bet · GA01BoU15 · 1986-12-31 00:00:00 — om bostadslån till ombyggnad av ålderdomshem I betänkandet behandlas fem motioner i vilka begärs ettförtydligande av ett riksdagsbeslut avseende tillämpningen avlånereglerna för ombyggnad av ålderdomshem. Utskottet föreslår att bostadslån för ombyggnad avålderdomshem skall kunna utgå om bostaden efter ombyggnaden består av minst ettrum och kokskåp samt wc och dusch. Bostaden skall ges en sådan storlek att denkan användas även för en rullstolsbunden eller på annat sätt handikappadperson. Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna gör ett tillkännagivande om utformningen av reglerna för ombyggnadav ålderdomshem och förordar att regeringen budgetpropositionlämnar en redogörelse för den närmare utformningen av de regler ochdllämpningsföreskrifter som behövs för att genomföra en långivning med deninriktning utskottet förordat. I en reservation (vpk) föreslås i princip att dagensregler skall gälla, något som innebär att bostaden skall bestå av minst ett rumoch kök eller ett och ett halvt rum och kokvrå. Lägenheten bör ha en yta av ca35 m. I detta betänkande behandlas de under allmänna modonstiden1987 väckta motionerna 1986/87: Bo202 av m.fl. (fp) vari med hänvisningtill motion 1986/87:So208 - hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om en flexibel dllämpning avreglerna för ombyggnad av ålderdomshem, Bo207 av m.fl. (c) vari - med hänvisningtill modon 1986/87:So216 - såvitt nu är i fråga hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om deäldres boende (motionen i övrigt har behandlats i betänkande BoU 1986/87:10), Bo234 av och (båda m) varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den avriksdagen beslutade flexibiliteten vid tillämpningen av reglerna för ombyggnadav ålderdomshem tillämpas. 1 1986/87. Bo241 avNils Carlshamre m.fl. (m) vari - med hänvisning till motion BoU 1986/87:15 1986/87:So259- hemställs att hos regeringen begär en redovisning avutfallet av de nya reglerna för ombyggnad av ålderdomshem till fullvärdiga bostäderoch ett sådant förslag i avsikt att riksdagsbeslut förverkligas a. vadgäller en flexibel tillämpning av lånereglerna för ombyggnad av Bo247 av . m. fl. (c) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom tillämpningen av statsbidragsreglerna för ombyggnad av ålderdomshem. har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över motionerna. Yttrandet har som bilaga fogats till dettabetänkande. 1 motionerna tas upp utformningen och tillämpningen av deregler som gäller för att statligt bostadslån skall kunna utgå vid ombyggnad avålderdomshem. Motionärerna hänvisar till tidigare riksdagsbeslut i frågan ochanför att intentioner inte kommit till uttryck i den praktiskatillämpningen av lånebeslämmelserna. De anser att de regler som finns ianslutning till ombyggnadslåneförordningen (tidigarebostadsfinansieringsförordningen) angående möjlighet till avsteg från de kravpå bostadens utformning som normalt ställs för att bevilja lån tillämpas medbetydande brist på flexibilitet. Mot denna bakgrund föreslås att gerregeringen till känna att de diskuterade lånereglerna måste tillämpas på ettmer flexibelt sätt än vad som är fallet . I motion Bo241 (m) föreslåsdessutom att skall begära en redovisning av hur lånereglernatillämpas vid ombyggnad av ålderdomshem. Det beslut som motionärerna åberopar och som enligt derasmening inte kommit till uttryck i den praktiska tillämpningen av lånereglernafattades av . Riksdagsbeslutet gällde elttillkännagivande i frågan om låneregler vid ombyggnad av ålderdomshem somföreslagits i bostadsutskottets betänkande 1984/85:24. De överväganden avbostadsutskottet som återges nedan föranleddes dels av vissa förslag iproposition 1984/85:142 om äldres och handikappades boende, dels av förslag imotioner (s), (fp) och (c), dels ock av yttrande i frågan från socialutskottet.Bostadsutskottets nu åsyftade uttalande har följande lydelse: vill inledningsvis slå fast att de reglerm.m. som vägleder handlandet utgår från uppfattningen atl bostadslån iprincip skall vara förbehållet finansiering av bostäder medan olika former avvårdlokaler m. m. skall finansieras i annan ordning. Graden av vård ochutformningen av vården i anslutning till boendet är en fråga som primärt fallerinom socialutskottets beredningsområde. har inte anledning altkommentera vad i socialutskottets yttrande anförts om hur vården bör ordnas vidolika former av serviceboende. vill i stället BoU 1986/87:15betona vad socialutskottet anfört om att i den boendeform utskottet förordarkokmöjligheter samt toalett och dusch bör finnas i varje rum. Bostadsutskottetgör den bedömningen att en sådan ordning låter sig förenas med vad ipropositionen anförts beträffande kravet på fullvärdiga bostäder samt vad därangivits om behovet av flexibilitet i tillämpningen av kravet när det gällergruppbostäder. Beträffande sådana bostäder anges i propositionen attflexibiliteten kan gälla fördelningen av boendefunktionerna på privat resp.kollekliv del av bostaden. vill för sin del tillägga att detockså bör finnas möjligheter att vid ombyggnad i speciella fall och i mindreomfattning - t. ex. med hänsyn till byggnadstekniska förutsättningar - göraavsteg från upprustnings- och utrymmesnormerna dock med bibehållande av deninriktning bostadsutskottet förordat ovan. Vad utskottet enhälligt anfört om flexibilitet itillämpningen beträffande ombyggnad av ålderdomshem gav som sinmening regeringen till känna. beslut i frågan om äldres boende och villkorför lån vid ombyggnad av ålderdomshem föranledde vissa ändringar i bostadsfinansieringsförordningenoch i föreskrifterna till förordningen. I samband med attbostadsfinansieringsförordningen ersattes av bl. a.ombyggnadslåneförordningen genomfördes också vissa förändringar i villkorenför lån. Dessa förändringar var främst av redaktionell art. Enligt 7 § i ombyggnadslåneförordningen gäller som villkorför bostadslån bl. a. att bostäderna i färdigt skick skall vara fullvärdiga ochinrättade för självständigt boende. Med fullvärdiga bostäder avses bostäder medalla primära bosladsfunktioner tillgodosedda i lägenheterna. Lägenheterna skallockså uppfylla gällande krav på utrymmes- och utrustningsstandard och beslå avminst ett rum och kök eller ett och ett halvt rum och kokvrå. Bostäder som iförsta hand är avsedda för äldre, handikappade eller långtidssjuka skalldessutom vara så väl integrerade i bebyggelsen att de boende får tillgång tillnormal boendeservice och möjligheter till delaktighet och gemenskap med andra. Mindre avsteg från dessa krav får göras om det finnssärskilda skäl. Närmare föreskrifter om förutsättningarna för sådana avsteg fårmeddelas av . 1 bostadsslyrelsens föreskrifter redovisas under vilkaförutsättningar mindre avsteg från kraven på fullvärdig bostad i 7 §ombyggnadslåneförordningen kan medges. Där anges bl. a. att avsteg från kravetpå fullvärdig bostad får göras i mindre omfattning beträffande rumsstorlek,funktionsmått , och möbleringsutrymme, om planlösningstekniska ellerbyggnadstekniska skäl hindrar en lösning med högre standard till rimligkostnad. Avsteg får inte göras för hela funktioner. Begränsadeundantag från denna regel kan enligt föreskrifter dock medgesom det redovisats synnerliga bostadssociala skäl i form av kvarboende ellerstort behov av särskilda ungdomsbostäder. Ytterligare förutsättningar föravsteg är dels att bostäderna ingår i dokumenterade planer för framlidasammanslagningar till fullvärdigasådana, dels att bostäderna utgör en mindre del i ett hus som i BoU1986/87:15 övrigt innehåller fullvärdiga bostäder. Föreskrifterna innehåller även vissa möjligheter tillavsteg från kraven på fullvärdig bostad vid olika typer av kollektivaboendeformer. Beträffande kollektiva boendeformer som alternativ tillinstitutionsboende anges således att mindre avsteg från gällande krav påutrustnings- och utrymmesstandard får göras, exempelvis i fråga omköksutrustning eller den enskilda lägenhetens yta, under förutsättning attsådana avsteg kompenseras av intilliggande gemensamma utrymmen och utrustning.I dessa fall får dock antalet lägenheter som delar gemensamma utrymmen inteöverstiga sex lägenheter. Vidare krävs att bostadsgruppen ligger i vanligabostadshus och inte samlokaliseras med andra bostäder av liknande slag.Bostadsgruppen skall utformas så att entrédörrar till de privata bostädernainte vetter mot gemensamma rum. Slutligen anges att bostaden skall planeras och utformasför flexibel användning. Genom smärre förändringar skall den kunna utnyttjasför vanligt boende eller för andra grupper som önskar ett kollektivt boende. Frågan om i vilka former omsorgen om de äldre bör ordnasfaller primärt inom socialutskottets beredningsområde. villemellertid stryka under vikten av vad socialutskottet anfört om att denomsorgsform ålderdomshemmet representerar behövs som boendeform. Detta innebärinte att gamla institutioner med låg standard skall bevaras. Det nya boendetmåste även i kollektivet vara självständigt och den gamla få eget hyreskontraktpå sin bostad. , som ansluter sig till denna uppfattningvill framhålla att äldre personer liksom andra, har rätt till en modern bostadmed tillräckliga utrymmen och utrustning. kommer i defortsatta övervägandena att redovisa sin syn på frågan om hur reglerna förbostadslån till ombyggnad av ålderdomshem bör utformas. Vad bostadsutskottet dåhar att behandla är närmast frågan vad som bör fordras vid en ombyggnad avålderdomshem för att bostadslån skall utgå. Utskottet anför följande. 1 utskottets betänkande (BoU 1984/85:24) omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukabetonades att en god utrymmesstandard och fullständig bostadsutrustning ärsärskilt viktig för människor som behöver samhällets stöd. Det finns enligt bostadsutskottets mening skäl att låta1985 års riksdagsbeslut i frågan samt socialutskottets yttrande bildautgångspunkt för vidare överväganden. är med anledning av vadi motionerna saml i socialutskottets yttrande anförts berett att föreslå vissaförändringar i nu gällande regler. Enligt bostadsutskottets mening bör bostadslån förombyggnad av ålder domshem utgå om bostaden efter ombyggnaden består av minst ett rum och kokskåp. Om inte byggnadstekniska hinder föreligger bör bostaden ha entréutrymme. I anslutning till vad som anförts om lägenheternas utrymmesstandard vill utskottet framhåUa vikten av att bostaden ges en , sådan storlek att den kananvändas även för en rullstolsbunden eller på annat BoU 1986/87:15 sätthandikappad person. Bostadsutskottetvill i detta sammanhang också erinra om och ansluta sig till vad socialutskottet förordat om att avsteg bör kunna göras från gällande krav på utrustnings- och utrymmesstandard innebärande att hela funktioner skall kunna uteslutas under förutsättning att en satsning görs på gemensam ma funkfioner. Dock skall som minimiregel gälla att i lägenheterna finns wc och dusch samt minst kokskåp. Bostaden bör som ovan framgått ha éhtréutrymme om inte byggnadstekniska hinder finns. Vidare' vill utskottet något beröra frågan om hur många bostäder som lämpligen bör samlokaliseras i den mån ombyggnationen inte ger fullvärdiga bostäder. Frågan om hur många bostäder som bör dela på de gemensamma utrymmen som skall kompensera den något lägre utrustnings- och utrymmes- standarden i den privatabostaden bör grundas på vunna erfarenheter av kollekfivt boende somalternativ till institutionsvård. , som inte finner tillräckliganledning föreligga att ange något bestämt antal lägenheter som bör dela pågemensamma utrymmen, vill emellertid betona vikten av att kravet påsamlokalisering inte utformas så att en ombyggnad av ålderdomshemmen inte kangenomföras. Inte heller bör det faktum att flera bostadsgrupper samlokaliserasutgöra något hinder för bostadslån. nu anfört om utformningen av lånereglerna för finansiering vidombyggnad av ålderdomshem samt om gemensamma utrymmen och samlokaliseringligger i allt väsentligt i linje med vad i socialutskottets yttrande förordats. Deavsteg från vad i övrigt gäller som villkor för ombyggnadslån som utskottetovan förordat vid ombyggnad av ålderdomshem bör regleras i en särskildförfattning som endast avser dessa ombyggnader. Denu föreslagna reglerna bör tillämpas i ärenden i vilka preliminära lånebeslutmeddelas efter . Bostadsutskottetföreslår att med anledning av socialutskottets yttrande ochfolkpartiets partimotion Bo202 samt modonerna Bo207 (c) såvitt nuärifråga,Bo234(m), Bo241 (m) och Bo247 (c) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om ombyggnadslån för ålderdomshem. Slutligenanser bostadsutskottet att regeringen budgetproposition börlämna en redogörelse för den närmare utformningen av de regler ochtillämpningsföreskrifter som behövs för att genomföra en långivning med deninriktning utskottet ovan förordat. Även detta bör ges regeringen dll känna. beträffandelån till ombyggnad av ålderdomshem m. m. att med anledning avmotionerna 1986/87: Bo202, 1986/ 87:Bo207, detta yrkande såvitt nu är i fråga,1986/87:Bo234, 1986/ 87:Bo241 och 1986/87:Bo247 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lånereglernas innebörd samt om en redovisningav tillämpningen av dem. Stockholmden23 BoU 1986/87:15 Närvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), Per (), (),(), (), (), RuneEvensson (s), (), (vpk), (),() och (). (vpk) anser att utskottets yttrande ochhemställan bort ha följande lydelse: Frågan om i vilka former omsorgen om äldre bör ordnasfaller primärt inom socialutskottets beredningsområde. villemellertid stryka under vikten av vad socialutskottet anfört om attålderdomshemmen bör byggas om till sådana bostäder som möjliggör ettsjälvständigt boende. Att äldre personer liksom andra medborgare har rätt modern bostad med fillräckliga utrymmen och utrustning är självklart. Det finns inga sociala, vårdmässiga, klassmässiga ellerandra acceptabla skäl för så långt gående förändringar av gällande lånereglersom socialutskottets yttrande skulle innebära. ställningstagande frånutskott och riksdag och gällande låneregler utgör ett minimum för att ge ävengamla och omsorgskrävande människor rätt till en egen bostad med god standard. Gamla människor har rätt både till en bra omsorg och vårdoch till en bra bostad. På många ålderdomshem är bostadsstandarden alltför lågoch arbetsmiljön mycket dålig på grund av för små och dåligt utrustadebostadsutrymmen. Åldringar som drabbas av svårare handikapp tvingas att flytta.Det är lättare att ge bra omsorg i en rymlig miljö och bra bostad medköksutrustning som bl. a. ger även anhöriga större möjligheter att finna sigtill rätta och hjälpa till. Även ombyggnader med en lägre standard, som inte skulletillgodose kravet på en fullvärdig bostad, förutsätter en kraftig ombyggnad avålderdomshemmen. Ombyggnader med stöd av statliga lån med storaräntesubventioner bör över huvud taget inte få ske utan att de grundläggandeminimikrav som gäller uppfylls. kommer i de fortsatta övervägandena idetta avsnitt att redovisa sin syn på frågan om hur reglerna för bostadslåntill ombyggnad av ålderdomshem till godtagbara bostäder för äldre bör utformas.Utskottet anför följande. I utskottets betänkande (BoU 1984/85:24) omförbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade och långvarigt sjukabetonades att en god utrymmesstandard och fullständig bostadsutrustning ärsärskilt viktig för människor som behöver samhällets stöd. En av degrundläggande principerna för när bostadslån skallbeviljas är att BoU 1986/87:15 med bostadslån finansieras nybyggnad avbostäder, ombyggnad av bostäder . eller ombyggnad av "icke" bostädertill bostäder. Den gamla typen av ålderdomshem, ofta med små bostadsrum ochinte sällan utan toalett och dusch, betraktas i bostadslånesammanhang sominstitutioner. Den princip som utskottet nu redovisat bör även fortsättningsvisvara utgångspunkten för när bostadslån kan beviljas för ombyggnad avålderdomshem. Vad det närmast gäller är att ange vad som bör fordras vid enombyggnad av ålderdomshem till bostäder för att bostadslån skall utgå. Det finns enligt bostadsutskottets mening skäl att låta1985 års beslut i frågan bilda utgångspunkt för vidare överväganden. Dettabeslut, som har redovisats ovan, innebär att det skall vara fråga omfullvärdiga bostäder inrättade för självständigt boende. Lägenheterna skallockså uppfylla gällande utrymmes- och utrustningsstandard och bestå av minstett rum och kök eller ett och ett halvt rum och kokvrå. Naturligtvis skall ibostäderna finnas toalett och dusch. Dock bör, om byggnadstekniska skäl läggerhinder i. vägen, kunna accepteras att bostäderna efter ombyggnaden består avminst ett rum och kokvrå. Som huvudregel bör dock gälla att bostaden skall varamöjlig att bygga om till vad som betecknas som fullvärdiga bostäder. Ianslutning till vad nu anförts om lägenheternas utrymmesstandard vill utskottetframhålla vikten av att bostaden ges en sådan storlek att den kan användas ävenför en rullstolsbunden eller på annat sätt handikappad person. Det finns ocksåanledning att betona att bostaden skall ha entréutrymme. Sammantaget innebärvad nu förordats att bostäderna bör ha en lägenhetsyta av ca 35 m. Vidare vill utskottet något beröra frågan om hur mångabostäder som lämpligen bör samlokaliseras i den mån ombyggnationen inte gerfullvärdiga bostäder. Frågan om hur många bostäder som bör dela på degemensamma utrymmen som skall kompensera den något lägre utrustnings- ochutrymmesstandarden i den privata bostaden bör grundas på vunnaerfarenheter av kollektivt boende som alternativ till institutionsvård.Bostadsutskottet, som inte finner tillräcklig anledning föreligga att angenågot bestämt antal lägenheter som bör dela på gemensamma utrymmen, villemellertid betona vikten av att kravet på samlokalisering inte utformas så atten ombyggnad av ålderdomshemmen inte kan genomföras. Inte heller bör det faktumatt flera bostadsgrupper samlokaliseras utgöra något hinder för bostadslån. Vad bostadsutskottet nu anfört om utformningen avlånereglerna för finansiering vid ombyggnad av ålderdomshem samt om gemensammautrymmen och samlokalisering ligger i allt väsentligt i linje med vad isocialutskottets yttrande förordats. De avsteg från vad i övrigt gäller som villkor förombyggnadslån som utskottet ovan förordat vid ombyggnad av ålderdomshem börregleras i en särskild författning som endast avser dessa ombyggnader. De nu föreslagna reglerna bör tillämpas i ärenden i vilkapreliminära lånebeslut meddelas efter . föreslår att med anledning avsocialutskottets yttrande och partimotion Bo202 samt motionernaBo207 (c) såvitt nu är i fråga, Bo234 (m), Bo241 (m) och Bo247 (c) som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ombyggnadslån för ålder- BoU 1986/87:15 domshem. Slutligenanser bostadsutskottet att regeringen budgetproposition börlämna en redogörelse för den närmare utformningen av de regler ochtillämpningsföreskrifter som behövs för att genomföra en långivning med deninriktning utskottet ovan förordat. Även detta bör ges regeringen till känna beträffandelån till ombyggnad av ålderdomshem m. m. att med anledning av motionerna1986/87:Bo202, 1986/ 87:Bo207, detta yrkande såvitt nu är i fråga,1986/87:Bo234, 1986/ 87:Bo241 och 1986/87:Bo247 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lånereglernas innebörd samt om en redovisningav tillämpningen av dem. BoU 1986/87:15 Bilaga har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över fyra dll bostadsutskottet hänvisade motioner som rör frågan omlåneregler vid ombyggnad av ålderdomshem. Det gäller motionerna Bo202 av BengtWesterberg m. fl. (fp), Bo234 av och (), Bo241av m. fl. (m) och Bo247 av . m. fl. (c). avgav ett yttrande tillbostadsutskottet över proposition 1984/85:142 om förbättrade boendeförhållandenför gamla, handikappade och långvarigt sjuka jämte modoner (SoU 1984/85:4y).Utskottet behandlade med anledning av motionsyrkanden begreppet fullvärdigabostäder, frågan om bostadslånegivning dll ålderdomshem samt behovet avflexibilitet vid tillämpningen av de förordade reglerna. I den ovannämnda propositionen diskuterades vilka krav somborde ställas för att bostadslån skulle kunna ges. Bostadsministern erinrade omatt enligt då gällande föreskrifter tillbostadsfinansieringsförordningen som villkor för bostadslån bl. a. gällde atten bostad skulle innehålla minst 1 rum och kök, alternativt 1 1/2 rum ochkokvrå. När det gällde gruppbostäder godtogs en lägre privat standard, ombostäderna var kompletterade med gemensamma utrymmen. Det anfördes vidare attden arbetsgrupp inom kanslihuset som haft i uppgift att överväga vissa frågorrörande de äldres och handikappades boende hade föreslagit att dessaföreskrifter skulle ersättas av krav på att byggandet skulle resultera[fullvärdiga bostäder. Som modv för detta angav arbetsgruppen att valet avutrymmesstandard borde vara en angelägenhet och bedömas utifrån deboendes behov, den fysiska miljöns förutsättningar och de ekonomiskamöjligheterna. Bostadsministern framhöll emellerfid (s. 25 f.) att för att detskall vara frågan om en fullvärdig bostad krävs en bostad med alla primäraboende-funkfioner. Bostaden bör med andra ord uppfylla alla tidigare gällandekrav i fråga om ytor, utformning, utrustning och tillgänglighet. Förutom attuppfylla dessa krav ansåg bostadsministern att en bostad för att vara fullvärdigockså skall vara så väl integrerad i bebyggelsen att de boende får BoU1986/87:15 förutsättningar för delaktighet och gemenskap med andra. Begreppet Bilaga fullvärdig bostad var - med den innebörd som angavs -enligt bostadsministerns mening lämpligt att läggas till grund för den ändringi bostadsfinansieringsförordningen som föreslogs i propositionen. Beträffande bostadslån för ombyggnad anfördes ipropositionen att sådana i princip borde lämnas endast om bostäderna efterombyggnad blir i alla avseenden fullvärdiga. Principen om en fullvärdig bostadsom villkor för bostadslån borde dock inte hindra att hänsyn tas till särskildaomständigheter i de enskilda fallen eller till de krav på boendemiljö ochbostadsutformning som i vissa fall kan behöva ställas för att säkerställa engod vård. Därmed torde också behoven av att anpassa kvalitetskraven till delokala förutsättningarna i viss utsträckning kunna tillgodoses, anfördebostadsministern. I propositionen angavs också (s. 26) att viss flexibilitetborde medges i fråga om gruppbostäder. Det kunde gälla fördelningen avboendefunktioner, på privat resp. kollektiv del av bostaden. konstaterade i sitt yttrande (s. 4) attmotivet för att ersätta detaljerade föreskrifter om utrymmesstandard medbegreppet fullvärdig bostad var att utrymmesstandard borde vara en kommunalangelägenhet och bedömas utifrån de boendes behov, den fysiska miljönsförutsättningar och ekonomiska möjligheter. Utskottet erinrade vidare om attdet i propositionen framhållits att principen om fullvärdig bostad som villkorför bostadslån inte borde hindra att hänsyn tas till särskilda omständigheter ide enskilda fallen eller till de krav på boendemiljö och bostadsutformning somi vissa fall kan behöva ställas för att säkerställa en god vård. Utskottetdelade uppfattningen att det är angeläget att anpassa kvalitetskraven till delokala förutsättningarna samt konstaterade också att viss flexibilitet enligtpropositionen skulle kunna medges i fråga öm gruppbostäder. Beträffande frågan om också ålderdomshem skulle omfattasav bostadslå-negivningen anförde utskottet bl. a. att för att intelångtidssjukvården skall utgöra enda kvarvarande alternativ för de pensionärersom måste flytta från sin ursprungliga bostad, det behövs tillgångtill en boendeform inom äldreomsorgen där helinackordering och tillsyn kan gespå ungefär samma sätt som på ålderdomshemmen. Enligt utskottets mening bordedet således även i fortsättningen finnas en boendeform som ligger mellan å enasidan eget boende/servicehusboende och å andra sidan vård inom långtidssjukvården.