bet · GA01BoU9 · 1986-12-31 00:00:00 — att endast mycketstarka samhällsintressen bör leda till att gruvdrift bör komma i fråga. Denförordade och preciserade förutsättningen att områdets tillgänglighet inte ökarväsentligt och att skadan från naturvårdssynpunkt blir liten kan emellertidknappast strikt hävdas mot de tyngst motiverade brytningsintressena. Konfliktenfår då lösas från fall till fall genom beslut, i regel vid prövning av fråga omgränsändring. Den restriktiva utgångspunkten bör slås fast för att integrundläggande syften skall gå förlorade, men avvägningarna måste i praktiskhantering bli beroende också av den vikt man tillmäter ett aktuelltbrytningsprojekt. Vad civilutskottet då anförde utgör motiv tillbestämmelserna i om mineralbrytning m. m. inom områdena. "Mycketstarka samhällsintressen" innebär t. ex. för landet starka näringspolitiskaoch sysselsättningspolitiska skäl eller försörjningsberedskapsskäl. Vad åter rör andra ingrepp än mineralbrytning i de obrutnafjällområdena bör erinras om att enligt NRL bebyggelse och anläggningar fårkomma till stånd endast om det behövs för rennäringen, den vetenskapligaforskningen eller det rörliga friluftslivet. Så får t. ex. anläggningar för detrörliga friluftslivet i princip endast byggas i form av enklaövernattningsstugor och raststugor. Beträffande skogsbruket i områdena skalldetta bedrivas så att Områdenas karaktär inte påverkas. Bostadsutskottetanförde (BoU 1986/87:3 s. 29) att det med stöd av reglerna iskogsvårdslagen, naturvårdslagen och NRL finns goda möjligheter att göra deavvägningar som rimligen kan erfordras till skydd för fjällområdena.Jordbruksutskottet har åren 1984 Och 1985 behandlat frågan om skogsbruket i defjällnära skogarna och därvid betonat nödvändigheten av att stor återhållsamhetiakttas med skogsbruket i de fjällnära områdena. har som sin mening givitregeringen detta till känna. Som framgår av den nu lämnade redovisningen har ,bl. a. inom ramen för NRL och skogsvårdslagen, tagit beslut i avsikt att ge deobrutna fjällområdena ett berättigat skydd mot exploatering dock med beaktandeav att det i vissa speciella situationer kan finnas skäl medge att vissaingrepp i områdena får göras. finner sammantaget att de principeravseende de obrutna fjällområdena som ställt sig bakom bl. a. åren1977 och 1986 är väl ägnade att ligga till grund för avvägningen mellan deolika anspråk som kan komma att riktas mot områdena. Någon ändring av dessaprinciper finner bostadsutskottet nu inte anledning förorda. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till partimotion Bo517 yrkande 4. Vad rör den i motion Bo502 (s) aktualiserade frågan omprospektering inom de obrutna fjällområdena vill utskottet instämma medmotionärerna om att prospektering kan bedrivas inom huvuddelen avfjällområdena. Huruvida en lyckosam prospektering kommer att leda till attmineralutvinning inom områdena kommer till stånd får bedömas bl. a. enligt NRLoch i den ordning som utskottet redovisat ovan. Som framgått ovan är detmöjligt att i särskilda fall bedriva gruvnäring inom områdena. Regeringen harmöjligheter att enligt NRL (4 kap. 4 §) ge tillstånd till mineralbrytning. Iproposition 1985/86:3 (s. 103) anfördes att om prospekteringsverksam- het visaratt det finns fyndigheter som är av stort samhällsintresse att bryta en BoU1986/87:9 utvinning bör komma till stånd utan att först en lagändring görs.Utskottet har ovan redovisat sin syn på hur avvägningen mellanbevarandeintresset och exploateringsintresset bör ske. Denna avvägning som ladesfast 1977 konfirmerades av . Dessa beslut bör inte nuändras. Inom ramen för NRL kan berättigad hänsyn tas till skilda intressen inomde obrutna fjällområdena; också till de aspekter som tagits upp i motion Bo502(s). Motionen avstyrks med hänvisning till vad ovan anförts. Miljö- och bebyggelseplan för I motion Bo523 (vpk) yrkas att hos regeringenbegär initiativ syftande till en samlad miljö- och bebyggelseplan för medde mål som anges i motionen. Motionären anför att natur- ochkulturgeografiska situation skiljer sig från det övriga landets. a. hartrycket från industri, bebyggelse och bilism varit hårdare i än någonannanstans i . För landskapet behövs, enligt motionären, dels en samordnadstyrning av den framtida bebyggelsen, och av trafik- och miljöpolitiken, delsradikala trendbrott på alla grundläggande områden. Staten bör ta initiativ samverkan i samhällsplaneringen i hela - en samverkan med kommunalförankring och inte bara i nu rådande administrafiva strukturer utan även viafolkrörelse och andra fristående organisationer. Motionären anför att det främst ankommer på civil- ochmiljödepartementen att initiera en diskussion om framtid; en diskussionsom enligt hans uppfattning via länsstyrelser och folkrörelser bör föras vidaremed målet att åstadkomma en övergripande fysisk och ekonomisk plan för . Enligt utskottets mening ankommer det främst på kommunernaoch länsstyrelserna att ta de initiativ motionären efterlyser. En sådanuppfattning ligger väl i linje med den ordning som väglettbesluten om hur den fysiska planeringen bör bedrivas. härvid skildatillfällen och senast i beslutet om en PBL tagit ställning fören planering i decentraliserade former. Det finns sålunda skäl anta att den fysiska och ekonomiskaplaneringen beträffande bäst gagnas av att initiativet beträffande dennaplanering utgår från länsstyrelserna och kommunerna i landskapet. Om statligaövergripande insatser mot förmodan skulle visa sig erforderliga utgår utskottetfrån att sådana vidtas utan begäran därom. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottetmotion Bo523 (vpk). Ett initiativ enligt motionärens förslag skulleinte tjäna något reellt syfte. 1. beträffandevattenkraftens roll i energibalansen att avslår motion 1986/87:Bo517yrkande 5, 2. beträffandeinriktningen av vattenkraftsutbyggnaden attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo501 såvitt nu är i fråga, 3. beträffandeskyddet för de fyra huvudälvarna BoU 1986/87:9 att avslår motion 1986/87:Bo501såvitt nu är i fråga, 4. beträffandeförklaring av de fyra huvudälvarna m.fl. som nationalälvar attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Bo517 yrkande 7 och 1986/ 87:Bo524, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Bo506,1986/87:Bo517 yrkande 6 och1986/87:Bo521 yrkande 1 de båda sistnämnda såvitt nu är i fråga, 6. beträffande//flrÄ(j«, Ammerån och Edänge attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Bo517 yrkande 6 och 1986/ 87:Bo521 yrkande1 båda yrkandena såvitt nu är i fråga, 7. beträffandeEmån, Jaurekaska, älv, Meåforsen och Klippen att avslårmotionerna 1986/87:Bo517 yrkande 6, 1986/ 87;Bo521 yrkandena 1 och 2 samtligamotionsyrkanden såvitt nu är i fråga, 8. beträffandeVästerdalälven m.fl. projekt attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo521 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo512, attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Bo513, 1986/ 87:Bo517 yrkande 6och 1986/87:Bo521 yrkande 1, de båda sistnämnda såvitt nu är i fråga, a) antar en ändringi 3 kap. 6 § lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m. m. av innebörden att i nämndalagrum beträffande ordet "Kärrbackstrand" utbyts mot ordet"", b) beslutar att den under a)föreslagna ändringen träder i kraft , 11. beträffande exploatering inom deobrutna fjällområdena att avslår motion 1986/87:Bo517 yrkande 4, 12. beträffande prospektering inom deobrutna fjällområdena att avslår motion 1986/87:Bo502, 13. beträffande miljö- ochbebyggelseplan för att avslår motion 1986/87:Bo523. Närvarande: (), (), Maj-LisLandberg (s). (), (), Eriing . (fp). Per (), (), (), (), (), (), (vpk). () och (). Reservationer BoU 1986/87:9 Vattenkraftens roll i energibalansen (mom. 1) EriingBager och (båda fp) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 3 börjar "Vid behandling"och på s. 4 slutar "avstyrks sålunda" bort lyda: Riksdagensmajoritet har slagit fast att vattenkraftens roll i energibalansen skall varaav den omfattningen att det är möjligt att uppnå en vattenkraftsproduktion om66 TWh/år . bör enligt utskottets mening och i enlighet medförslaget i partimotion uttala att denna utbyggnadsnivå skallutgöra den slutliga nivån för vår vattenkraftsproduktion . Den epok medvattenkraftsutbyggnad som vi tidigare haft är i huvudsak avslutad. Vad det nugäller är främst att genom ombyggnader och effektiviseringar nå nivån 66TWh/år. Riksdagenbör sålunda genom ett bifall till partimotion Bo517 yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna vad nu anförts om vattenkraftens roll ienergibalansen. delsutskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande vattenkraftens roll i energibalansen att med bifall tillmotion 1986/87:Bo517 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Förklaring av de fyra huvudälvarna m. fl. somnationalälvar (mom. 4) (), (), () och () anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 4 börjar "Vad härefter"och på s. 5 slutar "motion Bo524 (c)" bort lyda: a. de fyra huvudälvarna undantagits från utbyggnad genom att de intagitsi NRL finns anledning att förorda att ytteriigare åtgärder vidtas för attskydda inte bara huvudälvarna som sådana utan även miljön i deras närhet. Föratt ett sådant mera omfattande skydd skall bli möjligt att förverkliga finnsanledning för att tillstyrka vad i partimotion Bo517yrkande 7 och motion Bo524 (c) föreslagits om att det bör utredas vilkaåtgärder som kan vidtas för att göra det möjligt att avsätta huvudälvarna somnationalälvar. Ett tillkännagivande i frågan till regeringen bördärför göras. delsutskottet under 4 bort hemställa 4.beträffande förklaring av de fyra huvudälvarna m.fl. som nationalälvar att medanledning av motionerna 1986/87:Bo517 yrkande 7 och 1986/87:Bo524 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 5) BoU 1986/87:9 (), (vpk) och IngridHasselström Nyvall (fp) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 5 som börjar"Samtliga de" och slutar "berett förorda" bort lyda: I reservationer (fp) och (vpk) till bostadsutskottetsbetänkande BoU 1986/87:3 om en NRL anfördes att i Voxnaninte bara Hylströmmenutan även en längre del av älven nämligen "uppströms "borde undantas från utbyggnad. Utskottet som hänvisar till vad i dessareservationer förordats anser att NRL bör ändras i enlighet med vad nuföreslagits; något som i sin tur innebär en anslutning till folkpartietspariimotion Bo517, till kommunisternas partimotion Bo521 och ihuvudsak också till motion Bo506 (fp). Det har sålunda visat sig alltmera nödvändigtätt undanta inte bara Hylströmmen. Avgränsningen bör göras enligt motionärernasförslag. dels att utskottet under 5 borthemställa 5. beträffande att med anledning av motionerna1986/87:Bo506, 1986/ 87:Bo517 yrkande 6 och 1986/87:Bo521 yrkande 1 de bådasistnämnda såvitt nu är i fråga a) antar enändring i 3 kap. 6 § första stycket i lagen om hushållning med naturresurser m.m. beträffande Ljusnan av innebörd att orden "Hylströmmen i "utbyts mot orden "uppströms ", b) beslutar attden under a) föreslagna ändringen träder i kraft , Hårkan, Ammerån och Edänge (mom. 6) (), (), (), (vpk) och () anser att e/iden del av utskottets betänkande på s. 6 som börjar"Vad beträffar" och slutar "i fråga" bort lyda: I reservafioner (fp), (c) och (vpk) till betänkandet BoU1986/87:3 har utförligt motiverats skälen till varför Hårkan och Ammerån iIndalsälven och Edänge i Mellanljusnan bör ingå i NRL. I dessa reservationeranförs bl. a. följande om I reservationer (c, fp, vpk) till bostadsutskottetsbetänkanden BoU 1983/ 84:30 och BoU 1984/85:25 har redovisats motiv för att undanta Hårkan från utbyggnad. a. redovisades att en massiv lokal och regional opinion motsatte sig att projektet tillfördes planen. Samma uppfattning redovisades av tunga centrala myndigheter, politiska organisationer och Älvräddarnas samorganisation. Skäl för att inte bygga ut älvsträckan är bl. a. dess lägenära 24 ,dess tillgänglighet och dess betydelse för fiske och kulturminnes- BoU1986/87:9 vård. Utskottet delar vad ovan anförts. I avsikt att undanta Hårkanfrån utbyggnad bör i 3 kap. 6 § beträffande ordet"Hotagen" bytas ut mot ordet "Högfors". Vad nu förordats innebär en anslutning tillpartimotionerna från och kommunisterna såvitt nu äri fråga. I reservation 4 (c), (fp) och (vpk) till betänkandet BoU1983/84:30 erinrades om att projektet avstyrktes bl. 'av ,, , kammarkollegiet och . Ammerån, som är helt outbyggd har bedömts vara en av demest skyddsvärda älvsträckorna i hela landet. kommun har framhållitvikten av att ytterligare utredningar görs om projektet. Vattenkraftberedningenkonstaterade att projektet medförde konflikter med motstående intressen.Ammerån är landets kalkrikaste älv och det vattendrag som längst kan motståförsurningen. Utskottet delar vad remissinstanserna öchvattenkraftberedningen anfört om att projektet är i högsta grad skyddsvärt. Denuppfattningen som i skilda sammanhang förts fram och som går ut på attöverledningen är en förutsättning för om- och tillbyggnad av kraftstationernaKrångede-Gammalänge, Hammarforsén, och iIndalsälven nedströms Gesunden har tidigare tillbakavisats. Att effektiviseringarnakan ske och kommer att ske även om Ammeråns överledning inte genomförs anfördesi den ovannämnda reservationen. Där anfördes att moderniseringen avSvarthålsforsen pågår. Det kan nu tilläggas att i propositionen anges attvattenfallsverket fått tillstånd enligt VL till ombyggnad m. m. av Stadsforsen4. Det nu anförda visar att vad som anfördes i reservationen i denna del harbesannats. Liknande synpunkter förs fram i den nu aktuella motionen 2868 (vpk).I sammanhanget kan erinras om att sysselsättningseffekten av om- ochtillbyggnaderna i vattenkraftsplanen har beräknats vara ca tio gånger större änvid överledningen. Utskottet konstaterar att delvis nya förutsättningarbeträffande överledningen föreligger och att därmed ytterligare motiv finns attföra Ammeråns överledning ur planen. Det kan inte heller med hänvisning tillbehovet av energi anses motiverat att överledningen ligger kvar i planen.Behovet av energi minskar nämligen. beräknades behovet av energi öka.Vidare råder en stor osäkerhet om den minimitappning som måste bli följden ominte helt oersättliga miljö- och naturvärden skall gå till spillo. Det börockså erinras om att kraftbolagen redan förfogar av vattendragen iRagunda kommun. Slutligen bör erinras om att en delvis ny syn pårekreationspolitiken föreligger, något som får stor betydelse inte minstbeträffande där turismen redan nu är den största näringsgrenen.Denna nya syn på turism och rekreation är ytterligare ett motiv att undantaöverledningen. Kommunfullmäktige i kommun har vid sammanträde den13 enhälligt beslutat säga nej till överledning. Vidare bör erinras om att vissa effektiviseringar avkraftverken i Gesunden gjorts; detta trots att någon överledning alltså intekommit till stånd. Redantidigare fanns starka skäl för uppfattningen att överledning inte 15 har motiven att inte genomföra BoU1986/87:9 överledningen som anförts vunnit i styrka. Utskottet delar uppfattningen i partimotionerna frånfolkpartiet och kommunisterna om att 3 kap. 6 § första stycketsåvitt nu är i fråga utformas så att överledningen inte kommer att kunnagenomföras. I syfte att utforma lagtexten i enlighet härmed bör beträffandeIndalsälven orden "uppströms Överammer" utgå ur lagen. behandlade utskottet i betänkandet BoU1984/85:25 regeringens förslag i proposition 1984/85:120 om komplettering avplanen för utbyggnad av vattenkraft. Regeringen föreslog då att Edänge iLjusnan inte skulle föras till planen utan även fortsättningsvis omfattas avdet skydd mot utbyggnad som FRP-riktlinjerna innebär. Utskottsmajoriteten (s,m) föreslog emellertid att riktlinjerna skulle ändras så att projektet kundeprövas enligt vattenlagen. I en reservation (c, fp, vpk) motutskottsmajoritetens förslag anfördes följande. Som framgår av utskottets betänkande avstyrks projektetEdänge av många av de remissinstanser som yttrat sig över promemorian (Ds11984:26) Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad. Dessaremissinstanser är bl. a. den berörda kommunen, , samt ,, planverket, kammarkollegiet. kommun.Sportfiskarna, Rädda Ljusnan, Uppsalagruppen , LRF i ,. Flugfiskarna i , , flera privatpersoner samt vpk, fp, kds och Rädda Ljusdalsbygden iLjusdal. För en utbyggnad talar endast AB Hälsingekraft, 27och . i anser att enutbyggnad av Edänge bör komma i fråga före en utbyggnad av Galvån och ,men efter en utbyggnad av Ängraån. Som framgår av det ovan redovisade har en massivremissopinion tagit ställning mot en utbyggnad. Nedan redovisas vissa avmotiven för ett sådant ställningstagande. Den aktuella älvsträckan har ett så högt bevarandevärdeatt den omfattas av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Därmed är detinte möjligt att bygga Edänge kraftverk. Projektet har tidigare prövats enligtvattenlagen. Ett genomförande av projektet strider därför mot allmännaplaneringssynpunkter. Det är sålunda otillåtet enligt vattenlagen. Det avslogsdärför av den dåvarande regeringen . Edängeområdet har en natur av riksintresse.Naturvårdsverket har framhållit att ett för landet representativt men samtidigtunikt storälvland-skap stympas om området exploateras. Området är också avintresse för kulturminnesvården och för det rörliga friluftslivet. Ljusdalskommunfullmäktige har beslutat uttala att Mellanljusnan ävenfortsättningsvis bör ingå i den fysiska riksplaneringen och därmed undantasfrån utbyggnad. Utskottet delar vad i den ovan refererade reservationenanförts. Edänge bör ingå i NRL. Detta innebär att i 3 kap. 6 § andra stycketbeträffande Ljusnan ordet "Malmyrströmmen" utbyts mot ordet "". tillgodosesvad i och kommunisternas partimotio- BoU1986/87:9 ner föreslagits. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande Hårkan, Arrimerån och Edänge attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Bo517 yrkande 6 och 1986/87:Bo521yrkande 1 båda yrkandena såvitt nu är i fråga a) antar enändring i 3 kap. 6 § i lagen om hushållning med naturresurser av innebördenavseende att ordet "Hotagen" ersätts med ordet"Högfors" och att orden "uppströms Överammer" utgår urlagtexten och avseende Ljusnan att ordet "Malmyrströmmen" utbyts motordet "", b) beslutar attden under a) föreslagna ändringen träder i kraft , , Jaurekaska, älv, Meåforsen och Klippen (mom. 7) (), (vpk) och IngridHasselström Nyvall (fp) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 6 som börjar"Utskottets ställningstagande" och slutar "vänsterpartietkommunisterna" bort lyda: Utskottet delar uppfattningen i och ivänsterpartiet kommunisternas partimotioner om att , älv uppströmsBjörnfallet, Meåforsen, Klippen samt Jaurekaska skall omfattas av NRL. Ireservationer till betänkandena BoU 1983/84:30, BoU 1984/85:25 och BoU1986/87:3 har dessa ställningstaganden motiverats. Utskottet, som hänvisar tillvad där anförts, föreslår att med anledning av partimotionerna somsin mening ger regeringen till känna att den skyndsamt bör återkomma medförslag till där de nu nämnda vattenområdena och älvsträckorna ingåri NRL. dels utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande , Jaurekaska, älv,Meåforsen och Klippen att med anledning av motionerna 1986/87:Bo517 yrkande 6 och 1986/87:Bo521 yrkandena 1 och 2 samtliga motionsyrkanden såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, m. fl. projekt (mom. 8) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 6 som börjar"Även dessa" och slutar "i fråga" bort lyda: Utskottet delar uppfattningen i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo521 om att NRL bör kompletteras i avsikt attbevara vissa älvsträckor utöver vad som förordats ovan. Lagen bör därförkompletteras så att även följandeälvsträckor skyddas, nämligen uppströms Hummel- BoU1986/87:9 forsen. mellan Väsa och Åsen, sträckan , Hinnsjöån, , i Kolbäcksånoch Härjeån uppströms . Utskottet föreslår att hos regeringen begärförslag till komplettering av NRL i enlighet med vad motionärerna förordat. dels utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande Västerdatätven m.fl. projekt att riksdagenmed anledning av motion 1986/87;Bo521 yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 9) , , , PerOlof , , och (alla s)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 7 som börjar"I den" och slutar "Motionen avstyrks" bort lyda: I betänkandet BoU 1986/87:3 (s. 39-40) behandlades medanledning bl. a. av vissa motioner frågan om huruvida skulle ingå iNRL. Utskottet anförde bl. a. följande: I vattenkraftberedningens förslag ingick tre projekt iRåneälven nämligen Randaträsk-Mårdselet, Korpforsen och Lassbyforsen omtillsammans ca 250 GWh/år. I proposition 1983/84:160 om fortsattvattenkraftsutbyggnad anfördes att om-projekten , Livas-Skaitefors ochGårdforsen tillfördes vattenkraftsplanen skulle sammanlagt kunnabidra med ca 315 GWh/år. I propositionen erinrades om att Rörån-Livasälvenomfattades av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Denna älvsträckaföreslås skyddas enligt 3 kap. 6 § NRL. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget i denna del. Beträffande i övrigt förordades i den ovannämndapropositionen att projekten , Randaträsk-Mårdselet, Korpforsen ochLassbyforsen skulle ingå i planen. beslöt efter förslag avbostadsutskottet att projekten skulle ingå i planen. I remissvar på vattenkraftberedningens förslag tillstyrkteBodens kommun och kommun en utbyggnad av älven medan avstyrkte. Sedermera har i skrivelse till utskottet bl. a.Sportfiskarna, och Aktionsgruppen mot Råneälvensexploatering (Amore) avstyrkt att en utbyggnad kommer till stånd. , SAP i och arbetarekommun har i en skrivelseförordat att älven byggs ut så skonsamt som möjligt.. Enligt statens vattenfallsverks projektering innebärMuorkaregleringen att ett årsmagasin om ca 170 miljoner m'' skapas i Muorka ochatt kraftstationer byggs i Muorka, Parkoforsen, , Mårdsel, Korpforsenoch Lassbyforsen. Den sammanlagda sysselsättningseffekten har beräknats till ca1 400 årsverken. Ansökan om utbyggnad av Mårdsels kraftstafion ingavs tillvattendomstolen . Detta projekt kommer att ge ca 150arbetstillfällen under den planerade utbyggnadstiden . Stationen beräknaskunna tas i bruk tidigast . Såväl 1984som 1985 hade bostadsutskottet att behandla frågan om Råne- BoU 1986/87:9 älvenskulle ingå i vattenkraftsplanen. En stor majoritet inom utskottet (s, m, fp, c) harförordat att bl. a. borde ingå mot bakgrund av att planen borde gesden av utskottet förordade omfattningen om ca och attdet därför inte ansågs lämpligt att låta vissa projekt bl. Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att föreslå för riksdagenatt älven omfattas av skyddet enligt 3 kap. 6 § NRL. Utskottet vidhåller sitt ställningstagande från november1986. Det finns därför goda skäl för att ställa sig bakom förslaget imotion Bo512 (s) om att i endast sträckan skall ingåi NRL. I övrigt bör ingå i vattenkraftsplanen. Utskottet föreslårdärför att antar en ändring i 3 kap. 6 § NRL så en prövning enligt VLblir möjlig. dels utskottet under 9 borthemställa 9. beträffande att med anledning av motion1986/87:Bo512 a) antar enändring i 3 kap. 6 § i lagen om hushållning med naturresurser av innebörden attavseende lagtexten ges följande lydelse "I ", b) beslutar attden under a) föreslagna ändringen träder i kraft , (mom. 10) , och (alla m)anser att £e/5 den del av utskottets betänkande på s. 8 som börjar"Av den" och slutar "fråga tillgodosetts" bort lyda: Som framgått ovan har vid cirka tio tillfällentidigare uttalat sig för att bör kunna prövas enligt vattenlagen(VL). Det finns inte skäl för att nu ändra sittställningstagande beträffande . Förutom vad tidigare anförts ifrågan har utskottet genom fallrättsägaren fått uppgifter omatt bolaget planerar ett nytt alternativ för utbyggnad av älvsträckan. Det nyaalternativet anges innebära mindre miljöpåverkan genom att övefdämningen blirmindre. Bättre förutsättningar kommer också att finnas att bevara och utvecklafisket. Det nya alternativet medför också att betydande forssträckor bevarasorörda. Hela den s. k. forsnackeri bevaras i det nya alternativet.