bet · GA01SfU22 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till de stora fördelar i administrativthänseende som de föreslagna reglerna för beräkning av pensionsunderlaget harkan utskottet inte heller tillstyrka att reglerna förses med undantagsbestämmelsersom på nytt skulle komplicera beräkningen. Utskottet avstyrker därför bifalläven till motton Sfl 19 yrkande 3, Ansökanoch beslut om pension Densom ansöker om delpension måste genom intyg eller annan utredning styrka deuppgifter som skall läggas till grund för beslut om delpension. För anställdagäller att intyg om arbets- och inkomstförhållanden skall lämnas avarbetsgivaren eller lokal arbetstagarorganisation, Egenföretagare skall styrkasina uppgifter med hjälp av intyg från nägon som väl känner till hans arbets-och inkomstförhållanden som revisor, bokförare, företagar- elleryrkesorganisation, eller förtroendeman. Ärendeom delpension skall avgöras av socialförsäkringsnämnd om det rör egenföretagareeller uppdragstagare eller om ärendet är av vidlyfttg eller svår beskaffenhet.Ärende rörande delpensionär som arbetar som anställd och som inte är vidlyffigteller av svår beskaffenhet kan avgöras av en enskild tjänsteman hosförsäkringskassan, Ipropositionen föreslås att en egenföretagare som underlag för sin ansökan omdelpension inte längre skall behöva lämna intyg från någon som känner hansarbets- och inkomstförhållanden väl, 1 * 1986/87.11 saml. Vidare föreslås att ävendelpensionsärenden angående uppdragstagare 1986/87:22 som är avenklare beskaffenhet skall kunna avgöras av en enskild tjänsteman. Utskottethar ingen erinran mot dessa förslag. innebär att utskottet i alla delar tillstyrkerpropositionens förslag till ändringar i bestämmelserna om delpension. Densom uppbär folkpension i form av ålders-, förtids- eller ankepension och sominte har rätt till ATP eller får enbart låg ATP kan därutöver fåpensionstillskott. Före fanns en möjlighet att anmälaundantagande från ATP vad avsåg inkomster av annat förvärvsarbete änanställning. Ett sådant undantagande kan helt eller delvis reducera pensions-ttllskotteteftersom vid beräkning av pensionstillskott hänsyn skall tas till den ATP somskulle ha utgetts om undantagande inte hade skett. Reducering sker ävenbeträffande pensionstillskott till änka efter den som haft undantagande frånATP, såvida inte änkan redan uppbär ålders- eller förtidspension när mannendör, Ipropositionen redovisas att antalet änkor som uppbär änkepension i någon formoch som på grund av undantagande från ATP går miste om pensionstillskott helteller delvis uppgår till ca 5 500, Av dessa beräknas 3 500 ha gått miste omhela pensionstillskottet eller delar av detta till följd av mannensundantagande, I propositionen föreslås att vid bestämmande av pensionstillskotttill ålders- och förtidspension till en änka skall hänsyn inte längre tas tillsådan änkepension från ATP som skulle ha utgetts om den avlidne inte haftundantagande från ATP eller gått miste om pensionspoäng till följd avunderlåten avgiftsinbetalning till försäkringen. De nya reglerna föreslås trädai kraft och beräknas medföra ökade kostnader på ca 8 milj,kr,/år. Utskottettillstyrker propositionens förslag ttll ändring i lagen (1969:205) ompensionstillskott. Änkepensionmed anledning av dödsfall som har inträffat före utges efterinkomstprövning som innebär att pensionen minskas med en tredjedel av den delav den pensionsberättigades årsinkomst som överstiger . Vid beräkningav årsinkomsten inräknas bl, a, avkastning på förmögenhet, Ipropositionen föresläs att vid beräkning av förmögenhet vid inkomst prövningen skall värdet av en- eller tvåfamiljsfastighet som bebos av den pensionsberättigade tas upp till en fjärdedel av taxeringsvärdet i stället förtill hälften som var fallet. Motsvarande bestämmelse, infördes i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstill- lägg till folkpension. Förslaget föresläs träda i kraft ochskall tillämpas vid beräkning som avser tid före ikraftträdandet, dock tidigast fr. o,m, . Utskottettillstyrker propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1962:382)angående införande av lagen om allmän försäkring. Försöksverksamhetmed flexiblare sjukpenningersättning och sfU 1986/87:22 ersättning förmerkostnader i vissa sjukfall Regeringenföreslår att den försöksverksamhet som pågår vad avser möjligheter att ersättamerkostnader för resor till och från arbetsplatsen som ett alternativ ttllsjukpenning utvidgas fr. o, m, till att omfatta hela landet.Försöksverksamheten skall kunna pågå till utgången av , Denförsöksverksamhet som pågår med flera ersättningsnivåer inom sjukpenningförsäkringenföreslås bli förlängd till utgången av . Utskottettillstyrker propositionens förslag till lag om ändring i lagen (1985:1002) omförsöksverksamhet inom sjukförsäkiringsområdet. Basbeloppetfastställs av regeringen och utgör . multiplicerat meddet tal (jämförelsetal) som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget inovember året före det som basbeloppet avser och prisläget ,Därvid skall bortses frän de prisförändringar som intill utgången av år 1983följer av devalveringen av den svenska kronan , Basbeloppet harfastställts till , , (SfU 1986/87:10 och 11) har medanledning av regeringens förslag i årets budgetproposifion antagit särskilda lagarom filläggsbelopp fill basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m, m, ochvid beräkning av studiemedel m, m, fr, o, m, . Tilläggsbeloppetutgör , och är avsett att utgöra en förstärkning av pensionärernasekonomi. Regeringenföreslår att tilläggsbeloppet om , inräknas i underlaget för de basbeloppsom skall fastställas för år 4988 och framåt. Basbeloppet föreslås utgöra , multiplicerat med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan detallmänna prisläget i november året före det är basbeloppet avser ochprisläget inovember 1986, De särskilda lagarna om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av pensionsförmåner m, m, och studiemedel m, m, föreslås upphöra attgälla vid utgången av , Utskottettillstyrker propositionens förslag ttll lag om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring och förslagen till lagar om upphävande av lagarna omtilläggsbelopp ttll basbeloppet vid beräknirig av pensionsförmåner m.m, ochstudiemedel m, m. Skatteavdrag på sjukpenning m. m. Skatteavdragpå grund av inkomst i form av sjukpenningförmåner, föräldrä-penningförmåner,ersättning till smittbärare och dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inomtotalförsvaret görs enligt regler i uppbördslagen om skatteavdrag vidhuvudsaklig inkomst av tjänst. Avdragför preliminär skatt på föräldrapenning görs endast om den sjukpenninggrundandeinkomsten uppgår ttll lägst', Ipropositionen föreslås som konsekvens av det nya timberäkningssyste- met för sjukpenning att avdrag för preliminär A-skatt skall göras med ledning av särskilda skattetabeller, I tabellerna skall skatteavdrag anges i procent, H Storieken av detprocentuella avdraget skall bestämmas med hänsyn till bl, a, SfU1986/87:22 den skattskyldigessjukpenninggrundande inkomst eller den andel av denna inkomst som ersättningengrundas på. För ersättning som i vissa fall utgår trots attsjukpenninggrundande inkomst inte fastställts skall det procentuella avdraget bestämmas medhänsyn till ersättningsunderlagets storlek. särskilda tabellernafastställs för varje inkomstår av regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer. Avdragför preliminär skatt på föräldrapenningförmån föreslås ske endast om densjukpenninggrundande inkomsten uppgår till lägst . De nyabestämmelserna föreslås träda i kraft , Utskottetttllstyrker proposittonens förslag till lag om ändring i kungörelsen(1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning m, m. Utmätning och införsel i sjukpenning m.m. Vidutmätning eller införsel i bl, a, sjukpenning och tillfällig föräldrapenningbestäms det belopp som skall tas ut genom det exekutiva förfarandet per dag, Ipropositionen föresläs som konsekvens av det nya timberäkningssyste-met försjukpenning m,m, att det vid löneutmätning av eller införsel i sjukpenningeller annan ersättning från socialförsäkringen införs sammanräkningsregler.Reglerna innebär att de per dag bestämda utmätnings- eller införselbeloppen,liksom de per dag bestämda utmätningsfria beloppen och förbehållsbeloppen,skall räknas samman för samtliga dagar som ersättningsperioden onafattar.Reglerna föresläs gälla fr,o.m, , Utskottettillstyrker propositionens förslag till lag om ändring i utsökningsbalken. Motde delar av propositionen som inte särskilt berörts har utskottet ingen 1, beträffandeallmänna försäkringsvillkor att avslårmotion 1986/87;Sf]19 yrkande 2, 2, beträffandearbetstidsminskning för egenföretagare att avslårmotionerna 1986/87:Sf304 yrkande 2, 1986/ 87:Sfll8 och 1986/87:Sfll9 yrkande1, 3, beträffande beräkning avarbetstid före arbetstidsminskning att avslår motion 1986/87;Sf325, att avslår,motionerna 1986/87:Sfll7 och 1986/87;Sfl'l9 yrkande 3, att antar de ipropositionen framlagda förslagen till a) lag om ändring i lagen (1979:84)om delpensionsförsäkring, b) lag om ändring i lagen(1969:205) om pensionstillskott, c) lag om ändring i lagen(1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring. d) lagom ändring i lagen (1985:1002) om försöksverksamhet inom SfU 1986/87:22 sjukförsäkringsområdet, e) lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, f) lagom upphävande av lagen (1987:205) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning äv pensionsförmåner m, m,, g) lagom upphävande av lagen (1987:000) om tilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av studiemedel m, m,, h) lag om ändring ikungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning m,m., i) lag omändring i utsökningsbalken, Närvarande: NilsCarlshamre (m), ()> (), (), (), (), (), SiriHäggmark (m), (), Margö (vpk), (),(), (), () och ErikJanson (s). Arbetstidsminskning för egenföretagare (mom. 2) NilsCarlshamre (m), () (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Pensionsberedningenhar" och slutar med "Sf304 yrkande 2," bort ha följande lydelse:Det är jämförelsevis få egenföretagare som utnyttjat möjligheten tilldelpension. Detta förhållande beror sannolikt på de strängare krav som gällerför egenföretagarna och de svårigheter dessa har att minska sin arbetstid medså mycket som krävs. Om en företagare reducerar sin arbetsinsats med hälftenkvarstår ofta de fasta kostnaderna i rörelsen oförändrade medan intäkternareduceras kraftigt. Utskottet anser därför att det är rimligt attegenföretagarna ges en mer realistisk möjlighet att ta delpension och attbestämmelserna om arbetstidsminskning närmar sig de som gäller för löntagare.Utskottet anser att det bör räcka att en egenföretagare minskar sin arbetstidmed en tredjedel för att få rätt till delpension, dels att moment 2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 2. beträffande arbetstidsminskning för egenföretagare attriksdagen med bifall ttll motionerna 1986/87:Sfll9 yrkande 1 och 1986/87:Sfll8och med anledning av motton 1986/87:Sf304 yrkande 2 som sin mening gerregeringen ttll känna vad utskottet anfört. 2, Lagförslagen(mom.'5) SfU 1986/87:22 Under förutsättning av bifall till reservation 1 (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () och Kerstt () anser att utskottet under moment 5 bort hemställa5, beträffande lagförslagen att antar de i propositionen framlagdaförslagen till a) lag om ändring i lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring med , den ändringen att 7 § erhåller följande såsom Reservanternas förslag Propositionens förslag Reservanternas förslag Annanförvärvsarbetande än som Annan förvärvsarbetande än som avses i6 § är berättigad till delpen- avses i 6 § är berättigad till delpen sion om han har minskat arbetstiden sion om han har minskat arbetstiden med i genomsnitt minst hälften. med i genomsnitt minst en tredjedel. Vid tillämpning av första stycket skall beträffandeförvärvsarbete i fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom.kommunaiskattelagen(1928:370) företagsledare och dennes make inte anses arbetasom anställda hos företaget eller annars under förhållanden som omfattas av 6§, Med makar jämställs de ' som lever tillsammans, om de har varitgifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn, b) lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott, c) lag om ändringi lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring, d) lag om ändring i lagen (1985:1002) omförsöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet, e) lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring, f) lag om upphävande av lagen (1987:205) omtilläggsbelopp till basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m,m,, g) lag om upphävande av lagen (1987:000) omtilläggsbelopp till , basbeloppet vid beräkning av studiemedel m. m,, h) lag om ändring i kungörelsen, (1973:1125) omskatteavdrag från sjukpenning m, m,, i) lag omändring i utsökningsbalken, 3, Pensionsunderlag (mom, 4) (), (), GullanLindblad (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 8 som börjarmed "Pensionsbe redningen har" och slutar på s. 9 med "yrkande 3," bort haföljande lydelse: Pensionsunderlaget föreslås beräknas på grundval av de ATP-poäng som den försäkrade tillgodoräknats närmast före en arbetstids- . Därefter elimineras de två åren med lägst poäng och medeltalet ., för de återstående treåren ökas med talet ett och multipliceras med SfU 1986/87:22 basbeloppet vidtiden för arbetstidsminskningen. För vissa grupper, t. ex. SiDA-anställda ellermissionärer, kan rätten ttll delpension urholkas väsentligt genom denföreslagna utformningen av bestämmelsen för beräkning av pensionsunderlag. Densom avser att ta delpension och som har arbetat utomlands merän utan att kunna tillgodoräkna sig ATP-poängi får pensionsunderlaget avsevärt reducerat när pensionsunderlagetberäknas på grundval av de tre bästa ATP-åren, På grund av det anförda anserutskottet att den föreslagna beräkningsregeln bör godtas som en huvudregel mensamtidigt bör undantagsregler införas för sådana fall där en tillämpning avhuvudregeln leder till icke avsedda konsekvenser, dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 4, beträffande pensionsunderlag att med bifall ttllmotton 1986/87:Sfll9 yrkande 3 och med avslag på motion 1986/87:Sfll7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Lagförslagen (mom. 5) NilsCarlshamre (m), (), (), (), (), () och () anför: Deändringsförslag i lagen om delpensionering som utskottet behandlar i dettabetänkande måste ses mot bakgrund av att tidigare beslutat om höjningav kompensafionsgraden från delpensioneringen fr.o.m. från 50till av pensionsunderlaget. Vi motsätter oss nu inte propositionensändringsförslag men vill hänvisa till vår gemensamma reservatton i utskottetsbetänkande SfU 1986/87:13 när frågan om kompensationsgraden behandlades. Enreform där de s. k, undantagandeänkorna ges pensionsttllskott är enotillräcklig åtgärd som bara löser en liten del av problemet. Detta förhållandehar vi påtalat vid utskottets behandling av folkpensionerna. Vi reserverade ossdå till förmån för att även de s,k, undantagandepensionärerna skulle få rättttll pensionstillskott eller att pensionsberedningen ges i uppdrag att läggafram förslag fill förbättrade förmåner för dessa pensionärer. Vi hänvisar tillvåra resp, reservationer i utskottets betänkande SfU 1986/87:10. Vidbehandlingen av årets budgetproposition tog utskottet ställning fill ettförslag om tilläggsbelopp till basbeloppet på , fr, o. m. den 1 juli 1987vid beräkning av pensionsförmåner m, m, och studiemedel m, m. Vi hade dåinvändningar av principiell art och på förslagets fördelningspolitiska inriktning.Det förslag utskottet behandlar i detta betänkande innebär att ttlläggsbeloppetom , inräknas i underlaget för de basbelopp som skall fastställas för år1988 och framåt. Våra tidigare framförda synpunkter är fortfarande gilttga och vihänvisar till våra resp, reservationer i utskottets 15 betänkande SfU 1986/87:10, Lag omändring i lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:84) omdelpensionsförsäkring dels att 5-10, 12, 13 och 15-17 §§ skall ha följandelydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 a §, avföljande lydelse. SfU1986/87:22 Bilaga Försäkrad, som från och med den månad då han fyller 60 åreller senare minskar sin arbetstid i förvärvsarbete och därefter arbetar igenomsndt minst , har rätt till delpension i enlighetmed 6-13 §§, Pension utgår längst till och med månaden före den då han fyller65 år. Försäkrad, som från och med den månad då han fyller 60 åreller senare minskar sin arbetstid i förvärvsarbete, har rätt till delpensioni enlighet med 6-13 §§ om han därefter arbetar i genomsndt minst 17 och högst35 timmar . Pension utgår längst till och med månaden före dendå han fyller . Delpension får ej utgå för månad,för vilken den försäkrade uppbär förtidspension eller ålderspension enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring. Den som efter arbetstidsminskningen förvärvsarbetarenbart som anställd har rätt till delpension om han har minskat arbetstiden medi genomsnitt minst . Hans nya arbetstid måste därvidockså i minst samma mån understiga ordinarie arbetstid i arbetet. Deh som efter arbetstidsminskningen har förvärvsarbeteenbart i form av anstädning eller uppdrag eller i båda dessa former har rätttill delpension om han har minskat arbetstiden med i genomsnitt minst fem timmarper arbetsvecka och hans inkomst av detta förvärvsarbete är att hänföra tidinkomst av tjänst vid taxering tdl statlig inkomstskatt. Den som efter arbetstidsminskningen ej förvärvsarbetarenbart som anställd är berättigad till delpension om han har minskat arbetstidenmed i genomsnitt minst hälften. Vid tillämpning av första stycket skall beträffandeförvärvsarbete i fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom, kommunalskattelagen(1928: 370) företagsledare och dennes make inte anses arbeta som anställda hosföretaget. Med makar jämställs de som lever tillsammans, om Annan förvärvsarbetande än som avses i 6 § är berättigadtill delpension om han har minskat arbetstiden med i genomsnitt minst hälften. Vid tillämpning av första stycketskall beträffande förvärvsarbete i fåmansföretag som avses i 35 § 1 a mom,kommunalskattelagen (1928: 370) företagsledare och dennes make inte ansesarbeta som anställda hos företaget eller annars under förhållanden somomfattas av 6 §. de har varit gifta med varandra eller gemensamthar eller har haft barn. Med makar jämställs de som lever tillsammans, om detidigare har varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haftbarn. Om försäkrad har en mindre bisyssla vid sidan av sitthuvudsakliga förvärvsarbete, kan han på begäran få sin rätt ttll delpensionbedömd med bortseende från bisysslan. Om försäkrad, som efter arbetstidsminskningen harförvärvsarbete i form av anställning eder uppdrag eller i båda dessa former,har en mindre bisyssla vid sidan av sitt huvudsakliga förvärvsarbete och inkomstenav bisysslan är att hänföra till inkomst av rörelse eller jordbruksfastighetvid taxering till statlig inkomstskatt, kan han på begäran få sin rätt tilldelpension bedömd med bortseende från bisysslan. Detsamma gäller beträffandeförsäkrad som avses i 7 § och som har en mindre bisyssla i form av anställningeder uppdrag, för vilken Inkomsten är att hänföra tid inkomst av tjänst vidtaxering tid statlig inkomstskatt. Förtillämpning av första stycket förutsätts /, att den försäkrade har utfört bisysslan varaktigt förearbetstidsminskningen, 2. att arbetstiden för bisysslan kan beräknas uppgå till i genom snitt högst per arbets vecka och ej ökas inför eller efter arbetstidsminskningen i det huvud sakliga arbetet, 3. att inkomsten av bisysslan för år räknat kan antagas understiga det basbelopp enligt 1 kap. 6 § la gen (1962:381) om allmän försäk ring som gäller vid årets början. 1. att denförsäkrades begäran om bortseende avser dennes samtliga bisysslor av sådantslag som avses i första stycket, 2. att denförsäkrade har utfört bisysslan varaktigt före arbetstidsminskningen. 3. att arbetstidenför bisysslan kan beräknas uppgå till i genomsnitt högst per arbetsveckaoch ej ökas inför eller efter arbetstidsminskningen i det huvudsakligaarbetet, 4. attinkomsten av bisysslan för år räknat kan antas understiga en och en halv gångerdet basbelopp enligt 1 kap, 6§ lagen (1962:381) om allmän försäkring som gällerför året. Vid tillämpning av föreskriften i 5§ första stycket om längsta arbetstid efter arbetstidsminskningen skad dockinräknas arbetstiden för bisysslan. Som försäkrads arbetstid före arbetstidsminskningen skall räknas hans genomsnittliga arbetstid som avses i 3 §, Som försäkrads arbetstid före arbetstidsminskningenskall räknas hans genomsnittliga arbetstid som avses i 3§, Om det är uppenbart att den arbetstiden väsentligt överstiger hansgenomsnittliga arbetstid under tre sådana perioder före arbetstidsminskningen,skall bortses från den överskjutande arbetstiden. Den försäkrades arbetstid efterarbetstidsminskningen skall beräknas med hänsyn till hans antagnaarbetsförhållanden under . Utförs förvärvsarbetet efter, arbetstidsminskningen ejfortlöpande, är den försäkrade berättigad till delpension endast om han undervaije period av högst tre mänader arbetar iinder minst halva antalet dagar. Närmare föreskrifter om förläggningenav försäkrads deltidsarbete får meddelas av regeringen eller, efter regeringensbestämmande, av . Om synnerliga skäl talar för det, fårdärvid även medges att deltidsarbete inom visst yrke förläggs mera ojämnt underåret än första stycket tillåter,. Utförs förvärvsarbetet efter arbetstidsminskningen intefortlöpande, är den försäkrade berättigad till delpension endast under förutsättningatt han under varje period av högst arbetar under minst halvaantalet dagar och att han inte gör sammanhängande avbrott i förvärvsarbetetunder än . Därvid skall bortses från avbrott pågrund av semester av den omfattning som anges i författning ellerkollektivavtal. Detsamma gäller avbrott på grund av motsvarande ledighet förden som har annat förvärvsarbete än anställning. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,får meddela föreskrifter som, om synnerliga skäl talarför det, medger att deltidsarbete inom . visst yrke förläggs mera ojämnt underåret än första stycket tillåter. För försäkrad som avses i 6 § utgörs pensionsunderlagetav skillnaden mellan hans normala förvärvs-inkomst före arbetstidsminskningenoch den förvärvsinkomst som han efter arbetstidsminskningen kan antagas hatills vidare. Därvid tillämpas 8 och 9 §§, såvitt gäller 9 § första stycketdock endast förs- , Förförsäkrad som avses i 6 § utgörs pensionsunderlaget av skillnaden mellan hansgenomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen och den förvärvsinkomstsom han efter arbetstidsminskningen kan antas ha tills vidare. Därvidtillämpas 8 § och 9 § andrå stycket. Skall inkomst av rörelse ellerjordbruksfastighet före arbetstidsminskningen beaktas, skall den Inkomsten beräknas med ledning av 13 §andra stycket. Skillnaden mellan de förvärvsinkomster som avses i förstastycket får för år räknat inte beräknas tdl högre belopp än skdlnaden mellanvad som enligt 3 kap. 2 § lagen (1962:381) om all/nän försäkring utgör denförsäkrades sjukpenning-grundande inkomster före och efter arbetstidsminskningeneller kunde ha fastställts sotn sjukpenninggrundande inkomster om försäkringskassanhade känt till samtliga förhållanden. Avviker försäkrads inkomst väsentligtfrån vad som kan anses vanligt för arbetet i fråga eller avviker hansinkomstbortfall väsentUgt från vad som kan motiveras med hänsyn tillminskningen av arbetstiden, särskilda arbetsförhållanden eller förändradearbetsuppgifter, skall vid beräkning av hans pensionsunderlag bortses från sådanaavvikelser. Har försäkrads arbetstid beräknats med tdlämpning av 9 § förstastycket andra meningen, skad hans inkomst före arbetstidsminskningen beaktasendast efter förhållandet mellan sålunda beräknad arbetstid och den arbetstidsom skulle ha gällt för honom enligt styckets första mening.