bet · GA01BoU4 · 1986-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftning till den nya , lagen omexploateringssamverkan samt lagen om hushållning med naturresurser m. m. 1985/86:90 och 1985/86:159, delvis) Ibetänkandet behandlas en proposition om samordning av 42 lagar med plan- ochbygglagen, lagen om exploateringssamverkan och lagen om hushållning mednaturresurser m. m. Samordningen rör i första hand regler för sammanvägning avolika anspråk på användning av mark- och vattenområden. Förslagen, som i alltväsentligt tillstyrks av utskottet, innebär att hushållningsreglerna inaturresurslagen skall tillämpas av kommunerna bl. a. vid planläggning och iärenden om bygglov och förhandsbesked enligt plan-och bygglagen. De skall ocksåtillämpas i ärenden enligt bl. a. vattenlagen, miljöskyddslagen ochnaturvårdslagen. Bindande beslut enligt skall styratillämpningen även av bl. a. fastighetsbildningslagstiftningen, vattenlagen,miljöskyddslagen och naturvårdslagen. Plan-och bygglagen föranleder vissa ändringar i expropriationslagen. Mot bakgrund avgällande ersättningsprinciper vid inlösen av mark och vid intrång imarkanvändning föreslår utskottet dels vissa ändringar i den s. k.garantiregeln i PBL, vilken rör kommunernas ersättningsansvar vid ändring ellerupphävande av vissa äldre planer, dels att kvalifikationsgränsen för ersättningvid vissa typer av intrång skall utformas på ett enhetligt sätt i plan-ochbygglagen, naturvårdslagen, vattenlagen och lagen om byggnadsminnen. Det senareförslaget föranleder också förslag om ändring i eller införande av regler om s.k. ackumulerad skada i de nämnda lagarna och förslag om enhetliga reglerrörande ansvaret för rättegångskostnader i mål om intrångsersättning. Utskottetföreslår också vissa övergångsbestämmelser till fastighetsbildningslagstiftningen. Utskottettillstyrker ett regeringsförslag enligt vilket kommunala myndigheter får rättatt inrätta naturreservat och naturvårdsområden. Utskottet avstyrker därvid ettmotionsyrkande (fp). Även ett motionsyrkande (m) om avskaffande av de generellastrandskyddsreglerna avstyrks. Utskottetföreslår vissa ändringar i , bl. a; i dess övergångsregler. Tillbetänkandet har fogats fem reservationer (m) och (fp) samt fyra särskildayttranden (m), (fp) och (vpk). Propositionerna BoU 1986/87:4 Regeringen har i proposition 1985/86:90() föreslagit att anta i propositionen intagnaförslag till 1. lag om ändringi expropriationslagen (1972:719), 2. lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970:988), 3. lag om ändringi lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen, 4. lag om ändringi anläggningslagen (1973:1149), 5. lag om ändringi ledningsrättslagen (1973:1144),- 6. lag om ändringi lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 7. lag om ändringi lagen (1973:1151) om införande av anläggningslagen (1973:1149) och lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 8. lag om ändringi lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning, 9. lag om ändringi lagen (1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter, 10. lag om ändring i jordabalken, 11. lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822), 12. lag om ändring i lagen (1970:244)om allmänna vatten-och avloppsanläggningar, 13. lag om ändring i lagen (1981:1354)om allmänna värmesystem, 14. lag om ändring ibostadssaneringslagen (1973:531), 15. lag om ändring i jordförvärvslagen(1979:230), 16. lag om ändring i lagen (1979:425)om skötsel av jordbruksmark, 17. lag om ändring i vattenlagen(1983:291), 18. lag om ändring i lagen (1983:292)om införande av vattenlagen (1983:291), 19. lag om ändring i miljöskyddslagen(1969:387), 20. lag om ändring i lagen (1902:71 s.1), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar, 21. lag om ändring i lagen (1978:160)om vissa rörledningar, 22. lag om ändring i lagen (1960:690)om byggnadsminnen, 23. lag om ändring i lagen (1942:350)om fornminnen, 24. lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152), 25. lag om regionplanering förkommunerna i , 26. lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370), 27. lag om ändring i lagen (1933:269)om ägofred, 28. lag om ändring i lagen (1951:763)om beräkning av statlig inkomstskatt för ackumulerad inkomst, 29. lag om ändring i lagen (0000:000) om ändring i luftfartslagen (1957:297), 30. lag om ändring i civilförsvarslagen(1960:74), 31. lag om ändring i lagen (1966:742)om hotell- och pensionatrörelse, 32. lag om ändring i rennäringslagen(1971:437), 33. lag om ändring i lagen (1973:189)med särskilda hyresbestämmelser.för vissa orter, 34. lag om ändring i gruvlagen(1974:342), 30. lag om ändring i lagen(1974:890) om vissa mineralfyndigheter, BoU 1986/87:4 31. lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160), 32. lag om ändring i lagen(1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik, 33. lag om ändring ifastbränslelagen (1981:599), 34. lag om ändring ihälsoskyddslagen (1982:1080), 35. lag om ändring iädellövskogslagen (1984:119), 36. lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter, 42. lag om ändring ilagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter. Lagförslagen under 1-25 har granskats av lagrådet. har överlämnats proposition 1985/86:159 ()vari såvitt nu är i fråga hemställs att antar förslag till lag omändring i lagen (1986:000) om ändring i naturvårdslagen (1964:822). dels de med anledningav proposition 1985/86:90 väckta motionerna 1985/86: . 1. attriksdagen beslutar att avslå proposition 1985/86:90 i de delar som rör följdlagstiftning till PBL och NRL, 2. attriksdagen beslutar att ändra naturvårdslagen (1964:822) 15 § i enlighet med vad som i motionen anförts, 512 av . m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen beslutar avslå proposition 1985/86:90 och hos regeringen begära nyttförslag med beaktande av vad som anförts i motionen, 513 av m. fl. (fp) vari hemställs 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om.behovet avframtida justering i lagarna, 2. att beslutar att iavvaktan på att ersättningsreglerna i PBL klarlagts avslå förslaget om lag omändring i expropriationslagen, 3. att beslutar attavslå 43 § tredje stycket i förslaget till lag om ändring i naturvårdslagen, 4. att beslutar att somsin mening ge fegeringen till känna vad i motionen anförts angående möjlighetenatt justera taxeringsvärden på fastigheter om genomförandetiden har gått litutan att byggrätt utnyttjats, 5. att beslutar att 3kap. 7 § tredje stycket i lagen om ändring av jordabalken skall kvarståoförändrat, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1985/86: Bo518av och (båda c) vari såvitt nu är i frågahemställs att beslutar att i intas bestämmelsermed innebörd att vid bedömande av om ersättningströskeln vid skada har överskriditsskall även beaktas förordnande enligt annan BoU 1986/87:4 lagstiftning(motionen i övrigt behandlas i bostadsutskottets betänkande BoU 1986/87:1), Jo798av och (båda c) vari hemställs 1. att beslutar attregler för ackumulering av skada införs i naturvårdslagen och skogsvårdslagenpå samma sätt som motsvarande regler intagits i förslaget till ny plan- ochbygglag, 2. att beslutar att inaturvårdslagen och skogsvårdslagen intas bestämmelser med innebörd att vidbedömande av om ersättningströskeln vid skada har överskridits skall ävenbeaktas förordnande enligt annan lagstiftning, delsde under allmänna motionstiden väckta motionerna 1986/87: Bo520av m. fl. (fp, c, vpk) vari hemställs att beslutar attregeringsprövningen av utbyggnadsprojekt i från vattenkraftsutbyggnadundantagna älvar och älvsträckor skall bibehållas, Bo522av och (båda fp) vari hemställs 1. att beslutar om sådanändring av den s. k. garantiregeln 17:8 PBL att tidpunkten för bygglovsansökanblir avgörande för rätt till ersättning, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om information tillallmänheten om ersättningsrätten för förlorad byggrätt . Yttranden från andra utskott Bostadsutskottethar berett kulturutskottet, jordbruksutskottet och näringsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1985/86:90 jämte motioner. Yttrandena, som inteomfattar de motioner som väckts under allmänna motionstiden , har sombilagor (bil. 4-6) fogats till detta betänkande. Riksdagenhar beslutat anta regeringens, av bostadsutskotteti vissa hänseenden omarbetade förslag till plan- och bygglag, PBL (prop.1985/86:1, BoU 1986/87:1), lag om exploateringssamverkan, ESL (prop.1985/86:2, BoU 1986/87:2) och lag om hushållning med naturresurser, NRL (prop.1985/86:3, BoU 1986/87:3). Genom den nya lagstiftningen upphävs - med undantagför vissa övergångsvis gällande regler - bl. byggnadslag, BL, och1959 års byggnadsstadga, BS. Idetta betänkande behandlas först principer för samordningen av vissa för fleralagar gemensamma frågor. Särskild uppmärksamhet ägnar utskottet därefter återsättningsbestämmelserna, eftersom dessa bestämmelser i i vissa hänseendenmodifierats av i förhållande till regeringens förslag och ändringarnainte har kunnat beaktas i följdlagstiftningsproposi- BoU 1986/87:4 tionen.Förändringar är därför aktuella även i förslagen till följdlagstiftning. Efterbehandlingen av de gemensamma frågorna tar utskottet upp de särskildalagförslagen var för sig eller flera tillsammans. Utskottet aktualiserarvissa frågor om ändring i PBL. Ibilaga 1 till betänkandet återfinns de regeringens lagförslag som tillstyrks avutskottet utan annan ändring än i fråga om ikraftträdandet. I bilaga 2 finnslagförslag beträffande vilka utskottet förordar vissa ändringar och tillägg.Utskottets förslag beträffande ändringar i PBL finns i bilaga 3. 2 Principer för samordningen av NRL, PBL och ESL med annanlagstiftning EnligtNRL skall marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt användas så att enfrån ekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt godhushållning främjas. Lagen skall tillämpas enligt vad som är föreskrivet dels iPBL, dels i vissa andra angivna lagar. I NRL behandlas bl. a. frågor om områdensom är av riksintresse. PBL innehåller bestämmelser om planläggning av markoch vatten och om byggande. Planläggningen är en angelägenhet. Ett avmedlen att gertomföra planläggningsbesluten är exploateringssamverkan. I ESLregleras samverkansförfarandet och dess rättsverkningar. Samordningenmellan NRL, PBL och ESL och annan lagstiftning rör i första hand behovet av ensammanvägning av olika anspråk på användningen av mark- och vattenområden.Övergripande är hushållningsreglerna i NRL, vilka skall tillämpas bl. a. enligtPBL vid planläggning och i ärenden om bygglov och förhandsbesked (2 kap. 12 §PBL). Genom PBL får kommunerna, med tillämpning av hushållningsbestämmelsernai NRL, det avgörande inflytandet när det gäller att göra sammanvägningen avskilda anspråk på marken och vattenområdena. Översiktsplanen är en intebindande redovisning av de allmänna intressen som bör beaktas vid beslut omanvändningen av mark- och vattenområden (4 kap. 1 § PBL). Bindande verkan avplanläggning enligt PBL uppnås genom detaljplan, fastighetsplan ochområdesbestämmelser (1 kap. 3 § PBL). Enhuvudprincip för samordningen bör vara att de bindande besluten enligt PBLockså bör vara i tillämpliga delar bindande för tillståndsprövningen enligtanknytande lagar. En nyhet är att undantag från planer och områdesbestämmelseri princip inte skall kunna medges. Detta förhållande får också betydelse förtillståndsgivning enligt den anknytande lagstift-, ningen. NRLär styrande inte bara för plan- och bygglagstiftningen. Andra centrala lagar ifråga om mark- och. vattenområdenas användning, som bl. a. vattenlagen, VL,miljöskyddslagen och naturvårdslagen, NVL, anknyter till de övergripandehushållningsreglerna i NRL. Utskottet erinrar härvid om sitt ställningstagandei NRL-betänkandet, enligt vilket luftfartslagen fördes till kretsen av lagarsom knyts an till NRL. ESL anknyter till och föranleder ett flertal ändringar ifastighetsbildnings- BoU 1986/87:4 lagstiftningen. Den nya lagstiftningen föranleder dessutom genomgående enterminologisk anpassning av anknytande författningar. En terminologisk frågabör här kommenteras. Lagrådet påtalade i sitt yttrande överbostadsutskottets remiss till lagrådet (PBL-betänkandet s. 460) att ordet"föreskriva" enligt lagrådets uppfattning bör begagnas i lagspråketendast när det är fråga om normer i den mening som avses i 8 kap.regeringsformen, dvs. beträffande sådana rättsregler som är bindande och hargenerell giltighet. I fråga om förvaltningsbeslut borde enligt lagrådet istället begagnas orden "besluta", "bestämma" eller"medge". följde lagrådets rekommendation och bytte iPBL ut orden "föreskriva" och "föreskrift" i olika formermot de av lagrådet föreslagna termerna. I , följdlagstiftningen aktualiserasmotsvarande terminologiska fråga. De skyddsföreskrifter som meddelas vid enbyggnadsminnesförklaring enligt BML har helt karaktären av förvaltningsbeslut.I NVL används ordet . "föreskrift" i samband med bildandet av naturreservat,naturminnen och naturvårdsområde. I fastighetsbildningslagstiftningen användsordet "natur-. vårdsföreskrifter" med syftning bl. a. på denyssnämnda reglerna för reservat m.m. De föreskrifter som det här syftas påavser dels förvaltningsbeslut i enstaka fall: inskränkningar i viss markägaresförfoganderätt, dels också normer med generell giltighet: beslut omallmänhetens, tillträde till ett reservat. Syftningen omfattar också degenerella reglerna om strandskydd. Det är därför inte okomplicerat att här bytaut ordet "föreskrift" mot något eller några andra ord som bättremarkerar den konstitutionella karaktären av besliiten i fråga. Ett byte avterminologi i vissa regler skulle dessutom fordra en genomgång av helaföljdlagstiftningskomplexet så att inte motsägelser och oklarheter blir följden. föreslår därför interiksdagen att vidta någon åtgärd i den här diskuterade terminologiska frågan,men förutsätter att den ägnas uppmärksamhet vid kommande översyner av deaktuella lagarna. I motion 511 (m) yrkande 1 hemställs om avslag påpropositionen i de delar som rör följdlagstiftning till PBLoch NRL. När motionen avlämnades var varken PBL eller NRL slutbehandlade avriksdagen. Med hänvisning till att moderata samlingspartiet motsätter sig bådadessa lagar, anser motionärerna att inte heller följdlagstiftningen till dembör införas. Vad däremot gäller ESL sägs inställning vara positiv,och den därav föranledda följdlagstiftningen godtas. Sedan antagit regeringens och bostadsutskottetsförslag rörande PBL, NRL och ESL är det nödvändigt att även den av de beslutadelagarna föranledda följdlagstiftningen antas. Motion 511 (m) yrkande 1avstyrks. Också i motion 512 (c) hemställs om avslag påpropositionen, varjämte begärs att regeringen bör ges i uppdrag att utarbetaett nytt förslag på grundval av beslut om PBL, NRL och ESL.Motionärerna förutsätter därvid att motionsyrkanden rörandedessa lagar beaktas. Den av beslutade lagstiftningen avviker på vissapunkter från regeringens förslag. Avvikelsernainnebär till viss del att förslag har beaktats. Därav föranleddajämkningar i följdlagstiftningen är inte så omfattande att riksdageninte utan ytterligare beredning av regeringen 1986/87:4 skulle kunnabesluta därom. Motion 512 (c) avstyrks. Imotion 513 (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande i enlighet med vad somanförs i motionen om behovet av framtida justeringar i lagstiftningen. Detanförs att lagstiftningen är komplicerad och att eventuella brister snabbt börföranleda ändringsförslag från regeringen. Näringsutskottethar beträffande detta motionsyrkande funnit att den handlingsberedskap somavses i motionen får förutsättas stå till buds utan någon särskildframställning från . Bostadsutskottetanser det vara självklart att eventuella brister i lagstiftningen bör rättastill så snart det efter erforderlig beredning går att göra detta. Etttillkännagivande av det begärda slaget skulle inte tjäna något reellt syfte.Motion 513 (fp) yrkande 1 avstyrks. NRL,PBL och ESL skall enligt beslut träda i kraft , . senareän vad regeringen hade föreslagit. den genomgående jämkningenav förslagen till följdlagstiftning, att även , , dessa bör träda i kraftden . 4 Samordningen av ersättningsbestämmelser IPBL och den anknytande lagstiftningen aktualiseras frågor om grundläggandeersättningsprinciper i svensk rätt. Huvudlagen på området är expropriationslagen,ExL. I denna ges dels regler om i vilka fall tillstånd får ges tillexpropriation, dels regler om hur expropriationsersättningen skall bestämmas.Ett expropriationstillstånd innebär att en fastighet får tas i anspråk medäganderätt, nyttjanderätt eller servitutsrätt av den som ansökt om tillståndet.En detaljplan eller fastighetsplan som antagits enligt PBL innefattar i vissahänseenden rätt att lösa in mark. Planen har i dessa hänseenden en expropriativverkan och innebär alltså att mark eller rätt till mark tvångsvis förs överfrån ett subjekt till ett annat: en kommun eller någon annan som är huvudmanför allmänna platser. Den ersättning som skall betalas vid inlösen bestäms iprincip med tillämpning av reglerna i ExL. Denfastighetsrättsliga lagstiftningen innehåller därutöver regler som inskränkeren markägares eller rättighetshavares befogenhet att använda marken ellerrättigheten. Markägaren eller fättighetshavaren får tåla ett intrång av hänsyntill vissa allmänna intressen, utan att någon bestämd rättighet därmed överförstill ett annat privaträttsligt subjekt. Markägaren får behålla själva markenoch avkastningen av den, men intrånget innebär ofta en ekonomisk skada i formav minskat markvärde samt nedsatt eller försenad avkastning m.m. För vissaformer av intrångsskador utgår ersättning. Vilka fall av intrång somföranleder ersättning anges i regel i resp. lag, t. ex. i PBL eller NVL. Oftahar ersättningen gjorts beroende av att intrånget medför en skada av vissstorlek: att en kvalifikationsgräns för ersättning överskrids.När det gäller att bestämma ersättningens storlek hänvisas i dessa BoU1986/87:4 lagar i allmänhet också till ExL:s regler gmexpropriationsersättning. Reglerna i 4 kap. ExL om expropriationsersättning kanalltså sägas vara grundläggande i fråga om beräkning av ersättning för inlösenoch vid intrång enligt den fastighetsrättsliga lagstiftningen. I vissa lagar,t. ex. anläggningslagen och ledningsrättslagen, hänvisas beträffandebestämmande av ersättning helt till ExL. Andra lagar, som t. ex. PBL och NVL,innehåller, förutom hänvisning till ExL, vissa kompletterande ersättningsregler. Utskottet behandlar nu först de grundläggande reglerna iExL såvitt de berörs av ändringar föranledda av PBL. Därefter tas upp de frågorom intrångsersättning som aktualiseras av PBL i dess slutliga utformning. 4.2 Expropriationslagen (lagförslag 1) Reglerna i 4 kap. ExL anger hur värderingen skall göras ifråga om egendom som skall lösas in eller som berörs av intrång. Huvudprincipenenligt 1 § för bestämmande såväl av löseskilling för mark eller rättighet somtas i anspråk, som av ersättning för intrång på egendom som återstår efter enexpropriation (delexpropriation), är att det är marknadsvärdet resp.marknadsvärdeminskningen som skall ersättas. Posterna för löseskilling ochintrångsersättning slås i förekommande fall samman till en post som motsvararskillnaden i rnarknadsvärde före och efter expropriationen (prop. Därutöver skall den exproprierande betala ersättning för övrig skada somkan uppkomma för ägaren. När det gäller att värdera intrånget på en fastighet ellerfastighetsdel som inte tas i anspråk genom expropriationsföretaget, skallhänsyn i regel tas till den ekonomiska enhet i vilken området kan anses ingå(prop. 1971:122 s. 191, NJA 1981 s. 351 I och II). Man är alltså inte bunden till den rådandefastighetsindelningen. I 14 kap. 8 § PBL har, med viss avvikelse från principenom den ekonomiska enheten, föreskrivits att bedömningen av omkvalifikationsgränsen i det angivna lagrummet överskridits skall ske iförhållande till den del av en fastighet som berörs av intrång. Det ligger isakens natur att den berörda delen av en fastighet ofta är en mindre enhet änden ekonomiska enheten (PBL-betänkandet s. 150, 151). Om ett expropriationsföretag har medfört inverkan av någonbetydelse på en fastighets marknadsvärde, skall ersättning bestämmas pågrundval av det marknadsvärde fastigheten skulle ha haft om sådan inverkan inteförekommit. Detta skall dock ej gälla om företagets inverkan skäligen börbeaktas med hänsyn till förhållandena i orten eller till dess allmännaförekomst under jämställda förhållanden (4 kap. 2 § ExL). Nybyggnadsförbudenligt 35 § eller 109 § BL, som beslutats i avvaktan på planläggning ellerändring av en redan gällande plan, kan ofta vara hänförliga till det företagsom föranleder expropriationen. Från inverkan på marknadsvärdet av förbudetskall i sådana fall bortses (NJA 1984 s. 93 I och II). Förväntningar om ändring av markens tillåtnaanvändningssätt skall i princip inte föranleda ersättning. Enligt den s. k.presumtionsregeln i 4 kap. 3 § ExL skall den ökning av en fastighetsmarknadsvärde som ägt rum efter presumtionstidpunkten räknas fastighetsägarentill godo endast om det blir utrett att ökningen berorav annat än sådana förväntningsvärden. Presum- BoU 1986/87:4 tionstidpunkten ärdagen före ansökningen om expropriation. Om marken enligt en stads-eller byggnadsplan, som fastställts före expropri-ationsansökningen, avsattsför enskilt bebyggande, är presumtionstidpunkten i stället tiden för fastställelseav planen. Det innebär att värderingen i dessa fall sker med beaktande av dettillåtna användningssättet enligt den fastställda planen. Värdestegring somuppstår efter fastställelse av planen ersätts alltså bara om den visas bestå iannat än förväntningsvärden. Värdestegring som beror av fastighetsägarens egnaåtgärder, t. ex. nybyggnad, förbättring av byggnader m.m. på fastigheten ellerrationalisering av fastighetsstrukturen m.m., skall däremot, liksom allmänprisstegring, räknas fastighetsägaren till godo. Innebörden avpresumtionsregeln är med andra ord att fastighetsägaren åläggs att visa att envärdestegring består av annat än förväntningsvärden. I den månförväntningsvärden uppstått före presumtionstidpunkten tillfaller de dockfastighetsägaren. 39 § PBL, som avser fall där kommunen utnyttjar sin inlösenrätt enligtdetaljplan eller fastighetsplan, föreskrivs att 4 kap. ExL skall tillämpas vidbestämmande av ersättning. Presumtionstidpunkten skall vara dagen föreden dag då talan om inlösen väcktes. Samma föreskrift finns i 14 kap. 9 § PBL,som avser fall då fastighetsägaren begär inlösen eller ersättning för intrång.Därvid gäller dock dessutom enligt 14 kap. 10 § första stycket PBL attförväntningsvärden inte i något fall skall ingå i intrångsersättning. Imotion 513 (fp) yrkande 2 hemställs att förslaget till lag om ändring i ExLskall anstå i avvaktan på att ersättningsreglerna i PBL klarlagts. Som framgåttförut har numera beslutat om PBL och de ersättningsregler som denlagen innehåller. Yrkandet är därmed tillgodosett och bör avslås. 4.2.1.1Inlösen efter genomförandetidens utgång Efterutgången av genomförandetiden för en detaljplan enligt PBL har kommunenmöjlighet att upphäva eller ändra planen utan beaktande av de rättigheter somuppkommit genom planen (5 kap. 11 § andra stycket PBL). Genomförandetidensutgång har vidare den betydelsen att kommunen därefter- dock inteså länge det finns ett bygglov som kan tas i anspråk - får väcka talan ominlösen av mark som inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med planen(6 kap. 24 § andra stycket och 15 kap. 3 § första stycket PBL). Inlösenrättenär inte formellt knuten till att marken skall användas för enskilt bebyggandeenligt planen, men kommer att ha betydelse endast för sådana fall, eftersom detfinns lösenregler i 6 kap. 17 § PBL beträffande mark för annat ändamål änenskilt bebyggande.