bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — anser det för sin del naturiigt aU kommunnär detaljplan upprättas eller ändras skall kunna meddela bestämmelser somreglerar försäljning av livsmedel även i bensinstationer m. m. Sombostadsministern har anfört kan det här bli fråga om att begränsa försäljningentill en viss BoU 1986/87:1 Bilaga 10 NU1985/86:3 y utgår från att försäljning av sådana varor som ingår idet gängse kiosksortimentet - och som delvis utgörs av livsmedel enligtlivsmedelslagens (1971:511) definition- alltid skall tillåtas som komplementtill bensinförsäljningen. kan alltså ansluta sig tillmotivuttalandet i propositionen angående möjlighet för kommunerna att begränsalivsmedelsförsäljning i vissa fall. Med de förtydliganden som har gjortssynes uttalandet väl ägnat att skapa klarhet i den framtida rättstillämpningen,vilket är av betydelse inte minst för berörda branschföretag. Näringsutskottetvill i sammanhanget understryka vad som i proposifionen sägs omförutsättningarna för att en kommun skall få begränsa rätten att säljalivsmedel. Sådana begränsningar skall i normalfallet inte förekomma. Utskotteträknar också med att NO liksom kommer att bevaka utvecklingen påområdet oeh därvid verka för att inslag som onödigtvis begränsar konkurrensenundviks. Avslutningsvis i detta avsnitt tar näringsutskottet uppfrågan om etäbleringar av stormarknader. Sådana etäbleringar inom en kommunkan påverka butiksstruktur och varuförsörjning även i angränsande kommuner.Näringsutskottet vill understryka vikten av att det i sådana fall görs enregional avvägning och att samtliga berörda kommuners intressen därvid beaktas.Bestämmelserna i 12 kap. 1-3 §§ PBL om överprövning av kommunalaplanbeslut i vissa fall synes skapa möjligheter för en sådan regionalsamordning av bl. a. stormarknadsetableringar. Med det sagda ansluter sig näringsutskottet tillregeringens förslag. Motionerna 1984/85:2801 (fp) och 1985/86:80 (fp) avstyrks. BoU1986/87:1 Bilaga 10 NU1985/86:3 y I motion 1984/85:1097 (s) föreslås att kommunerna skallges ett vidgat planeringsansvar när det gäller detaljhandeln. Det borde varaobligatoriskt för kommunerna att upprätta varuförsörjningsplaner som angerriktlinjer för strukturen på handeln. Planerna borde upprättas med vissregelbundenhet och inarbetas i en total serviceplanering. Som motiv förförslaget anger motionärerna behovet av stabilitet för redan etablerad handeloch bättre trygghet för de anställda. Från konsumentsynpunkt är det viktigt attutvecklingen av handeln inte sker okontrollerat, anförs det. Priserna kanpåverkas negativt, och servicen i bostadsområden oeh i glesbygd kan försämras. har behandlatfrågor om kommunala varuförsörjningsplaner. Härvid har frivilliglinjen ställtsmot förslag om obligatoriska planer. Att upprättandet av varuförsörjningsplanskulle vara en frivillig uppgift för kommunerna förordades avdistributionsutredningen , som utredningen föreslog kommunalfillståndsprövning för detaljhandel med livsmedel. Som framgått avvisades dettaförslag i proposition 1977/78:8, medan tanken på kommunalavaruförsörjningsplaner fick visst gehör. Föredraganden, handelsminister , ville emellertid inte generellt förorda upprättandet avsådana planer. Han fann det heller inte möjligt att ange någon viss lämpligambitionsnivå eller någon viss form för planeringen. För statligt stöd tillkommersiell service i glesbygdskulle dock liksom tidigare krävas att den berörda kommunen hade genomfört denvaruförsörjningsplanering som behövdes för att stödet skulle komma till bästaanvändning. I motioner av företrädare för socialdemokraterna ochvänsterpartiet kommunisterna föreslogs att det skulle bli en obligatoriskkommunal uppgift att upprätta varuförsörjningsplan. (NU1977/78:14) tillstyrkte regeringens förslag och avstyrkte sålunda motionerna.Dessa fick emellertid stöd i en socialdemokratisk reservation, som utmynnade iatt skulle anta det förslag till en lag om planering avvaruförsörjningen som var fogat till reservationen. Motioner om lagstadgad skyldighet för kommuner attupprätta varuförsörjningsplaner återkom . De avslogs av påförslag av näringsutskottet med samma motivering som tidigare och med tilläggetatt erfarenheterna av det beslutade systemet var goda. Även nu förelågen socialdemokratisk reservation. Enligt uppgift från finnsvaruförsörjningsplan i någon form i 235 av landets 284 kommuner. Kommunernaavgör själva inriktning av och omfattning på planerna. Dessa är därförinnehållsmässigt mycket olika. De flesta är begränsade till dagligvaruservice.Få täcker tätorter, och de som rör landsbygden avser bara delar avdenna. PBL innehåller ingen föreskrift om attvaruförsörjningsplan skall upprättas av kommunerna. I ett par sammanhang görsemellertid i propositionen en hänvisning till sådana planer. BostadsministerHans Gustafsson anför (s. 576) bl. a. att kommunerna har ett ansvar för attmarkens användning planeras så att konsumentens valfrihet så långt möjligtskall kunna upprätthållas. Det gäller t. ex. valet mellan låga priser, närhettill butiken och hög servicegrad. Han hänvisar till att åtskilliga kommuneranger riktlinjer i dessa frågor i form av varuförsörjningsplaner. Om en kommungenom bestämmelse i detaljplan vill begränsa eller förbjuda livsmedelshandelskall det - som redovisats i föregående avsnitt -finnas en utredning omserviceförhållandena av det slag som normalt ingår i underlaget för kommunalavaruförsörjningsplaner. PBL innebär att kommunerna får ökade möjligheter attbesluta om markanvändningen och därigenom i stort påverka butiksutvecklingen.De motivuttalanden om ett ansvar för kommunerna när det gäller konsumenternasbehov av kommersiell service som finns i propositionen ligger enligtnäringsutskottets mening väl i linje med vad som sägs i motion 1984/85:1097(s). Behovet av mark för bl. a. kommersiell service skall sålunda beaktas i denfysiska planläggningen. Handelsändamålet i detaljplan skall kunna preciseras isyfte t. ex. att en för konsumenterna lämplig butiksstruktur skall kunnaåstadkommas. har i det föregående uttalat sitt stöd förregeringens förslag i denna del. Med hänsyn till det ansvar och de möjligheter som genomPBL ges kommunerna när det gäller att planera för en ändamålsenlig kommersiellservice finns enligt näringsutskottets mening inget behov av närmareföreskrifter om hur kommunerna skall arbeta för att fylla sin uppgift.Upprättandet av varuförsörjningsplaner kan vara ett lämpligt arbetssätt -ochdet skall enligt lagförslaget i vissa fall också användas. BoU1986/87:1 Bilaga 10 NU1985/86:3 y krav påkommunerna, i enlighet med önskemålet i motion 1984/85:1097 (s), BoU 1986/87:1 att deskall låta upprätta varuförsörjningsplaner inom ramen för en total Bilaga 10 serviceplanering bör sålunda enligt näringsutskottetsmening inte ställas. NU 1985/86:3 y Utskottet avstyrker alltså motionen. Markreservationför sol- och vindenergianläggningar 12 kap. PBL finns det bestämmelser om allmänna intressensom skall beaktas vid planläggning och vid lokalisering av bebyggelse. Syftetmed bestämmelserna är, enligt vad som sägs i propositionen (s. 96), att gevägledning i fråga om mål och inriktning vid både planläggning och prövning omlov. Bestämmelserna skall ses som ett uttryck för de samlade krav somstatsmakterna ställer på kommunerna i samband med markanvändningsbeslut. 1 § är i detta syfte uppräknade en rad allmänna intressen som skallbeaktas av kommunerna. Dessutom har i 2 kap. 4 § tagits in vissa grundläggandebestämmelser av allmän karaktär om bebyggelsemiljöns utformning. I motion 1985/86:73 (vpk) föreslås ett tillägg tillsistnämnda paragraf av innebörd att även behovet av markreservationer för sol-och vindenergianläggningar skall tillgodoses vid planläggningen. Utvecklandet av nya energikällor och ny teknik förelproduktion såsom t. ex. vindenergi och solceller ingår i den strategi föravveckling av kärnkraften som har ställt sig bakom (prop.1984/85:120, NU 1984/85:30, rskr. 1984/85:362). Statligt stöd kan lämnas föratt introduktionen av nya energikällor, t. ex. de nu nämnda, skall främjas. Deriktlinjer som har godkänt innebär när det gäller vindkraft vidareatt den fortsatta utvecklingen skall genomföras i flera steg, i vilkaytterligare generationer av stora vindkraftsaggregat - utöver de nu befintligavid Maglarp i och på - successivt byggs och utvärderas.Parallellt med den fortsatta tekniska utvecklingen skall förutsättningarna förlokalisering av vindkraftsanläggningar studeras närmare. var inte enig i sitt ställningstagande tillfrågan om fortsatt utveckling av vindkraften. 1 reservationer till utskottetsbetänkande NU 1984/85:30 (s. 178 f.) utvecklade samtliga opposifionspartiersina olika synpunkter i frågan. uppfattar förslaget i motion 1985/86:73(vpk) som en uppföljning av den inställning till vindkraften som vänsterpartietkommunisterna redovisade i sin reservation. Den byggde på att ett stort inslagav vindkraft i energiförsörjningen är önskvärt. En av samhället planerad ochstödd introduktion ansågs nödvändig för att en utbyggnad av vindkraftenverkligen skulle komma till stånd. Därför borde regeringen låta utarbeta ettstatligt vindkraftsprogram, ansåg reservanterna. I detta sammanhang bör nämnas att den i proposition1984/85:120 (s. 157) aviserade utredningen om lokalisering avvindkraftsanläggningar numera har blivit filisatt. En särskild utredare hartillkallats. Denne skall enligt sina direktiv (Dir. 1985:42) föreslå var iSverige det är lämpligt att placera stora vindkraftsaggregat i grupp. Förslagetskall innehålla alternativa möjligheter till lokalisering. I sitt arbete skallutredaren bl. a. kartlägga de motstående intressennär det gäller mark- och vattenanvändning och miljö som kan finnas i de områdensom är tänkbara för lokalisering. Redovisningen skall vara så genomarbetad attden senare kan utnyttjas som underlag för prövning av gruppstationer i de lägensom föreslås. Av vad näringsutskottet anfört framgår att riksdagengenom sina beslut har ställt sig positiv till utvecklandet av nyaenergikällor, bl. a. vindkraft och solcellsteknik. Att det, som förordas av motionärerna, i 2 kap. PBL skulleföreskrivas att behovet av markreservationer för sol- och vindenergianläggningarskall tillgodoses vid den kommunala planläggningen anser emellertid utskottetinte nödvändigt för att ett utnyttjande av de nya energikällorna skall blimöjligt. stöder sig härvid på att det finns bestämmelser ibåde PBL och NRL som syftar till att energiförsörjningsintressena skalltillgodoses i samband med planläggningen. a. erinra om 2 kap. 8 § NRL.Innebörden av denna paragraf är att mark- och vattenområden som på grund av sinbeskaffenhet eller sitt läge är särskilt lämpliga för anläggningar församhällsbyggandet i vid mening - däribland anläggningar för energiproduktion -ges ett visst skydd mot konkurrerande intressen. Som ett exempel på lägesbundnanaturresurser som är starkt styrande för lokaliseringen av vissa anläggningarnämns i specialmotiveringen (s. 167) sådana som ger särskilt gynnsammaförutsättningar för vindkraftsproduktion. Det förutses vidare i NRL att detför vissa områden kan bli aktuellt med det mera kvalificerade skydd som liggeri att områdena anses vara av riksintresse för de ifrågavarande anläggningarna.Med hänsyn till kopplingen mellan NRL och PBL finns enligt utskottets meningförutsättningar för att de särskilda planintressen som motionärerna avser skallkunna bli tillgodosedda. Med hänvisning till det nu sagda avstyrkernäringsutskottet motion 1985/86:73 (vpk) i här aktuell del. BoU 1986/87:1 Bilaga 10 NU 1985/86:3 y Närvarande:Nils (), ()**, ()**, ()*, ()*, (), (), HädarCars (fp), ()**, (), (), BoFinnkvist (s)*, Per (), (), ()*,()*, ()**, () och PaulLestander (vpk)**. *Avsnitten Reglering av mark och byggnader för handelsändamål och Kommunala ** Utomavsnitten Reglering av mark och byggnader för handelsändamål och Avvikandemeningar BoU 1986/87:1 Mineralutvinninginomde obrutna fjällområdena m. m. NU 1985/86-3 (fp), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande - under rubrikenHushållningsbestämmelser -som börjar med "finner"och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: finner det från sina utgångspunkter intemotiverat att mineralutvinning till följd av den föreslagnaundantagsbestämmelsen i 3 kap. 1 § NRL skall kunna komma till stånd även i deområden som åtnjuter särskilt skydd mot exploateringsföretag. Av propositionenframgår att den föreslagna bestämmelsen syftar främst till att möjliggöramineralutvinning i de obrutna fjällområdena. Det ligger i sakens natur attsådan verksamhet i regel innebär allvarliga ingrepp i naturmiljön. mening har regeringen inte i propositionen redovisattillräckliga skäl för att de utomordentligt starka bevarandeintressena ifjällområdena skall kunna åsidosättas. Det finns inget,som tyder på att nyautvinningsprojekt i dessa områden skulle kunna få någon avgörande betydelse t.ex. för landets försörjning med vissa . Om man skulle kommatill en annan bedömning finns givetvis möjligheten att genom en lagändringskapa förutsättningar för viss exploateringsverksamhet inom de obrutnafjällområdena. anser inte att det bör förekomma någongenerell undantagsbestämmelse i NRL fill förmån för mineralutvinning. Den föreslagnabestämmelsen bör alltså enligt utskottets mening utgå. Därmed skulle de berördayrkandena i motionerna 1985/86:89 (fp) och 1985/86:93 (vpk) tillgodoses, detsistnämnda i ifrågavarande del. Inskränkning i den kommunala vetorätten och (båda fp) anser att den delav utskottets yttrande - under rubriken avindustrianläggningar m.m.- som börjar med "Mot den" och slutar med"motion 1985/86:89 (fp)" bort ha följande lydelse: Mot den angivna bakgrunden finner näringsutskoUet att detsaknas skäl att inskränka den kommunala vetorätten i enlighet med regeringensförslag. Såsom anförs i motion 1985/86:89 (fp) bör lokalisering avmiljöstörande industri mot den berörda kommunens avstyrkan kunna komma tillstånd endast i sådana fall då det totalt saknas alternativ till den föreslagnalokaliseringen. Det måste då också vara fråga om projekt av särskilt stortallmänt intresse. Tillstånd fill sådana projekt bör dock inte kunna lämnas avregeringen med stöd av en undantagsbestämmelse i NRL. Besluten bör i ställetfattas efter särskild prövning av i form av lagstiftning. tar alltså avstånd från förslaget ominskränkning i det kommunala vetot med hänvisning till nämnda motion. Genom avslag pä regeringens förslag skulle även mofionerna 1985/86:83 (c), 1985/86:84 (c), 1985/86:86 (c) och 1985/86:93 (vpk) tillgodoses i berörda delar. Inskränkningi den kommunala vetorätten () anser att den del av utskottets yttrande- under rubriken av industrianläggningar m. m. - sombörjar med "Mot den" och slutar med "motion 1985/86:89(fp)" bort ha följande lydelse: Mot den angivna bakgrunden finner näringsutskottet att detsaknas skäl att inskränka den kommunala vetorätten i enlighet med regeringensförslag. Inte ens de särskilda förhållanden som råder på kärnenergiområdetutgör enligt utskottets mening ett godtagbart motiv för förslaget. Införandet även undantagsbestämmelse i NRL skulle inbjudatill tolkningen att förvaring av använt kärnbränsle är förknippad medoacceptabla risker. Så kan också vara fallet. Enligt näringsutskottetsuppfattning måste emellertid alla möjligheter prövas för att åstadkomma ensäkerhetsmässigt fullgod lösning som kan godtas av berörd kommun. Om regeringenges rätt att genomdriva en lokalisering mot kommunens vilja skulle följdenkunna bli försämrad säkerhet i förvaringen av kärnavfall. tar alltså avstånd från förslaget ominskränkning i det kommunala vetot. Motion 1985/86:83 (c) tillstyrks, liksommotionerna 1985/86:84 (c) och 1985/86:86 (c) i berörda delar. Genom avslag påregeringens förslag skulle även motionerna 1985/86:89 (fp) och 1985/86:93 (vpk)tillgodoses såvitt här är i fråga. Inskränkning i den kommunala vetorätten (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande - under rubriken av industrianläggningar m. m. -som börjar med "Mot den" och slutar med "motion 1985/86:89(fp)" bort ha följande lydelse: Mot den---- (=avvikande mening 3)-- för förslaget. Såsom anförs i motion 1985/86:93 (vpk) bör frågan omförvaring av avfallet från den svenska kärnenergiverksamheten specialbehandlas.Frågan får inte åberopas som motiv för att ta bort en väsentlig rättighet.Näringsutskottet tar alltså avstånd från förslaget om inskränkning i detkommunala vetot. Den nämnda motionen tillstyrks i denna del. Genom avslag påregeringens förslag skulle även motionerna 1985/86:83 (c), 1985/86:84 (c),1985/86:86 (c) och 1985/86:89 (fp) tillgodoses i berörda delar. BoU 1986/87:1 Bilaga 10 NU 1985/86:3 y (fp), Per (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande - under rubriken av mark och byggnader för handelsändamål -som börjar med "Den föreslagna" och slutar med "1985/86:80 (fp)avstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadsministerns allmänna bekännelse tilletableringsfriheten inom handeln motsägs emellertid av de följande uttalandenaom kommunernas möjligheter att genom planbestämmelser m. m. hindra olikaetäbleringar. särskiltinom handeln med livsmedel. Dessa uttalanden öppnar vägen för en ökadreglering, vilket näringsutskottet anser olyckligt. Enligt utskottetsuppfattning har tillkomsten av nya konkurrenskraftiga butiksformer storbetydelse för att öka produktiviteten inom handeln, vilket också harframhållits av NO i samband med uttalanden om olika kommunala beslut påområdet. Det står klart att försöken att bromsa detaljhandelns utveckling genomregleringar gynnar varken branschens eller konsumenternas intressen. Ettbelysande exempel härpå utgör kommunernas försök att på grundval av nuvarandebyggnadslagstiftning begränsa försäljningen av livsmedel i bensinstationer. ansluter sig alltså till kravet imotionerna 1984/85:2801 (fp) och 1985/86:80 (fp) på att detaljplaner inte skallkunna användas för att styra utvecklingen av handeln. Motionerna tillstyrks idenna del. Utskottet instämmer även i de uttalanden i frågan som görs i motion1985/86:66 (m). BoU 1986/87:1 Bilaga 10 NU1985/86:3 y (fp), Per (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande - under - som börjar med"PBL innebär" och slutar med "alltså motionen" bort haföljande lydelse: Näringsutskottethar i det föregående ställt sig avvisande till de bestämmelser i som gerkommunerna möjlighet att genom utnyttjande av planinstrumentet styradetaljhandelns utveckling. En sådan möjlighet till konkurrens-inskränkandeingrepp bör inte finnas. Förslaget i motion 1984/85:1037 (s) om att det skallvara en obligatorisk uppgift för kommunerna att upprätta varuförsörjningsplanerinom ramen för en total serviceplanering ställer sig näringsutskottet medhänsyn härtill naturligtvis inte heller bakom. 7.Markreservation för sol- och vindenergianläggningar , Per och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande - under rubriken försol- och vindenergianläggningar-som börjar med "Av vad" och slutarmed"aktuell del" bort ha följande lydelse: Enligt näringsutskottets mening bör förslaget i motion1985/86:73 (vpk) avvisas. Det är på nuvarande stadium inte realistiskt atträkna med användning av vindkraft för storskalig energiproduktion. Som harframhållits i annat sammanhang (NU 1984/85:30) i en reservation av moderatasamUngspartiets företrädare i näringsutskottet är det därför inte motiverat attnu inleda en mycket dyrbar teknisk utveckling och skapa förväntningar om enomfattande utbyggnad av vindkraften. Utifrån denna grundläggande inställningfinner näringsutskottet att mofionärernas förslag om skyldighet för kommunernaatt tillgodose behovet av markreservationer för bl. a. vindkraftsanläggningarsaknar förankring i verkligheten. anläggningareller andra energianläggningar där ny teknik, t. ex. solcellstek- BoU1986/87:1 nik,utnyttjas bli aktuella torde markbehovet kunna tillgodoses inom ramen Bilaga 10 NU 1985/86:3 y avstyrker med hänsyn till det nu sagdamotion 1985/86:73 (vpk) i här aktuell del. Markreservation för sol- och vindenergianläggningar () anser att den del av utskottets yttrande- under rubriken för sol- och vindenergianläggningar- sombörjar med "Av vad" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Av vad----- (= utskottet)---- och solcellsteknik. finner syftet med förslaget i motion1985/86:73 (vpk) i och för sig vällovligt. Det ligger i linje med den positivainställning till de nya energikällorna som har gett uttryck för ochsom, med än större eftertryck, har redovisats och konkretiserats i enreservation av företrädare i näringsutskottet till betänkandetNU 1984/85:30 (s. 179). Att det------- (=utskottet)---- aktuell del. Markreservation för sol- och vindenergianläggningar (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande - under rubriken för sol- och vindenergianläggningar -som börjar med "Av vad" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse: Av vad---- (= utskottet)---- och solcellsteknik. anser emellertid att introduktionen avnya energikällor måste stödjas ytterligare för att den skall kunna ske iönskvärd omfattning. I dagens energisituation, där den alltmer utbyggda kärnkraftenblockerar varje alternativ utbyggnad av elkapacitet, är det uppenbart att t.ex. vindkraften inte kommer att kunna utnyttjas i önskvärd omfattning utan enav samhället planerad och stödd introduktion. Ett genomförande av förslaget imotion 1985/86:73 (vpk) om en föreskrift i PBL av innebörd att behovet avmarkreservationer för sol- och vindenergianläggningar skall tillgodoses vidkommunernas planläggning skulle främja en sådan introduktion. Ett ytterligareskäl för en föreskrift av detta slag är att flertalet kommuner med störstasannolikhet kommer att behöva ta i anspråk sol- och vindenergi för sinenergiförsörjning. tillstyrker alltså motion 1985/86:73 (vpk)i här aktuell del. BoU 1986/87:1 Bilaga 11 Lagrådsremiss Lagrådsremiss med förslag till vissa ändringar i det iproposition 1985/86:1 framlagda förslaget till ny plan- och bygglag I lagrådsremissen läggs fram förslag till vissa ändringari propositionen 1985/86:1 med förslag till ny plan- och bygglag i avsikt attundanröja den oklarhet som förts fram i fråga om lagens förenlighet medregeringsformens regler om normgivning. har utarbetatförslag till ändringar i propositionens lagförslag med innebörden att klargöraatt översiktsplanerna inte utgör bindande planeringsunderlag. Vidare harbeträffande områdesbestämmelser och detaljplaner ändringar gjorts i avsikt att avgränsaden personkrets som berörs av dessa planformer. 2.Ärendets hittillsvarande behandling i regeringen, lagrådet och m.m. överlämnade regeringen till lagrådetför yttrande en lagrådsremiss med förslag till ny plan- och bygglag. I remissenföreslogs en ny plan- och bygglag, PBL, som skall ersätta byggnadslagen(1947:385), byggnadsstadgan (1959:612) och lagen (1976:666) om påföljder ochingripanden vid olovligt byggande m.m. Lagrådetavgav yttrande i ärendet. Vid regeringssammanträde beslöt regeringenatt genom proposifion (prop. 1985/86:1) föreslå att anta det avlagrådet granskade förslaget till plan- och bygglag med vidtagna ändringar och tillägg. beslöt vid sammanträde den 14 oktober 1985hänvisa propositionen till bostadsutskottet. Med anledning av propositionenväcktes 15 motioner. beslöt bereda bl. a.konstitutionsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen och demotioner som väckts med anledning av den. avgav sittyttrande (KU 1985/86:8 y) . Yttrandet har som bilaga fogatstill denna lagrådsremiss. I yttrandet behandlas i huvudsak de delar avpropositionen och motionerna som rör kommunernas befogenheter att fatta beslutom markanvändning och bebyggelse. En sammanfattning av yttrandet lämnas nedan(avsniu 2.3.3). lagrådetssynpunkter skulle inhämtas främst på de delar av propositionen och BoU1986/87:1 på de motioner som tagits upp i yttrande. framlägger härmedför lagrådets yttrande förslag till Lagrädsremiss ändringar i det iproposition 1985/86:1 framlagda förslaget till ny plan- och bygglag. 2.2 Plansystemets uppbyggnad enligt PBL m. m.