bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — för /88, dvs.till samma belopp som för innevarande budgetår. I fem motioner framställsyrkanden om att tillstyrkanderamen skall höjas i olika omfattning. Förslagenmotiveras med att behoven av medel för kulturhistoriskt värdefull bebyggelseklart anses överstiga den av regeringen föreslagna ramen. Tillstyrkanderamenföreslås i motion Bo246 (m) yrkande 7 höjas till 100 milj. kr., i motionernaBo249 (m) samt Bo254 (c, fp) fill 110 milj. kr., i motion Bo257 (c) yrkande 8fill 90 milj. kr. och i motion Bo258 (fp) yrkande 35 till 95 milj. kr. Bostadsutskottetbetonade vid behandlingen av budgetproposi- don (BoU 1985/86:13) vikten av ett statligt stöd till kulturhistoriskt värde full bebyggelse utöver det stöd som lämnas fill övrig bebyggelse. Utskottet föreslog också i detta sammanhang en ökning av tillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med sammanlagt 30 milj. kr. för perioden 30 juni 1987 utöver regeringens förslag. Det förslag om tillstyrkanderam som bostadsministern lämnar i årets bud getproposition innebär en anpassning till denna nivå på tiltstyrkandera- men. Även har emellertid de myndigheter som handlägger statens stöd 73 till kulturhistorisktvärdefull bebyggelse redovisat ett behov av tilläggslån BoU 1986/87:10 ochförhöjt låneunderlag som klart överstiger den av regeringen föreslagnatillstyrkanderamen. Det kan konstateras att en mycket stor del av dentillstyrkanderam som fastställts har behövt tas i anspråkför ett fåtal kostsamma projekt, bl. a. för ombyggnader av stadsdelen iGöteborg. Detta har inneburit att ett flertal angelägna projekt i övriga delarav landet helt eller delvis fått skjutas i avvaktan påfillgängliga medel. Bostadsutskottetdelar bostadsministerns uppfattning om nödvändigheten av en strängprioritering av de objekt som bör komma i fråga för statligt stöd även vadavser den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen. Utskottet anser emellertidatt särskilda hänsyn även måste tas till den ovan redovisade situationen.Enighet har därför uppnåtts kring ett förslag om att höja tillstyrkanderantenför /88 med 10 milj. kr. i förhållande till innevarandebudgetår. Bostadsutskottetföreslår således med anledning av motionerna Bo246 (m) yrkande 7, Bo249 (m),Bo254 (c, fp), Bo257 (c) yrkande 8 samt Bo258 (fp) yrkande 35 och regeringensförslag att medger att ramen för de antikvariska myndigheternastillstyrkan av sådana ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse sombör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och tilläggslån bestäms till 90milj. för /88. Vidbyggande på mark med fornlämningar måste enligt fornminneslagen arkeologiskaundersökningar genomföras. Kostnaden för dessa undersökningar skall byggherrensvara för. Arkeologikostnaderna kan dock inte kompenseras genom uttag av enhyra som ryms inom det s. k. bruksvärdet enligt hyreslagens regler. Dettainnebär att bostadsbyggande i framför allt de medeltida städernas centraladelar medför kostnader som ibland inte är möjliga att förränta i sin helhet. Ibudgetpropositionen föreslås åtgärder för att komma till rätta med dessafinansieringsproblem. Den föreslagna lösningen innebär att tilläggslån skallkunna medges för vissa kostnader för arkeologiska undersökningar. Tilläggslånbör enligt bostadsministern inte lämnas generellt till arkeologiskaundersökningar vid bostadsbyggande. Långivningen bör i stället begränsas tillområden med samlad äldre bebyggelse där dels allmänintresset av att byggnaderkommer till stånd är störst, dels möjligheter saknas att anpassa exploateringensä att fornlämningar inte berörs och dels de arkeologiska undersökningskostnadernaär relativt sett höga. Prioriteringen av vilka byggnadsprojekt som skallstödjas med tilläggslån bör ske av utifrån dessagrunder. Långivningen föreslås beviljas inom en årlig ram av 2,5 milj. kr. sombör tillskapas genom en omprioritering inom tillstyrkanderamen för lån tillombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Fråganom finansiering av kostnaderna vid arkeologiska undersökningar behandlas i tvåmotioner. Imotion Bo255 (m) framhålls att tilläggslånen för arkeologiska undersökningarinte bör vara begränsade till byggande av bostadsfastigheter. Lånemöjlighetenföreslås gälla oberoende av byggnadens ändamål. I motion Bo201 (c)yrkandena 1 och 3 föreslås stödet till arkeologiska 74 undersökningar utgå i formav statliga bidrag i stället för tilläggslän samt att BoU 1986/87:10 2,5 milj.kr. anvisas för detta ändamål. Mofionärerna påpekar vidare att reparation avVA-nät är extra kostsamt för städer med gamla stadskärnor eftersom hänsyn måstetas till fornlämningar även i detta sammanhang. I motionens yrkande 2 föreslåsdärför även kostnaden för byte och reparation av VA-nät beaktas vid beräkningav det statliga bidraget. Finansieringenav arkeologiska undersökningar har inneburit ett problem vidbostadsbyggande i vissa delar av landet. ser därför positivtpå att regeringen nu lägger fram ett förslag med lösning på detta problem.Genom att stödet till arkeologiska undersökningar utgår inomtilläggslånesystemet erhålls enhetliga former för samhällets stöd tillantikvariska och arkeologiska merkostnader vid bostadsbyggande. Utskottet anservidare att de föreslagna grunderna för stödet är väl avvägda och innebär att tilläggslånenkommer att kanaliseras till de områden där behoven är störst. Detnu anförda innebär att utskottet ställer sig avvisande till att som föreslås imotion Bo201 (c) införa en speciell bidragsform för de arkeologiskaundersökningarna. Inte heller förslagen i motionerna Bo201 (c) och Bo255 (m) omatt i detta sammanhang utvidga stödgivningen till att gälla även annat änbyggande av bostäder kan tillstyrkas av utskottet. Den föreslagnakonstruktionen med tilläggslån är avsedd att anpassa samhällets stöd tillbostadsbyggandet, till de speciella förhållanden som råder i vissaforniämningsrika områden. tar således inte ställning till hursamhällets stöd till arkeologiska undersökningar i övrigt bör utformas. Dettaär en fråga som närmast faller inom kulturutskottets beredningsom-räde.Motionerna Bo201 (c) och Bo255 (m) avstyrks med hänvisning till det nu anförda.Regeringsförslaget tillstyrks. Ibudgetpropositionen föreslås att beslutsramen för tilläggslån som avseråtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättningeller grundförstärkning bestäms till 40 milj. kr. för /88.Omfördelningar inom beslutsramen och förändringar av ramens storlek föreslås ifyra motioner. Lånemöjligheterna för ändrad lägenhetssammansättning föreslåsupphöra i motionerna Bo246 (m) yrkande 6, Bo253 (fp) yrkande 3, Bo257 (c)yrkande 9 samt Bo258 (fp) yrkande 36. I motion Bo246 (m) yrkande 6 föreslåsvidare att den därigenom frigjorda låneramen utnyttjas för lån till grundförstärkning.Den slopade lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning föreslås i tvåav motionerna i stället medföra att storleken på beslutsramen skärs ned, imotion Bo257 (c) yrkande 9 till 30 milj. kr. och i motion Bo258 (fp) yrkande 36till 25 milj. kr. Bostadsutskottethar (senast BoU 1985/86:13) behandlat och avstyrkt yrkanden om att tilläggslån för ändrad lägenhets sammansättning inte skall utgå. a. framhållits tilläggslånets betydelse för att ge vissa bostadsområden en mer varierad befolkningssammansättning. I de nu aktuella motionsyrkandena har inget nytt framkommit som föranleder utskottet att ändra sitt tidigare ställnings tagande. Motionerna Bo246 (m) yrkande 6, Bo253 (fp) yrkande 3, Bo257 (c) yrkande 9 samt Bo258 (fp) yrkande 36, de två sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrks sålunda. Detnu anförda innebär att utskottet även avstyrker de nedskärningar av BoU1986/87:10 beslutsramen för tilläggstån som föreslås i motionerna Bo257 (c)yrkande 9 och Bo258 (fp) yrkande 36, båda yrkandena såvitt nu är i fråga.Regeringens förslag tillstyrks. Regeringenföreslår att tillstyrkanderamen och beslutsramen avseende tilläggslångivningenm. m. skall få överskridas även under det kommande budgetåret om det behövs avsysselsättningsskäl. I motion Bo258 (fp) yrkande 37 föreslås att integer regeringen ett sådant bemyndigande. Riksdagenhar under en följd av år medgivit ett överskridande av ramarna för tiltäggslånm.m. om det behövs av sysselsättningsskäl..Även om sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden är god kan förhållandena ändras relativtsnabbt. Utskottet anser inte tillräckliga skäl föreligga att frånta regeringendetta bemyndigande. Regeringens förslag om att ramarna får överskridas avsysselsättningsskäl tillstyrks och motion Bo258 (fp) yrkande 37 avstyrks avutskottet. Riksdagenbeslutade (BoU 1986/87:7) att en särskild ram för beslut omtilläggslån för ombyggnadsåtgärder i hyres- och bostadsrättshus som är 30 åreller yngre skulle finnas. Beslutet föranleddes framför allt avförbättringsbehoven i de bostadsområden som byggdes under det s. k.miljonprogrammets dagar. Ramen fastställdes till 50 milj. kr. under det och till 100 milj. kr. under /88. I motionernaBo214 (s) yrkande I och Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är i fråga föreslås ökaderamar för titläggstån till miljonprogrammets bostäder. Förslagen om höjdaramar motiveras med att byggskadorna i miljonprogrammets bostäder uppges varastörte än vad som från början beräknats. Denya bestämmelserna avseende ombyggnadslån och tilläggslån trädde i kraft den 1januari 1987. Det är därför ännu för tidigt att bedöma om storleken på ramenför tilläggslån till bl. a. miljonprogrammets bostäder är väl avvägd.Bostadsutskottet finner det således inte rimligt att redan nu ompröva sittbeslut . Motionerna Bo214 (s) yrkande 1 och Bo243 (s) yrkande 1såvitt nu är i fråga avstyrks av denna orsak. 5.10 Åtgärder i områden med stor andel outhyrda lägenheter Riksdagenbeslutade (BoU 1985/86:13) att ett statsbidrag för förnyelseåtgärderi vissa bostadsområden (det's.k. förnyelsebidraget) skulle införas. För beslutom förnyelsebidrag under /87 fastställdes en ram om 60 milj. kr.Förnyelsebidraget ersatte två andra bidragsformer som utgåtttill liknande åtgärder i bostadsområden. Bidragen som utgick fram t. o. m. den30 avsåg dels bidrag ull åtgärder i syfte att förbättra boendemiljön,dels bidrag till åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter. Förnyelsebidragetkan lämnas till sådana åtgärder i allmännyttiga bo stadsföretags flerbostadshusområden som syftar till att minska antalet out hyrda lägenheter och förbättra den sociala miljön i området. En förutsätt ning för bidrag är att bostadsföretaget och kommunen har upprättat ett gemensamt åtgärdsprogram för området som även omfattar sociala åtgär- 76 der.Vidare ställs krav på att kommunen lämnar ett bidrag som motsvarar BoU1986/87:10 minst hälften av det statliga bidraget. I budgetpropositionen anförs att tillräckliga erfarenheterännu saknas för att göra en säker bedömning av åtgången av medel förförnyelsebidrag. Bostadsministern föreslår därför att ramen för beslut omförnyelsebidrag under /88 fastställs till oförändrat 60 milj.kr. I motion Bo246 (m) yrkande 5 föreslås attförnyelsebidragen avskaffas . Motionärerna anser attbostadsföretagen själva måste ta det fulla ansvaret för sin verksamhet. Om ensatsning på boendemiljön är - motiverad underlättas också uthyrningen ochåtgärderna blir därmed företagsekonomiskt lönsamma. I dessa fall bör därförolika åtgärder i boendemiljön kunna komma till stånd utan stadiga bidrag. Enligt bostadsutskottets uppfattning hade de bidragsformersom ersattes med förnyelsebidraget stor betydelse för att få igång olika förbättringar av boendemiljön. Ett stort antal bostadsområden harmed hjälp av dessa bidrag kunnat rustas upp. Förnyelsebidraget kan påmotsvarande sätt bidra till att lösa de problem som fortfarande finns i mångabostadsområden. Bidragsvillkorens utformning med krav på bl. a. åtgärdsprogramsom även omfattar sociala åtgärder talar för att så blir fallet.Förnyelsebidraget är således avsett att stödja ett brett åtgärdsprogram därkommunen och bostadsföretaget tillsammans arbetar akfivt för att komma tillrätta med uthyrningssvårigheter och sociala problem i ett bostadsområde.Utskottet anser inte att denna typ av problem kan angripas utifrån ett snävtföretagsekonomiskt synsätt pä det sätt som föreslås i motion Bo246 (m) yrkande5. Motionsyrkandet avstyrks således. Utskottet tillstyrker regeringens förslagom ram för beslut om förnyelsebidrag under /88. I mofion Bo258 (fp) yrkande 34 behandlas frågan omförnyetsebidragens begränsning till allmännyttiga bostadsföretag.Bidragsgivningen bör enligt motionärerna även kunna utgå till andrabostadsföretag. De allmännyttiga bostadsföretagen har, som utskottetframhållit ovan, länge intagit en särställning när det gäller den socialabostadspolitikens genomförande. Det ansvar som de allmännyttiga företagen hartagit för att trygga bostadsförsörjningen i landet har emellertid medfört attde i större utsträckning än andra bostadsföretag har drabbats avuthyrningssvårigheter och sociala problem i vissa bostadsområden. Utskottetfinner det bl. a. mot denna bakgrund rimligt att de allmännyttigabostadsföretagen i viss utsträckning särbehandlas vid statlig bidragsgivningför att komma fill rätta med dessa problem. Motion Bo258 (fp) yrkande 34avstyrks. Som en del i stödet till bostadsområden meduthyrningssvårigheter kan också särskilda lokallån lämnas för ombyggnad tillandra lokaler än boendeservicelokaler, t.ex. kontor, verkstäder ochsjukvårdsinrättningar. I mofionerna Bo246 (m) yrkande 2, såvitt nu är i fråga,samt Bo258 (fp) yrkande 33 föreslås en avveckling av de särskilda lokallånenden . behandlade under föregående år (BoU1985/86:13) lik nande yrkanden som förs fram i de nu aktuella motionerna och gjorde då bedömningen att det även finns behov av de särskilda lokallånen. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Bo246 (m)yrkande 2, såvitt nu är i fråga, samt Bo258 (fp) yrkande 33 BoU 1986/87:10avstyrks därför. utgick under vissa förutsättningarstatsbidrag till hyresrabatter i bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Till ägare av sådana bostadshus som var berättigade atterhålla bidrag till hyresrabatter kan statlig hyresförlustgaranti i form av lånutgå. Hyresför-lustgarantilånen lämnas av hyresförlusternaunder av högst räknat frän dagen för husets färdigställande. 1 motion Bo258 (fp) yrkande 26, såvitt nu är i fråga,föreslås att hyresförlustgarantilån inte skall beviljas fr. o. m. den 1 juli1987. har inga beslut omhyresförlustgarantilån behövt fattas. Endast återstår nu av denperiod under vilken staten åtagit sig att lämna hyresförlustgarantilån.Utskottet anser det mot denna bakgrund inte vara rimligt att frånträdatidsbegränsade åtaganden på det sätt som motionärerna föreslår. Motion Bo258(fp) yrkande 26, såvitt nu är i fråga, avstyrks sålunda. Till ägare av hus som uppförts med stöd av statliga lånkunde utgå lån för utebliven hyra, s.k. hyresförlustlån.Långivningen till hyresförluster upphörde i och med utgången av . Underförutsättning av bl. a. att de hyresförlustlån som utgått för låntagarens husi kommunen uppgår till av byggnadsvärdet för de aktuella husen kaneftergift av dessa lån medges. Enligt motion Bo258 (fp) yrkande 32, såvitt nuär i fråga, bör emellertid eftergift av hyresförlustlån fortsättningsvis intebeviljas. Inte heller vad avser möjligheten att bevilja eftergift avhyresförlust- . lånen ser utskottet någon anledning att ändra på gällanderegler. 5.11 Hyresrabatter och kvarboendegaranti m. m. Efter beslut av (CU 1982/83:8) infördes hösten1982 eU system med temporära hyresrabatter i form av särskilda statsbidrag vidny- eller ombyggnad. Statsbidrag till hyresrabatter i bostadshus lämnas undervissa förutsättningar till ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförts eller byggts ommed stöd av lån enligt bostadsfinansieringsförordningen och attbyggnadsarbetena har påbörjats eller under någotav . Maximalt bidrag av bidragstiden är60 kr./m- för hus där byggnadsarbetena har påbörjats och45 kr./m' för hus där byggnadsarbetena har påbörjats . Bidragetminskar med en femtedel . För ombyggnad av hus i harbidrag kunnat utgå även för byggnadsarbeten som påbörjades . Förslag om avveckling av de temporära hyresrabatternalämnas i motionerna Bo246 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga samt Bo258 (fp)yrkande 28. Som framgår av utskottets framställning ovan lämnas inganya hyresra batter i och med utgången av . Med avseende på den årliga avtrapp- ningen av de temporära hyresrabatterna innebär detta att rabatterna i 78 principkommer att vara helt avvecklade . Utskottet vidhåller BoU 1986/87:10bl. a. med hänvisning härtill sin tidigare redovisade uppfattning (se bl. a.BoU 1985/86:13 s. 41) att det måste anses rimligt att statsmakterna står fastvid sitt beslut om att hyresrabatter skall kunna utgå under den trots alltbegränsade tidsperiod som ursprungligen avsetts. avstyrkermed hänvisning till det nu anförda motionerna Bo246 (m) yrkande 4 såvitt nu äri fråga samt Bo258 (fp) yrkande 28. beslutade (BoU 1986/87:7) om dels enförsöksverksamhet med bidrag till bostadskostnader efter ombyggnad, kvarboendegaranti,dels ett bidrag vid nybyggnad av vissa bostäder, hyresrabatt. Kvarboendegarantiskall enligt beslutet lämnas för att dämpahöjningarna av bostadskostnaderna för de hyresgäster och bostadsrättshavare sombor kvar efter en ombyggnad. Bidrag vid nybyggnader av hyres- ochbostadsrättshus på vissa orter hyresrabatt lämnas om preliminärt lånebesluteller dispens för påbörjande meddelats efter ochbyggnadsarbetena påbörjas före utgången av . Bidragen skall vara 60kr./m och /m- efter husetsfärdigställande. Bidragen lämnas till nybyggnader på bl. a. de orter därbegränsningar har lagts i fråga om igångsättning av ombyggnader. I motion Bo257 (c) yrkande 5 hemställs om en avveckling avkvarboen-degarantier och hyresrabatter detta med hänvisning till attmotionärerna motsatt sig införandet av dessa båda stödformer. Även i motion Bo258 (fp) förs motivledes fram motsvarandekrav på en avveckling. Vad utskottet så sent som anfört om behovet avkvarboen-degarantier och hyresrabatter står fast. Motion Bo257 (c) yrkande 5 avstyrks. 5.12 Energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Det statliga stödet till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet kan utgå dels i samband med bostadslån till ombyggnadsåtgärder,dels när räntestöd till underhålls- och reparationsåtgärder lämnas och dels iform av riktade energibidrag. De riktade bidragen lämnas under budgetåret1986/87 fill byggnadstekniskt inriktade åtgärder i hyres- och bostadsrättshusmed i genomsnitt av den godkända kostnaden. har emellertidbeslutat (BoU 1986/87:7) att riktade energibidrag inte skall lämnas underbudgetåren 1987/88 och 1988/89. I tre motioner föreslås att energisparbidrag skall kunnautgå även efter . I kommunisternas partimotion Bo215 yrkande 7 anförs således att energibidragen är en förutsättning för att nödvändiga energisparinvesteringar i flerbostadshus skall komma till stånd. Bidrag enligt nu gällande regler föreslås därför utgå även fortsätt ningsvis. Motsvarande förslag lämnas i partimotion Bol 12 yrkande 11 samt i motion Bo257 (c) yrkande 12, båda yrkandena såvitt nu är i fråga. I samband med bostadsutskottets behandling av frågan omriktade ener- BoU 1986/87:10 gibidrag anfördes i utskottetsbetänkande BoU . 1986/87:7 bl. a. att det stöd till energihushållning somlämnas inom ramen för bostadsförbättringsprogrammet får bedömasvara tillräckligt för att energihushållningsåtgärder i samband medbostadsförbättringsverksamheten skall komma till stånd i önskad omfattning.Även i årets budgetproposition redovisas uppgifter som tyder på attenergianvändningen i bostäder fortsätter att minska. anser detdärför inte i nuvarande läge vara motiverat att ompröva beslut attinte lämna riktade energibidrag under budgetåren 1987/88 och 1988/89. MotionernaBo2l5 (vpk) yrkande 7, Bol 12 (c) yrkande 11 samt Bo257 (c) yrkande 12, de tvåsistnämnda motionerna såvitt nu är i fråga, avstyrks sålunda. Under anslaget till energibesparande åtgärder finns enreservation som enligt bedömning kommer att uppgå tillomkring 216 milj. kr. Reservationen kommer även efter dennatidpunkt att behöva tas i anspråk för tidigare beslutat stöd till energisparåtgärder.Enligt motion Bo246 (m) bör det emellertid vara möjligt att dessutom återföraen del av reservationen på anslaget för energibesparande åtgärder till statsbudgeten.1 motionens yrkande 12 såvitt nu är i fråga föreslås således 40 milj. kr.återföras till statsbudgeten som inkomst. beslut om att riktade energibidrag inte skalllämnas under de två närmaste budgetåren innebär som nämnts ovan inte att utbetalningarnatill sådana åtgärder upphör . Utbetalningar av redan beslutatstöd kommer sannolikt att göras under hela /88 och delvis ävenunder 1988/89. En säker bedömning av storleken på dessa utbetalningar samtderas fördelning över tiden är inte möjlig att göra på nuvarande stadium.Förslaget i motion Bo246 (m) om att, efter en beräknad avsättning för framtidautbetalningar, helt tömma reservationen på medel anser utskottet därför intevara välbetänkt. Ett sådant förfarande kan mycket väl leda till att behov avextra anslagstilldelning uppstår under löpande budgetår. Motion Bo246 (m)yrkande 12 såvitt nu är i fråga avslås sålunda mot bakgrund av vad utskottet nuanfört. 5.13 Information och utbildning m.m. Från anslaget för information och utbildning betalasutgifter som rör bl. a. genomförandet av bostädsförbättringsprogrammet ochenergisparpro-grammet. Vidare betalas utgifter'för speciellautbildningsinsatser i samband med introduktionen av den nya plan- ochbygglagen samt för att utveckla tjänsteexporten inom bostadsdepartementetsansvarsområde. bekostades från detta anslag även ett statligt stödtill kommunerna för besiktning och rådgivning m. m. avseende energibesparandeåtgärder och annan bostadsförbättringsverksamhet. Efter beslut upphördedetta stöd vid utgången av : I tre motioner föreslås emellertid attstödet titt den kommunala energirådgivningen återinförs. Både i partimotion Bol 12 yrkande 11 såvittnu är i fråga och i kommunisternas partimotion Bo215 yrkande 8 anförs 80 att den kompetens sombyggts upp i kommunerna för att kunna ge råd i BoU 1986/87:10 energihushållningsfrågornu är på väg att försvinna. Detta anses vara en oroande utveckling motbakgrund av att frågan om energihushållning även framgent kommer att hastor betydelse. Även i motion Bo257 (c) yrkande 12 såvitt nu är i frågaföreslås ett återinfört stöd till kommunerna för Medanledning av de ovan refererade motionerna vill bostadsutskottet anföraföljande. Det statliga bidraget till kommunernas besiktnings- ochrådgivningsverksamhet utgick under i syfte att stimulera uppbyggnadenav en långsiktig verksamhet av tillräcklig omfattning under kommunalt ansvar.Det var emellertid klart uttalat att stödet var fidsbe-gränsat och skulleupphöra efter /86. Utskottet anförde också i samband med attstödet upphörde (BoU 1984/85:17) att det får förutsättas att kommunerna sedanuppbyggnadsskedet avslutats dimensionerar besiktningsverksamheten m. m. så attdenna motsvarar de varaktiga lokala behoven. Det betonades även i dettasammanhang att kommunerna genom bostadsförsöijningslagen och lagen om kommunalenergiplanering givits ett ökat ansvar på bostadsförsörjningens ochenergihushållningens område. vidhåller uppfattningen attkommunernas ansvar för det egna bostads- och byggnadsbeståndet även börinbegripa ansvaret för den diskuterade rådgivningsverksamheten. MotionernaBo215 (vpk) yrkande 8, Bol 12 (c) yrkande 11 och Bo257 (c) yrkande 12, de tvåsistnämnda motionerna såvitt nu är i fråga, avstyrks sålunda mot dennabakgrund. Enligten redovisning i budgetpropositionen återstår på reservationen under anslagettill information och utbildning vissa medel som ursprungligen anvisats tillbesiktning och rådgivning m. m. Reservationen beräknas vid utgången /87 uppgå till drygt 20 milj. kr. Regeringen föreslår att 20milj. av reservationen skall få användas tiW finansieringen av en nysvensk nationalatlas.