekostnadsökningar för löner beräknas (32,5-1-32,5) 65 milj. kr. Därutöverbehövs, såsom noteras i den föreliggande motionen AlOl, ytterligare medel föratt förränta den nya s. k. statskapital, dvs. denutrustning som har övertagits frän . Härför är beräknat 49milj. Enligt vad utskottet inhämtat har tillsatts en arbetsgrupp medföreträdare för finans- och arbetsmarknadsdepartementen och för AMU-styrelsensom skall se över olika frågor kring detta statskapital och dess förräntning.Det är regeringens avsikt att innehålla det nyssnämnda beloppet i avvaktan påresultatet av arbetsgruppens bedömningar. Motionärerna motsätter sig inte att ytterligare medelanvisas till arbetsmarknadsutbildningen, och utskottet anser för sin del - medhänvisning till den ovan lämnade redovisningen - att bör medge den begärdaanslagsförstärkningen. Synpunkterna i motion AlOl på den budgettekniskabehandlingen av den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildningen innebäratt sådana kostnadsökningar som inte hänför sig till den allmännaprisstegringen och nya löneavtal skall täckas av intäktsökningär ochrationaliseringar. Med den anslagskonstruktion som valts finns i och för sigredan inbyggda spärrar av det slag som motionärerna tänker sig. I praktiken fårman räkna med att i fortsättningen prövar större oförutseddautgiftsbehov, såsom i det nu aktuella ärendet eller - för att välja ett annatexempel - om utbildningsvolymen snabbt behöver ökas på grund av denkonjunkturförsämring som olika rapporter indikerar. Med hänsyn härtillär det enligt utskottets mening inte påkallat för att avge dettillkännagivande till regeringen som föreslås i motionen. Den avstyrks sålundai den förevarande delen. I propositionen anmäls att regeringen medgivit att ettbelopp om 6 milj. kr. får användas för särskilda utbildningsinsatser i . Finansi ering sker genom en omfördelning av medel som för innevarande budgetår anvisats till beredskapsarbeten under anslaget B 5. Sysselsättningsska pande åtgärder. Utskottet anser att finansieringsformen kan godtas i före varande fall. 1. beträffande medelsanvisningen att med bifalltill propositionen i motsvarande del till Arbetsmarknadsutbildning påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 anvisar ettreservationsanslag av . 2. beträffande budgetteknisk behandling av den nyaorganisatio- AU 1986/87:9 nen för arbetsmarknadsutbildning att riksdagenavslår motion 1986/87: AlOl yrkande 1. Regional utveckling 1. Lokaliseringsbidrag m. m. Regeringen föreslår under punkt C 2 (s. 2627) efterföredragning av statsrådet att skall godkänna vad somanförts om användningen av medel pä anslaget C 2. Lokaliseringsbidrag m. m. Regeringsförslagen gäller finansieringen av vissa åtgärdersom syftar till att stärka utvecklingsmöjligheterna för näringslivet iBlekinge. För det första avses ett tillskott med högst 35 milj. kr.till ett regionalt investmentbolag i länet. Det förutsätts att staten ochnäringslivet i regionen bidrar var för sig med lika stora belopp. Vidareförordas att 10 milj. kr. avsätts till förutvecklingsinsatser i länet och 9 milj. kr. för att rusta upp iNogersund (). Åtgärderna är av det slaget att de normalt inte fårfinansieras från det anslag som här är aktuellt. 1986/87: AlOl av m.fl. (m) vari yrkas 2. att ,med avslag på regeringens förslag om användning av medel på anslaget C 2. i statsbudgeten för /87 i vad avser medel till regionaltinvestmentbolag i , bemyndigar regeringen att från anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m.m. i statsbudgeten för /87 nyttja högst35000000 kr. för att utge ett ränte- och amorteringsfritt lån med högst 5 årslöptid till ett regionalt investmentbolag i i enlighet med vad somi motionen anförs, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeförutsättningar för företagsetablering och expansion i , 4. att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av de infrastruktu-rella problemen iBlekinge län. 1986/87: A102 av () vari yrkas 1. att beslutar att av medel på anslaget C 2används ett belopp av 35 milj. kr. som ränte- och amorteringsfritt tidsbegränsat lån i enlighet med de riktlinjer som angivits i mofionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligverksamhet i , 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag om generellt frisläpp av investeringsfonderoch allmän investeringsreserv i enlighet med de rikt- AU 1986/87:9 linjersom angivits i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om ändradeavskrivningsregler i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen. 1 kommittémotion AlOl godtas att medel anvisas till Lundsuniversitet för det angivna ändamålet och för upprustning av iNogersund. När det gäller investmentbolaget uttrycker mofionärerna oro försenare års utveckling med tillkomsten av ett stort antal offentliga organ ochhelt nya institutioner som har fått nya och utökade resurser för att stimuleratillväxten av små och medelstora företag. Denna utveckling exemplifieras avmotionärerna, som menar att ett alltmer polifiserat och geografiskt heltäckandesystem håller på att växa fram. Med hänsyn till den besväriiga situationen iBlekinge län kan det dock vara mofiverat med ett statligt engagemang för attförbättra tillgången på riskkapital i länet. Det bör emellertid inte ske genomett statligt delägande i det blivande investmentbolaget. Erfarenheterna avstatligt hel- eller delägda investmentbolag är inte positiva. I stället börmedel anslås till ett ränte- och amorteringsfritt lån med en löptid av . De ovan nämnda modellerna för en växande styrning avinvesteringarna, fortsätter motionärerna, kan var. för sig te sig små ochoförargliga. Sammantaget är emellertid riskerna för ett misslyckande stora.Det som behövs är i stället en politik som inriktas på att undanröja många avde ekonomiska hinder för en bättre företagsutveckling som finns i framför alltskattelagstiftningen. Ett sänkt skattetryck genom bl. a. borttagen förmögenhetsskattpå arbetande kapital i små och medelstora företag, en rättvis aktiebeskattningetc. skulle på ett avgörande sätt förbättra utvecklingsförutsättningarna förnäringslivet. Vidare påpekas att många företag har medel innestående påspärrade konton hos och att investeringsfonderna inte är fritttillgängliga för t. ex. maskininvesteringar i . Motionärerna anser sammanfattningsvis att näringslivetsmöjligheter att växa och utvecklas bestäms i första hand av andra faktorer,inte av växande interventioner och utbredning av politikens inflytande överföretagen. Det är främst skattetrycket, näringslivets internationella konkurrenskraftoch förekomsten av flexibilitetshindrande regleringar som avgör utvecklingenockså i . De yrkar att vad de anfört skall delges regeringen. Slutligen anförs i motionen att en effektiv ochlångsiktigt bärande politik för regional utveckling i första hand måsteinriktas på att förbättra de grundläggande förutsättningarna för ett växandenäringsliv. Därvid är kvaliteten och bredden i infrastrukturen väsentlig. Vadgäller bör regeringen få i uppdrag att analysera vilkainfrastrukturella förutsättningar som finns i länet och därefter återkomma tillriksdagen med förslag om förbättringar om så anses påkallat. Även i motion AI02 förordas att statens stöd tillinvestmentbolaget ges i form av ett tidsbegränsat ränte- och amorteringsfrittlån. Motionären framhåller vidare att inte minst på kort sikt skulle enlokalisering av statlig verksamhet till få en mycket stor betydelse.Det bör ges regering- Enligt motionären är det hög tid att frisläppa de medel AU 1986/87:9företagen har avsatt i investeringsfond eller allmän investeringsreserv, i vartfall för investeringar i . Ett sådant frisläppande bör kombineras medmöjlighet att direktavskriva nyinvesteringar i länet. bör avregeringen begära förslag härom. Förslagen i propositionen och de båda föreliggandemotionerna syftar till att förbättra förutsättningarna att utvecklanäringslivet i . Utskottet har uppmärksammatden ogynnsamma utvecklingen i länet. Det kan erinras om att påutskottets förslag uttalade att sydöstra prioriteras vid decentralisering av statlig verksamhet. Häri låg etterkännande av att bl. a. var ett län med särskilda svårigheter. Ibörjan av uttalade i enlighet med förslag av utskottet (AU1980/81: 23 s. 84-85) att kommun i fråga om lokaliseringsstöd skullebehandlas som om kommunen vore placerad i stödområde 4 (numera stödområde C).Övriga kommuner i länet borde i stödhänseende behandlas generöst. Giltighetenav dessa uttalanden har successivt bekräftats i betänkanden från utskottet desenare åren. Beträffande stöd till och komfnuner gjordeutskottet dessutom särskilda uttalanden i betänkandet AU 1980/81: 17 (s. 17)med hänsyn till de då aktuella personalminskningarna vid varven i dessakommuner. I det regionalpolitiska betänkandet (AU 1985/86:13 s. 92) fäste utskottet uppmärksamheten på att högkonjunkturen visserligenlett till en förbättrad sysselsättning i länen men att det oaktatflyttningsrörelserna fortsatt att öka kraftigt. Detta gällde även länen isydöstra . Statsmakternas tidigare prioriteringar av denna del avlandet måste sålunda bestå. Detta gäller inte minst om som haft den relativt sett största befolkningsminskningenav alla län. I samtliga kommuner fortsätter arbetslösheten att ligga övergenomsnittet i landet. tidigare uttalanden om en generös tillämpningav stödbestämmelserna i fråga om ärenden som gäller kommunerna i länet bördärför äga fortsatt giltighet. Över huvud taget förutsätter utskottet attlänsmyndigheterna i sina strävanden att på ohka vägar förbättra situationen ilänet får ett verkningsfullt stöd av de resurser som centralt står till berördadepartements samt industriverkets och andra myndigheters förfogande. Dessa uttalanden gjordes av ett enigt utskott, och det ärmed åberopande av dem som förslag läggs fram i propositionen om stöd till ettinvestmentbolag samt anslag till för utvecklingsinsatser ilänet resp. till upprustning av i . Dessa åtgärder är endel av de insatser i som regeringen offentliggjorde iår. Till andra åtgärder som vid det tillfället tillkännagavs hörlokaliseringsstöd åt tre industriföretag samt olika initiativ för att främja teknikiipphandling samtkunskaps- och teknikspridning i länet. Syftet med åtgärderna anges i AU1986/87: 9 propositionen vara att motverka den ogynnsamma industristrukturen ilänet. Det är nödvändigt att förnya, utveckla och differentiera länets industri.Det sägs också vara angeläget med åtgärder för att höja tekniknivån ibefintliga små och medelstora företag liksom att höja kompetensen hos deanställda. I ärendet råder egentligen inte. några delade meningar omatt de i propositionen angivna åtgärderna bör komma till stånd. Inte hellerhar riktats någon invändning mot att åtgärderna finansieras från anslagetLokaliseringsbidrag m. m. Den meningsskiljaktighet som finns gäller enbartfrågan om statens tillskott till det nya investmentbolaget skall ges som bidrageller som ett tidsbegränsat lån. Båda vägarna är tekniskt sett möjliga attvälja. Utskottet vill påpeka att regeringen har förutsatt att även näringslivetskall bidra till finansieringen. Detta torde komma att ske genom köp av aktieri investmentbolaget. Det bör enligt utskottets mening inte uteslutas att ävendet statliga medelstillskottet sker genom aktieköp om det visar sig vara enlämpligare finansiering än bidragsformen. Över huvud taget bör det statligaengagemanget i investmentbolaget kunna väljas på ett flexibelt sätt. Med dettasätt att se på frågan är den ram som förespråkas i de båda motionerna alltförsnäv. Utskottet biträder alltså med nu gjorda uttalanden regeringens förslagsåväl när det gäller investmentbolaget och dess finansiering som i övrigadelar, vilket innebär att motionerna AlOl och A102 avstyrks i inotsvarande mån. I de två föreliggande motionerna vill man utöver dekonkreta insatser som ovan redovisats även aktualisera frågan om mer aUmännaförutsättningar för företagsetablering och expansion i . Motionärernapekar på behovet av lättnader i skattelagstiftningen, investeringsfondernasanvändning m. m. De synpunkter som härvidlag förs fram är en avspegling av dendebatt som återkommande förs om avvägningen mellan genereHa och selektiva medeli regionalpolitiken (se senast AU 1985/86:13 s. 48-49). Enligt utskottetsuppfattning bör tyngdpunktsförskjutningar i den regionalpolitiskamedelsarsenalen av det slag det här gäller övervägas i ett större sammanhang ändet förevarande. Utskottet utgår från att sådana frågor på nytt kommer attprövas frän allmänna utgångspunkter vid behandlingen av förslagen i 1987 årsbudgetproposition om regionalpolitiken och därtill anslutande motioner. Medhänsyn härtill bör de nu föreliggande motionsförslagen inte leda till någonriksdagens åtgärd. Beträffande den i motion AlOl begärda utvärderingen av deinfrastruk-turena problemen i hänvisar utskottet till att en sådanlitvär-dering måste anses vara en väsentlig uppgift i länsstyrelsenskontinuerligt bedrivna planerings- och utvecklingsarbete. När det slutligengäller yrkandet i motion A102 om lokalisering av statlig verksamhet fillBlekinge hänvisas till den prioritering av sydöstra vid sådanalokaliseringar som gäller sedan gammalt. Inte heller i dessa delar synesmotionerna således påkalla något initiativ från sida. Med det anförda avstyrks motionerna AlOl och A102 även ide nu redovisade delarna. Utskottet hemställer AU 1986/87:9 att med avslagpå motionerna 1986/87: AlOl yrkande 2 och 1986/87: A102 yrkande 1 godkänner vadsom anförts i propositionen om användningen av medel på anslaget C 2.Lokaliseringsbidrag m.m., 2. beträffandeallmänna förutsättningar för företagsetablering och expansion i att avslårmotionerna 1986/87: AlOl yrkandena 3 och 4 och 1986/87: A102 yrkandena 2-4. Regeringenföreslår under punkt C 10 (s. 27-30, 45-51) att skall tillKapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden på tilläggsbudget Itill statsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av6928000 kr.