bet · GA01NU32 · 1986-12-31 00:00:00 — På denna punkt torde underlaget för den fortsattaverksamheten kunna förbättras genom en kartläggning som visar vilka mineralråvarordetta gäller för. Med ett sådant underlag kan effektiviteten öka, och därmedökar också möjligheterna för en utveckling av gruvnäringen. De långsiktiga möjligheterna för den svenska gruvnäringenkan på så sätt ytterligare klarläggas. Utskottet räknar således med attregeringen föranstaltar om en skyndsam analys och samlad bedömning avmarknadsförutsättningarna för olika mineralråvaror. Underlag för en sådananalys bör kunna hämtas hos bl. a. berörda företag, fackliga organisationer ochinternationell expertis. Mot bakgrund av vad här har anförts finner utskottet inteskäl för att ta något initiativ på grundval av de nu behandlademotionsyrkandena. Till detta vill utskottet foga att de riktlinjer somförespråkas i motion 1986/87:N349 (vpk) ter sig alltför detaljerade. Utskottetavstyrker alltså motion 1986/87:N145 (s), motion 1986/87:N146 (s) iifiågavarande del, motion 1986/87:N337 (s), motion 1986/87:N392 (s) iifrågavarande del, motion 1986/87:N416 (s) och motion 1986/87:N349 (vpk) iifrågavarande del. Prospekteringsverksamheten m. m. Krav på en systematisk inventering av och prospekteringefter industrimineral ställs av kommunisterna i motion1986/87:N139. har betydande tillgångar av industrimineral som skullekunna utvinnas på ett lönsamt sätt, hävdas del. I motionen ges exempel påanvändningsområden inom några olika näringsgrenar. En utvinning och ökadanvändning skulle vara positiv för sysselsättningen och miljön och ge möjligheteratt utveckla nya exportmarknader. Regeringen kritiseras för att i propositionenom näringspolitik inte ha berört frågan om möjligheterna att utveckla produktionav industrimineral. I motion 1986/87:N314 (vpk) begärs åtgärder förundersökning och utvinning av industrimineral i län. ökaralltmer, säger motionären. En satsning på detta område skulle kunna 19 medföraatt import av industrimineral i stort sett kunde upphöra. behandlade en motion (vpk) medkrav på en NU 1986/87:32 plan för brytning och förädling av industrimineral (NU1983/84:28 s. 35). Därvid redogjorde utskottet för bl. a. den betydelseindustrimineral har som insatsvaror inom en rad svenska industrigrenar.Utskottet instämde i motionärernas uppfattning att det var viktigt att denpotential som fanns för ökad inhemsk utvinning och vidareförädling avindustrimineral kunde tas till vara. Vidare fann utskottet det motiverat attdet för industrimineral när det gällde både prospektering och forskningavsattes resurser som bättre än dittills hade varit fallet svarade motindustrimineralens andel av den svenska metall- och mineralförbrukningen ochderas betydande utvecklingspoten-fial. I detta avseende var, enligt vad utskottet hade inhämtat,en positiv utveckling på väg. Utskottet nämnde pågående och planeradeaktiviteter hos bl. a. NSG, SGU och STU. Med hänsyn därtill fann utskottet intemotiverat att begärde en sådan plan för brytning och förädling avindustrimineral som motionärerna hade föreslagit. kommunisternas företrädare i utskottet reserveradesig. avslog efter förslag avnäringsutskottet (NU 1985/86:19 s. 13) ett motionsyrkande om en planmässigutveckling av industrimineralsektorn i anslutning till Laisvallsgruvan iArjeplogs kommun. Utskottet hänvisade till pågående aktiviteter inom forskningoch prospektering avseende industrimineral. En reservation (vpk) förelåg. Genom programmet för utökad prospektering kanaliserasekonomiska resurser till bl. a. prospektering efter industrimineral. NSG satsaräven betydande egna resurser på sådan prospektering, bl. a. kaolinprospekteringi . Projekt inom industrimineralsektorn svarar för omkring15 % av nämndens totala prospektering. Förutom i prospekterar NSG efterindustrimineral i bl. NSG genomför med stöd från Bergslagsdelegationen enregional prospektering efter industrimineral i Bergslagen. Projektet löperunder en tvåårsperiod. Det syftar till att identifiera objekt i ,, och med så goda ekonomiska förutsättningaratt detaljundersökningar är motiverade. koncentreradesinsatserna till i huvudsak och . Tyngdpunkten iundersökningarna kommer under innevarande år att ligga i ochVästmanlands län. En slutrapport med förslag till detaljundersökningar avenskilda objekt skall läggas fram . STU planerar att satsa totalt 25milj. på forskning och utveckling inom industrimineralområdet. Programmetär inriktat på teknik för framställning och användning av kvalificeradeindustrimineral. Insatsen görs i samarbete med industrimineralsektornsleverantörer och avnämare. Näringslivet beräknas tillskjutaomkring 25 milj. kr., varför den totala satsningen uppgår till totalt ca 50milj. överlämnadebetänkande (SOU 1986:53 och 54) Ny minerallagstiftning innehåller förslag som syftar till att prospekteringen efter och utvinningen av industrimineral i skall stimuleras. Ett sådant förslag år att vissa industrimineral skall omfattas av 20 koncessionssystemet,något som skulle ge möjligheter för en prospektör att NU 1986/87:32 skyddasina intresseområden. Detta är nu inte möjligt, då flertalet industrimineralfillhör jordägaren och det krävs dennes medgivande för prospektering ochutvinning. Prospektering efter industrimineral äger, som harnämnts, rum inom ramen för NSG:s verksamhet. En betydande del avfillgängliga resurser används för detta ändamål. Med hänsyn till pågåendeaktiviteter rörande industrimineral finner utskottet det inte motiverat attriksdagen begär sådana åtgärder för inventering av och prospektering efterindustrimineral som föreslås i motion 1986/87:N139 (vpk). Denna motion avstyrksföljaktligen. Utskottet finner heller inte skäl att, som begärs i motion1986/87:N314 (vpk), förorda ett uttalande av om undersökning ochutvinning av industrimineral i län. Som harangivits omfattas bl. a.Örebro län av den regionala prospektering efter industrimineral som NSGgenomför. Motionen avstyrks alltså. har på regeringens uppdrag utrettSveriges försörjning med vissa legeringsmetaller. Utredningen behandlar bl. a.effekterna av ett avbrott i handeln mellan och beträffandemetallerna mangan, krom, nickel och zirkonium. Rapporten är hemlig. Av kommerskollegiets rapport har inom regeringskanslietgjorts en sammanfattning som är offentlig. Därav framgår bl. a. att det intebedöms uppstå någon brist i försörjning med de fyra metallerna vid ettavbrott i handeln mellan och . Vidare framgår att en ändringav inköpskällor kan komma att ta i anspråk. Omställningen bedöms dockinte vara mer tidskrävande än att tillgängliga lager ger behövligt rådrum.Vissa pris- och kostnadseffekter kan dock uppstå. De branscher som skulle fåkänning av omställningsproblem är särskilt specialståls- ochaluminiumindustrierna. Stålindustrin är den dominerande förbrukaren av mangan,huvudsakligen i form av ferromangan och ferrokiselmangan. Vissa kvantitetermangan förbrukas även i form av manganmetall inom aluminiumindustrin. Sverigesdirekta beroende av är inte särskilt starkt, om man bortser från denförhållandevis ringa importen av s. k. obearbetat mangan och manganmalm.Importen av ferromangan sker huvudsakligen från och i andra hand frånFrankrike. Dessa länder får i betydande grad sin försörjning av manganmalm tilllegeringsverken genom import från . Detta handelsmönster innebär,enligt kommerskollegiets rapport, att har svarat för35-45 % av vårt lands försörjning med mangan. Tvåmotioner som skall behandlas här gäller legeringsmetaller. har föreslagit (SOU 1987:9) attstrategiska metaller som har lagrats, s. k. sydafrikametaller, skall säljas ut,anförs det i motion 1986/87:N141 (vpk). Detta aktualiserar riktadeprospekteringsinsatser i syfte att påträffa motsvarande metaller i . Änmer angeläget ter sig detta då kommer att delta i en ekonomisk bojkottmot . 1** 1986/87.17saml. naföreslår att hos regeringen begära riktade prospekteringsinsat- NU 1986/87:32 ser för att behovet av sydafrikametaller skall kunna tillgodosesinom landet. I mofion 1986/87:N326 (vpk) framförs önskemål om attdriften vid Basttjärnsgruvan i , län, skallåterupptas. Järnmalmen i gruvan är av hög kvalitet. Gruvan innehåller ävenmanganmalm utan inblandning av kalk, heter det i motionen. På förslag av näringsutskottet avslog förra åreten motion med liknande syfte som den nu aktuella om Basttjärnsgruvan (NU1985/86:19 s. 11). Utskottet hade då erfarit att den nämnda gruvan innehölljärnmalm med så lågt manganinnehåll att en brytning med avseende på mangan intevar ekonomiskt lönsam. Vidare framhöll utskottet bl.a. att kommerskollegium påregeringens uppdrag och i samarbete med berörda myndigheter utredde Sverigesförsörjning med mangan. kommunisternas företrädare i utskottetreserverade sig till förmån för motionen. NSG har genomfört undersökningar av tillgången iVästerbottens län på . s. k. peridotiter, innehållande legeringsmetallernamagnesium, krom, nickel, kobolt och platina. Resultatet visade att det intefinns några ekonomiskt brytvärda fyndigheler. Till detta kan läggas attgruvbrytning av peridotiter kan medföra vissa miljömässiga svårigheter. bedriver NSG platinaprospektering iVästernorrlands, och . Pågående projekt omfattarkunskapsuppbyggnad, inventering, inledande fältundersökningar ochdetaljundersökningar. Platinaprospekteringen finansieras delvis genom detsärskilda anslaget Program för utökad prospektering m.m. På grundval av försvarskommitténs förslag har regeringen iproposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling föreslagit attden statliga fredskrislagringen av andra produkter än olja successivt skallavvecklas under totalförsvarets förestående femåriga programperiod. Lagret avlegeringsmetaller bör enligt regeringen behållas till periodens senare del. I en partimotion med anledning av den nämnda propositionenhar kommunisterna begärt att hos regeringen skallhemställa om förslag till inhemsk utvinning och förädling av legeringsmetallersom ersättning för den nuvarande importen av dessa metaller och att projektenskall finansieras med hjälp av beredskapsmedel. har i ett yttrande till försvarsutskottet(NU 1986/87:4 y) inte invänt mot förslaget i propositionen att de statligafredskrislagrén skall säljas ut. Med hänsyn till bojkotten mot bordedock, anförde näringsutskottet, fredskrislagret av legeringsmetaller behållasintakt ännu . noterade regeringens förslag attutförsäljningen av detta lager skall ske under den femåriga programperiodenssenare del. ' Inhemska fyndigheter av legeringsmetaller borde enligtnäringsutskottets mening brytas endast om utvinningen bedömdes bli ekonomisktlönsam. Den berörda delen av motionen avstyrktes. I en avvikande meningföreslog kommunisternas företrädare att motionen skulletillstyrkas. Försvarsutskottetbehandlar frågan i betänkandet FöU 1986/87:11. Utskottet anser mot bakgrund av den här lämnaderedogörelsen att de skäl som anförs i motion 1986/87:N141 (vpk) inte motiverar att hos regeringen begär riktade prospekteringsinsatser för att inom landet tillgodo- 22 se behovetav sydafrikametaller. Det är värdefullt om brytvärda fyndigheter NU1986/87:32 avlegeringsmetaller kan påträffas. Något övertygande skäl för att man skulle påbörja enbrytning som inte bedöms vara ekonomiskt lönsam kan utskottet Av det sagda följer att utskottet avstyrker motion 1986/87:N141 (vpk) ihär berörd del. I fråga om kravet på fortsatt drift vid Basttjärnsgruvan kommerutskottet till samma slutsats som . Motion 1986/87:N326 (vpk)avstyrks således. Prospektering m. m. i vissa delar av landet I sex motioner föreslås uttala sig förprospekteringsinsatser m. m. i olika delar av landet. De regioner som berörs ärVärmlands län. Bergslagen, och . I motion 1986/87:N144 (s) framhålls betydelsen av attjakten på mineralfyndigheter i kan bedrivas med kraft. NSG ochSveriges geologiska AB (SGAB) föreslås få i uppdrag att intensifieraprospekterings-, analys- och borrningsarbelen på alla nivåer och i skilda delarav länet. Resurser borde tillföras NSG och SGAB så alt dessa kan ökaprospektering och borrningsarbeten i . Det är angeläget att bergartskartan för länsnarast blir färdigställd och tryckt och att en beskrivning till den utarbetas, fortsätter motionärerna. De finner det också angeläget att mineraljaktens arbetsgrupp bereds möjligheter att snabbt utföra erforderliga metallanalyser och bergs- borrningar. ' I motionen begärs att som sin mening skall geregeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att främjageologisk kartering, prospektering och borrning samt utvidgad mineraljakt iVärmlands län. uppmanas också att ta ställning för upprustning avlaboratoriedelen vid i . Även i motion 1986/87:N422 (s), begärs - med liknandeargumentation -att skall uttala sig om tryckning av bergartskartanför . Utskottet vill betona att det avgörande vid fördelning avmedel för prospektering m. m. bör vara de enskilda prospekteringsprojektensförutsättningar att bli ekonomiskt framgångsrika. Av fördelade medel inom ramen för programmet förutökad prospektering m. m., har ca 2,5 milj. kr. gått till projekt i Värmlandslän. NSG bedriver en viss prospektering efter basmetaller och ädelmetaller iVärmlands län. SGU planerar hur arbetet med denberggrundsgeologiska kartan över skall slutföras. Kartan bedömskunna föreligga i . tryckt skick vid årsskiftet 1989-1990.Kartbeskrivningen kan sannolikt ges ut efter denna tidpunkt. Vad gäller mineraljakten vill utskottet erinra om attregeringen i proposi tionen om näringspolitik (s. 194) föreslår en samordnad mineraljakt i . Med hänvisning till att en organisation för att bedriva mineraljakt i håller på att byggas upp har i avstyrkt förslag av utredningen om vissa frågor inom 23 mineralområdet(FRIMO) om en samordnad mineraljakt. NU 1986/87:32 Utskottetanser att övervägande skäl talar för att mineraljakten bör Beträffande upprustningav laboratoriedelen vid i anges intei motion 1986/87:N144 (s) några preciserade önskemål i fråga om resurser.Skolan drivs av en stiftelse i vilken bl. a. ingår. Utskottetanser att det är en uppgift för skolans huvudmän att ta de initiativ som behövs för att skolan skall gesen ändamålsenlig utrustning. Med hänsyn till det sagda finner utskottet inteatt någon särskild åtgärd frånriksdagens sida är påkallad med anledning av motionerna 1986/87:N144 (s) och1986/87:N422 (s). Dessa avstyrks således. I motion 1986/87:N138 (m) framförs önskemål om attBergslagen skall omfattas av det nya prospekterings- och utvecklingsprogrammetför gruvindustrin. Den hittillsvarande verksamheten har varit alltför ensidigtinriktad på järnmalm samt koppar, zink och bly, hävdar motionären. skall uttala sig för ökade insatser förprospektering i , föreslås i motion 1986/87:N327 (s).Mineralområdet är ett av länets viktigaste utvecklingsområden, och behovet avomedelbara prospekteringsinsatser är stort, sägs det i motionen. Avtillgängliga statliga medel för prospektering föreslås resurser avsättas isådan omfattning att det prospekte-ringsarbete som har påbörjats i Jämtlandslän skall kunna fullföljas. Av fördelade medel inom programmet för utökadprospektering m.m. har drygt 24 milj. kr. gått till prospekteringsprojekt iBergslagen. Satsningen på en samordnad mineraljakt i är vidare ihuvudsak riktad till Bergslagen. Från anslaget har vidare ca 11,8 milj. kr.fillfallit projekt i . Ett pågående samarbete mellan , NSG ochJämtlands avser projekt inriktade på basmetaller, platina ochindustrimineral. Utskottet vill erinra om att det nya programmet för utökadprospektering inte är förbehållet någon särskild del av landet. De enskildaprospekteringsprojektens förutsättningar att bli ekonomiskt framgångsrika äravgörande vid fördelningen av medlen. Detta innebär att projekt såväl iVärmland och i Bergslagen som i övriga landet kan få medel ur programmet.Vidare berörs olika delar av landet av forsknings- och utvecklingsprogrammenProspekteringsinriktad malmgeologisk forskning och Gruvteknik 2000. Avsiktenär att dessa program skall bidra till att gruvindustrin ochgruvutrustningsindustrin utvecklas. Med vad utskottet här har anfört avstyrks motionerna1986/87:N327 (s) och 1986/87:N138 (m). Två motioner som behandlas här gäller gruvnäringen iVästerbotten. I motion 1986/87:N393 (fp) begärs ett uttalande avriksdagen om att tiden är mogen för ett utökat utbyte av kunskaper mellan allainstanser som är involverade i den framtida gruvhanteringen. Motionärerna begärockså ökade insatser för kartering och prospektering i . Motion 1986/87:N313 (vpk) går ut på att hosregeringen skall begära ett åtgärdsprogram för gruvnäringen i . betydelsesom gruvnäringen har för länet måste afla möjliga vägar prövas för NU1986/87:32 att säkerställa en fortsatt verksamhet, anför motionären. När utskottet behandlade och avstyrktemotioner (vpk) om gruvnäringen i anförde utskottet (NU 1985/86:19s. 12) att de problem som togs upp där var väl kända. En rad åtgärder haderedan vidtagits eller planerats såväl från statsmakternas som från andraintressenters sida. Utskottet påpekade bl. a. att Västerbottenregionen harvarit ett av de prioriterade områdena i programmet för utökad prospektering.Vidare påminde utskottet om de stöd som hade givits till prospekteringsarbeteni Stekenjokkområdet. Utskottet erinrade också om att det hade gjorts kraftigastatliga satsningar på forsknings- och utvecklingsområdet, vilka kundekomma hela gruvnäringen till godo. kommunisternas företrädare i utskottetreserverade sig till förmån för motionen. gick på utskottets linje. SGU svarar för den statliga verksamheten i fråga omgrundläggande geologisk kartering i landet. Myndigheten arbetar för närvarandemed att upprätta s. k. baskartor för prospektering över områden i södraVästerbotten. har en karta över färdigställts. Enligt SGU:splaner kommer baskartor för prospektering att utarbetas över områdena (färdig ), () och (). Av anslaget Program för utökad prospektering m. m. harhittills ca 41,5 milj. kr. fillfallit olika projekt i , bl. a.för djupprospektering i . Vidare har, som nämndes ,52 milj. kr. avsatts för undersökningsarbeten i Stekenjokk. Sammantaget har caen tredjedel av fördelade medel från anslaget beviljats förprospekteringsverksamhet i . Därutöver har NSG för av egna medelavsatt ca 7 milj. kr. till prospektering och ca 10,5 milj. kr. NSG bedriver platinaprospektering iNorrbottens, och . Pågående projekt omfattarkunskapsuppbyggnad, inventering, inledande fältundersökningar ochdetaljundersökningar. Platinaprospekteringen finansieras delvis genom anslagetProgram för utökad prospektering m. m. Inriktningen på karterings- resp.projekteringsverksamheten i landet avgörs i samråd med berörda intressenter.Samarbetet sker bl. a. inom ramen för SGU:s olika råd för karlering,prospektering och mineralresursfrågor. Råden är sammansatta av representanterför dels myndigheterna inom mineralområdet, dels stafiiga och privata förelag.NSG samarbetar med ett stort antal intressenter i branschen, såsom statligaföretag, länsstyrelser, landsting, regionala utvecklingsfonder, kommuner ochprivata företag. Inom prospekteringsområdet har det särskilda programmetför utökad prospektering m. m. - enligt en utvärdering gjord av NSG - bl. a.resulterat i ett ökat intresse för att pröva nya former för samverkan blandetablerade prospektörer. Även nya intressenter har tillkommit. Som framgår av den lämnade redogörelsen har betydande statliga satsningar gjorts i syfte att stimulera gruvnäringen i . Det finns anledning att räkna med att de förslag från regeringen fill nya insatser för landels gruvnäring som utskottet tar ställning IHI i detta betänkande även 25 skallkomma till del. Liksom för övriga delar av landet gäller NU1986/87:32 härvid att satsningar görs på projekt som bedöms vara ekonomisktlönsamma. Något särskilt av initierat åtgärdsprogram förgruvnäringen i finner utskottet mot den här angivna bakgrundeninte motiverat. Utskottet delar uppfattningen i motion 1986/87:N393 (fp)att eU akfivt kunskaps- och informationsutbyte mellan berörda instanser har ettvärde för gruvindustrins utvecklingsmöjligheter. Som har redovisatsbedrivs samarbete mellan bl. a. centrala myndigheter, statliga företag,länsstyrelser, landsting, regionala utvecklingsfonder, kommuner och privataföretag. Utskottet räknar med att berörda instanser själva utan något uttalandeav skall tillämpa samverkansformer som gynnar utvecklingen inom densvenska gruvnäringen. Med vad här har anförts avstyrker utskottet motionerna1986/87:N393 (fp) och 1986/87:N313 (vpk). Fem motioner har väckts om särskilda gruvor eller projektinom mineralområdet. De avser ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i ,ett zinkverk i län, bakteriell sulfidmalmslakning i iHedemora kommun, fortsatt prospektering i anslutning till Enåsengruvan iLjusdals kommun och kalkutvinning i Norvijaure i kommun. Offensiva forskningsinsatser inom gruvnäringen behövs,anförs det i motion 1986/87:N366 (vpk). Motionärerna föreslår att det ianslutning till högskolan i skall inrättas ett mineralteknisktutvecklingscentrum, ett förslag som har framförts avNorrbottendelegationeh. Utskottet avstyrkte ett liknande motionsyrkande(NU 1985/ 86:19 s. 14). Därvid redogjorde utskottet för forskningsinsatser somhade vidtagits på grundval av ett omfattande utredningsarbete av SGU. Vänsterpartietkommunisternas företrädare i utskottet ville att motionen skulle bifallas.Riksdagen följde utskottet. Inom ramen för det pågående programmet för utökadprospektering m. rh. har stöd lämnats även till forsknings- ochutvecklingsprojekt. Detta stöd uppgår t. o. m. till drygt 25 milj. kr.Statens andel av forsknings- och utvecklingsinsatserna inom mineralområdet harunder senare år uppgått till mellan en tredjedel och hälften. I proposition 1986/87:74 anges (s. 193) att ett konkretforsknings- och utvecklingsprojekt, som delvis skall finansieras med medel från prospekte ringsprogrammet, är Prospekteringsinriktad malmgeologisk forskning. Pro grammet är sexårigt och har tagits fram i samverkan mellan STU, gruvindu strin och prospekteringsbolag samt universitet och högskolor. Det övergri pande målet är att skapa grundläggande kunskaper om malmgeologi från prospekteringssynpunkt. Kunskaperna skall bidra till att upprätthålla och stärka malmbasen för svensk gruvindustri och därefter. Totalkostnaden för programmet är beräknad till 24 milj. kr., varav industrin har förbundit sig att bidra med 6 milj. kr. och STU avser att skjuta till 10milj. Resterande 8 milj. kr. finansieras från det pågående och det nya NU1986/87:32 programmet för utökad prospektering. Ytterligare satsningar på forskning och utveckling inommineralområdet föreslås i forskningspropositionen (prop. 1986/87:80) inom ramenför STU:s verksamhet, vilket framgår av den tidigare framställningen (s. 15f.). Här skall tiliäggas att STU förutser att programmets inriktning kommer attinnebära en avsevärd stimulans för Luleåregionen genom att högskolan kommer attengageras i alla delar av utvecklingsprogrammet. Utskottet kan sålunda konstatera att betydande insatserhar gjorts på forskningsområdet och att ytterligare möjligheter nu skapas. Denförestående satsningen kommer delvis Luleåregionen till del.Norrbottendelegationens förslag om ett mineraltekniskt utvecklingscentrum harberörts av SGU i en rapport om forskning och utveckling påmineralområdet. Det har dock ej förts fram som ett förslag av SGU. Med hånvisning till vad här har sagts avstyrker utskottetmotion / 87:N366 (vpk). I motion 1986/87:N341 (vpk) begärs en utredning omanläggning av ett zinkverk med miljövänlig teknik. föreslås blilokaliserat till län. , som är största producent avzinkkoncentrat, har ingen egen produktion av zinkmetall, konstateras det imotionen. Utskottet har vid fiera tillfällen avstyrktmotionsyrkanden av innebörd att ett inhemskt zinksmältverk skulle komma tillstånd. Senast skedde detta (NU 1986/87:7 s. 21). Då fann utskottetdet angeläget att regeringen noga följde utvecklingen av utbuds- ochefterfrågesituationen för zink. Det svenska deltagandet i den internationellably- och zinkstudiegruppen är av betydelse härvidlag.