bet · GA01NU43 · 1986-12-31 00:00:00 — om gruvdriften i , och Stekenjokk NU 1986/87:43 I detta betänkande behandlas - helt eller delvis - fyramotioner som gäller gruvorna i , och Stekenjokk därgruvdriften planeras bli nedlagd. Tre av motionerna har väckts med anledning avproposition 1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet. Den fjärde motionenär från allmänna motionstiden. Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avstatssekreteraren i industridepartementet . Utskottet avstyrker tre motioner om fortsatt gruvdrift iDannemora och . Det görs med hänvisning till de initiativ somregeringen har tagit beträffande näringslivets utveckling och sysselsättningeni de regioner som berörs om driften läggs ner. I en reservation (c) krävs att konsekvensernaav en nedläggning skall utredas innan en sådan får verkställas. I en annan(vpk) begärs att driften skall tryggas än de fem årregeringen har ställt i utsikt. Utskottet avstyrker också en motion om ett åtgärdsprogramför fortsatt gruvbrytning och prospektering i Stekenjokkområdet. Härvid utgårutskottet från att regeringen fortsätter sina ansträngningar att skapa nyaarbetstillfällen i kommun, vilken närmast berörs av en nedläggningav gruvdriften. Utskottet räknar också med att regeringen undersöker om någotgruvföretag kan överta driften efter . Motionen får stöd i enreservation (vpk). I en annan reservation (m, fp, c) avstyrks den med en annanmotivering ån utskottets. De motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:74 och behandlas här är följande: 1986/87:N142 av () och (),vari hemställs att 1. hos regeringen hemställer om en utredning av desamhällsekonomiska I 1986/87. Rättelse: S. 14 rad 5 nerifr.in Står: (m, fp. c) Rattattill: (vpk) konsekvensernavid en fortsatt gruvdrift [i och ] i NU 1986/87:43enlighet med vad som frarnförts i motionen, 2. anslår 100 milj. kr. för att genomföra ettåtgärdsprogram för utveckling av gruvorterna i enlighet med vad som anges imotionen. 1986/87:N146 av m. fi. (s), såviu gällerhemställan (3) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att trygga driften i Grängesbergs- ochDannemoragruvorna. 1986/87:N148 av m.fl. (c), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omen samhällsekonomisk och regionalpolitisk utredning om gruvdriften i Bergslagen. Den motion/r(7A7 allmänna motionstiden som behandlas härär: 1986/87:N365 av (vpk) och (vpk), vari hemställs att 1. hos regeringenbegär ett åtgärdsprogram för fortsatt gruvbrytning i Stekenjokkområdet, 2. hos regeringenbegär åtgärder för prospektering av nya malmfyndighe-ter i Stekenjokkområdet ienlighet med vad som anförs i motionen. De statligt ägda Dannemora- och Grängesbergsgruvornariskerar att läggas ned på grund av en tryckt världsmarknad , anförsdet i motion 1986/87:N146 (s). Motionen går ut på att åtgärder skall vidtas föratt trygga driften i dessa gruvor. Den strukturplan som har utarbetats av Svenskt StålAB innebär bl. a. att driften vid gruvorna i och skallupphöra, heter det i motion 1986/87:N142 (c). En snabb nedläggning skulledrabba dessa samhällen mycket hårt och innebära étt kraftigt slöseri medresurser. Det bör, anför motionärerna, inte ställas högre krav på ekonomiskavkastning från en gruva än vad som är normalt för branschen. Det aren styrkaför vår stålindustri att ha kontroll över råvarutillgången. Det erinras om att olika förslag att driva gruvorna vidarehar presenterats. Särskilt intressant finner motionärerna möjligheten atttillverka miljövänliga gödningsmedel, termiska fosfatet, som biprodukt vidmalmbrytningen. Innan så drastiska förändringar som nedläggning av gruvdrifteni och inleds måste, hävdar de, en samhällsekonomisktotalbedömning genomföras som innefattar såväl sysselsättnings- ochregionalpolitiska konsekvenser som miljömässiga. Också i motion 1986/87:N148 (c) anförs att gruvdriften iDannemora och inte bör läggas ned innan en samhällsekonomiskutredning innefattande både sysselsättnings- och regionalpolitiska konsekvenserhar genomförts. Förverkligas den nu aviserade avvecklingen kommer möjligheternaatt utveckla och använda ny teknik inom näringslivet i Bergslagen ytterligareatt minska. En nedläggning av gruvdriften innebär, heter det vidare, att enviktig del av infrastrukturen tas bort rned ökad arbetslöshet i en mängdandra näringsgrenar som följd. Motionärerna kräver att regeringen /87:43 tillsätter den av dem förordade utredningen innan någon förändringav gruvdriftens omfattning görs i Bergslagen. En avveckling av gruvverksamheten i Stekenjokkområdetskulle innebära enorma problem i kommun, sägs det i motion1986/87:N365 (vpk). Det är ett välmotiverat krav från länsmyndigheterna ochkommunen liksom från gruvarbetarhåll att ordentliga undersökningar görs innangruvan läggs ned. som eventuella åtgärder måste vidtas för att förlängagruvdriften vid Stekenjokkgruvan, måste det också göras undersökningar ochutvärderingar av om brytning och förädling av andra metaller är möjlig. Den svenska gruvnäringen bör breddas till att i störreomfattning än nu omfatta legeringsmetaller och industrimineral, fortsättermotionärerna. De ' begär med hänvisning till bl. a. beredskapsskäl ett brettupplagt åtgärdsprogram som innebär att fyndigheterna av sådana blirundersökta och utvärderade. I läns fjälltrakter finns stora tillgångarav s. k. peridotiter, en bergart som bl.a. innehåller magnesium, krom, nickel,kobolt och platinametaller, anförs det vidare. är också det länsom har-landets största nu kända tillgångar av nickel. Erforderligaundersökningar bör enligt motionärerna göras för att möjligheten till utvinningskall klarläggas. Resultatet av dessa undersökningar samt de bedömningar somdärvid görs bör redovisas för och regeringen för ställningstagande.Undersökningarna skall också omfatta miljöaspekterna. Uppgifter i anslutning till motionerna Svenskt Stål AB:s gruvdivision Verksamheten m. m. försäljningsintäkter uppgick tillca . Rörelseresultatet efierfinansnetto var245 milj. kr.Antalet anställda var drygt 15 000. Koncernen är indelad i divisioner. Gruvdivisionen bryter och anrikar järnmalm i ochGrängesberg. Produktprogrammet består främst av granulerad och icke granuleradslig samt styckemalm, vilket allt används som råvaror vid järnframställning.Även produkter för andra ändamål framställs, bl.a. koltvättslig, söm är råvaraför keramiska produkter och ballastmaterial. Apatit är en viktig biprodukt somutvinns vid anrikningen. Apatit innehåller fosfor och används som råvara föratt framställa konstgödsel. har produktionskapaciteten i gruvdivisionenutnyttjats till fullo. Ett haveri i Grängesbergsanläggningen innebar dock ettbetydande produktionsbortfall. Årets leveranser uppgick totalt till 2 . Häravlevererades till Metallurgi i , medan restenexporterades. Divisionens totala rörelseintäkter, dvs. för såväl internaleveranser som leveranser utanför koncernen, uppgick til 396 milj. kr.Resultatet efter finansiella intäkter och kostnader blev -23 milj. kr. Priserna på järnmalm i svenska kronor har sjunkit kraftigtunder NU 1986/87:43 beroende på dels sänkta malmpriser i dollar räknat,dels lägre dollarkurs. Den lägre dollarkursen har endast i mindre omfattningpåverkat divisionens resultat eftersom dollarintäkterna har varitterminssäkrade. Om intäkterna inte hade varit terminssäkrade hade divisionensintäkter och resultat försämrats med 53 milj. kr. Resultatet försämrades kraftigt . Orsakerna varfrämst produktionsstörningar och lägre malmpriser. Investeringarna uppgick till 26 milj. kr: och avsåghuvudsakligen maskiner för användning under jord. Av följande sammanställning framgår gruvdivisionensintäkter och resultat m. m. . Avkastning (%)Anställda Källa: årsredovisning 1986 - Intäkternaavser såväl interna som externa leveranser. - Resultatet iirefter finansiella intäkter och kostnader. - Avkastningen ärberäknad på arbetande tillgångar före skatt. - Uppgifterna omantalet anställda gäller medelantal resp. år. Antalet faktiskt anställda i gruvdivisionen varca 890, varav ca 170 i och ca 720 i . har antagit en handlingsplan som innebären långsiktig satsning inför 1990-talet. Bakgrunden till handlingsplanenstillkomst är bl. a. överkapacitet i världens stålindustri och ett kraftigtprisfall på stålprodukter . resultathar successivt försämrats . Det område inom produktprogram som bedöms ha denstörsta marknadspotentialen och där har det mest påtagliga långsiktigtförsvarbara konkurrensfördelarna är tunnplåt. Detta produktområde, med därtillknuten metallurgi och vidareförädling i olika former, föreslås därför ihandlingsplanen bli s.k. kärnaffär. Inom kärnaffären förfogar över enheter som ärkonkurrenskraftiga i ett europeiskt perspektiv. Avsikten är att inom dettaområde satsa på en utbyggnad av positioner på den skandinaviskamarknaden med sikte på att snabbt uppnå en marknadsdominerande och prisledandeställning. Investeringarna kommer också att koncentreras inom detta område. Verksamheter vid sidan av denna kärnaffär kommer attbibehållas endast om de antingen stöder kärnaffären och därigenom bidrar tillatt förbättra koncernens totala resultat eller självständigt uppfyllerkoncernens totala lönsamhetskrav och är finansiellt självförsörjande. De åtgärder som föreslås i planen innebär en minskning avantalet anställda med ca 2 200.1 det följande lämnas några uppgifter om denåtgärd i handlingsplanensom är närmast aktuell i detta betänkande, nämligen en NU 1986/87:43avveckling av gruvverksamheten i och . haranfört följande motiv för en nedläggning av gruvorna. Världsmarknadspriset på järnmalm kommer under överskådligframtid att understiga kostnad för att i egen regi förse sina stålverkmed malm. Differensen mellan kostnad och pris uppskattas av till 100 milj.kr. De investeringar som fordras för nya avsänkningar iGrängesberg kan inte konkurrera med investeringsbehoven inom kärnaffär.Det råder brist på investeringsmedel inom , och de medel som står fillförfogande skall satsas i verksamhet med framtida tillväxtpotential. Fortsatt användning av malm i stället för övergång tillpellets innebär avsevärda miljöinvesteringar i sinterverk. haruppgivit dessa vara ca 60 milj. kr. samt leda till en ökad driftskostnad på 20milj. Med dagens marknadssituation är motiven för att äga egnajärnmalmsgruvor försumbara för stålverk. Tre investeringsprojekt har diskuterats inomgruvdivisionen. De bedöms samtliga av SSAB-ledningen vara osäkra ochinvesteringstunga. Termiska fosfater är ett projekt som förädlar 100 000 tonmalm till växtförädlingspreparat. Risknivån i projektet är dock hög även omavskrivningstiden, vid ett lyckat utfall, kan vara kort. har hittillsingen erfarenhet av denna produkt. är liksom projekt hårdaferriter investeringsin-tensivt och ligger utanför kärnaffären för skulle, om det håller tekniskt, vara mer ekonomiskt för SSABatt förlägga till stålverken i och/eller än i Grängesberg.Subventioner för investeringar skulle förbättra kalkylen för men ärtvivelaktiga från handelspolitisk synpunkt och skulle försvåra för . Handlingsplanen berörs kortfattat i årsredovisningen förår 1986. I en reservation tar två av de ledamöter som har utsetts av de anställdaavstånd från företagets program. De hänvisar i stället till ett program som defackliga organisationerna från inom har utarbetat. Mot bakgrund av den allmänna debatt som har förekommit isamband med förhandlingar enligt medbestämmandelagen (1976:580) om handlingsplanhar industridepartementet utgett ett pressmeddelande med ihuvudsak följande innehåll. Den strukturplan som har fattat beslut ominnebär en långsiktig satsning inför 1990-talet. Åtgärderna kommer attgenomföras . Arbetet med att skapa nysysselsättning för att ersätta den som försvinner börjar . En särskilt central arbetsgrupp bildas i regeringskanslietmed uppgift att ta fram förslag till åtgärder som syftar till att utvecklanäringslivet och arbetsmarknaden i Västerbergslagen, och Luleå.Samarbete kommer att ske med berörda fackliga organisationer, länsorgan ochkommuner. , och kommuner har redan tagit fram förslagtill åtgärder inom en rad områden. NU 1986/87:43 i får i uppdrag att i samverkan medövriga regionala organ utarbeta en plan för insatser i kommun.Särskilda medel ställs till förfogande för dessa insatser. En särskilt lång avvecklingsperiod blir enligt vad somsägs i pressmeddelandet nödvändig på gruvorterna: Gruvan i drivs vidare som tidigare i , då företaget behöver malmen från gruvan till . Dettaär således ett rent företagsekonomiskt motiverat beslut. Det bör enligtregeringens mening vara möjligt för att upprätthålla driften t. o. m. år1991. Gruvan i drivs enligt nuvarande plan av SSAB.t. år, 1988. Därefter kommer driften att fortsätta under ytterligare treår i ett nytt statligt gruvbolag. Härigenom kommer båda gruvorna att få enfemårig avvecklingsperiod. 1 en gemensam kommentar säger arbetsmarknadsministerAnna-Greta och industriminister bl. a. följande: - Vi är i den situationen att vi inte kan förhindraatt både enskilda människor och hela yrkesgrupper måste acceptera att lämnasina yrken. Men rned en rad olika åtgärder kan vi ge människor möjligheter ny start. -För detta spelar arbetsmarknadspolitiken och regionalpolitiken enbetydelsefull roll, t. ex. när det gäller att på olika sätt förnya näringslivetoch bredda arbetsmarknaden på bruksorterna samt att genom utbildning göra detmöjligt för den enskilde att börja ett nytt yrkesliv. Vi skall sträva efter attvarje enskild individ får det stöd han eller hon behöver för att få ett nyttarbete. Industriminister besvarade den 7 maj 1987en fråga (1986/87:537) av (vpk) om ersättningsarbete åtfriställda inom . Det förslag till strukturplan som ledningen för harutarbetat syftar, anförde industriministern, till att få ett starkt och konkurrenskraftigtföretag inför 1990-talet. Ägarna skall inte godkänna planen. Styrelsen harägarnas uppdrag att sköta företaget på ett sätt som innebär att företaget kanöverleva på lång sikt. Industriministern erinrade om att MBL-förhandlingarnaangående strukturplanen just hade avslutats utom vad gällde i Luleå.Förhandlingar om trygghetsfrågorna hade ännu inte påbörjats. Regeringen är,framhöll industriministern, fast besluten att göra allt för att hjälpa demänniskor och regioner som kommer att drabbas av neddragningarna vid . har fattat beslut som möjliggörförändrade ägarförhållanden i (prop. 1986/87:71, NU 1986/87:22. rskr..1986/87:162). Beslutet innebär dels förtida inlösen av AB:s andel på av aktierna i , dels överlåtelse av av aktierna i bolaget till sex Vidare bemyndigas regeringen att NU 1986/87:43medverka till att statens ägarandel i minskas genom utgivning avkonvertibla skuldebrev eller genom nyemissioner, med den restriktionen attfråga om minskning av ägarandelen räknat efter aktiernas röstvärdeskall underställas . gjorde på uppdrag av staten åren1962-1967 en förberedande projektering, gruvundersökningoch anrikningstekniskundersökning av mineralfyndigheter i Stekenjokkområdet i . År1971 tillsatte staten en utredning, , med uppdrag att göraen fotalbedömning av ett gruvprojekt, dvs. sett ur såväl företagsekonomisk somsamhällsekonomisk synvinkel. Följande år avlämnade utredningen sin rapport, somvisade att gruvdrift i Stekenjokk enligt vissa förutsättningar skulle blilönsam och framför allt ge en samhällsekonomisk vinst. tecknades efter ett anbudsförfarande ett ramavtalom gruvdrift i Stekenjokk. Enligt avtalet upplät staten fr. o. m. den 1februari 1973 t. o. m. till på arrende gruvrätteni angivna utmål i Stekenjokk. Gruvdriften förutsattes vara i gång senast den Ijuli 1979. Man räknade i detta skede med en malmbas på och enårsbrytning på . Investeringskostnaderna beräknades till 130 milj.kr. I avtalet ingick att staten skulle lämna ett bidrag på 27milj. Arrendeavgiften per ton bruten rhälm skulle erläggas till staten, ocharrendets storlek var knuten till metallnoteringarna. På mindre än var anläggningarna färdiga. När anläggningen hade färdigställts visade det sig attkostnaderna uppgick till ca 170 milj. kr. Malmbrytningen sker nu underjord, mentidigare har malm även brutits i dagbrott. Malmbasen beräknades till ca2,. Fyndigheterna innehåller främst zink och koppar. När gruvdriften startade hade man som nämnts räknat med enårsproduktion av . Av lönsamhetsskäl har produktionen ökats till600 . Den åtgärden har i sin tur förkortat gruvans livslängd.Ansträngningar har gjorts för att hitta mer malm, särskilt inom ramen för dets.k, djupundersökningsprogrammet som startade . De statliga insatserna i Stekenjokk harsammanlagt uppgått till ca 114 milj. kr., varav 52 milj. kr. Därutöver har () av ordinarie anslagsmedel satsat närmare 2 milj. kr. beviljades vid gruvans tillkomststatliga lånegarantier öm 100 milj. kr. har underrättat länsarbetsnämndenom varsel för de ca 170 anställda i Stekenjokk. NSG har för regeringen redovisat resultatenav djupundersökningsprogrammet i Stekenjokk. NSG och hargemensamt konstaterat att man inte funnit några malmtillskott av betydelse fören fortsatt lönsam drift i Stekenjokk. NSG;s styrelse har på grundval av undersökningsresultatenmeddelat regeringen att den vidhåller sin bedöm- NU 1986/87:43 ning inovember 1986 om förutsättningarna för en fortsatt gruvbrytning i Stekenjokk.Då hemställde NSG om att regeringen skall pröva frågan om statlig medverkan attmed regionalpolitiska och/eller arbetsmarknadspolitiska medel säkerställagruvdrift i Stekenjokk . Regeringen har gett chefen för i uppdrag att förhandlamed om en förlängd avvecklingsperiod. Detta har gjorts mot bakgrund avregeringens uppfattning att en avveckling av gruvdriften stegvis är att föredraframför en nedläggning . har dock valt att integå med på en förlängd avvecklingsperiod. Regeringen har kallat företrädare förBoliden och dess ägare till överläggningar om att gemensamt genomföra insatseri kommun. I ett pressmeddelande från industridepartementet den 22maj 1987 har informerats om att sagt nej till regeringens krav ominsatser från företagets sida för att hjälpa de anställda till nyaarbetstillfällen liksom till särskilda insatser för att breddanäringslivsstrukturen i kommun. Utskottet har behandlat en rad mineralpolitiskafrågor (NU 1986/ 87:32). Motioner om de nedläggningshotade gruvorna iDannemora, och Stekenjokk uppsköts i avvaktan på pågåendeförhandlingar och överväganden i regeringen. Utskottet tar nu upp dessamotioner. Två motioner har som direkt utgångspunkt den av aviserade nedläggningen av gruvdriften i ochGrängesberg. Genomförs den aviserade nedläggningen minskar ytterligaremöjligheterna att utveckla och använda ny teknik inom näringslivet iBergslagen, sägs det i motion 1986/87:N148 (c). Motionärerna kräver attregeringen tillsätter en utredning med uppgift att göra en samhällsekonomiskoch regionalpolitisk bedömning av gruvdriften i Bergslagen. Någon förändring avgruvdriftens omfattning skall enligt motionärerna inte få göras innan en sådanbedömning föreligger. I motion 1986/87:N142 (c) framförs önskemål om enutredning av de samhällsekonomiska konsekvenserna av en fortsatt gruvdrift iDannemora och . Innan så drastiska förändringar som nedläggning avgruvdriften inleds måste en samhällsekonomisk totalbedömning genomföras, anförmotionärerna. Därvid bör sysselsättningseffekterna, de regionalpolitiskaverkningarna och även de miljömässiga konsekvenserna bedömas. Vidare föreslås att skall anslå 100 milj. kr.för att ett åtgärdsprogram för utveckling av gruvorterna skall kunnagenomföras. Särskilt nämns i motionen möjligheten att som biprodukt tillverkamiljövänliga gödningsmedel, s. k. termiska fosfater. Också i motion 1986/87:N146 (s) framförs ett förslagrörande NU 1986/87:43 gruvor. Det går ut på att skalluttala sig om behovet av att trygga driften i Dannemora- och Grängesbergsgruvorna. har, som framgår av den tidigareredogörelsen (s. 4) antagit en handlingsplan som innebär en koncentration avverksamheten på sådana affärsområden som bedöms ha de bästakonkurrensfördelarna på lång sikt. Denna verksamhet benämns kärnaffäroch gäller produktionsområdet tunnplåt. Verksamheter utanför kärnaffären skall enligt planenbehållas endast om de stöder kärnaffären eller självständigt uppfyllerkoncernens totala lönsamhetskrav och är finansiellt självförsörjande. Syftetmed handlingsplanen är att den skall leda fram till att blir ett starktoch konkurrenskraftigt företag inför 1990-talet. Enligt handlingsplanen innebärtilltänkta åtgärder en minskning av antalet anställda med 2 200. Ett väsentligtinslag i planen är avveckling av gruvverksamheten i och Grängesberg.En grundläggande orsak till dessa planer är att världsmarknadspriset påjärnmalm under en överskådlig framtid bedöms komma att understiga för att i egen regi förse sina stålverk med malm. ledningräknar inte med att olika investeringsprojekt som har diskuterats inomgruvdivisionen skall kunna bli företagsekonomiskt försvarbara. Utskottet har noterat att regeringen nu har tagitinitiativ för att få fram förslag till åtgärder som syftar till en utvecklingav näringslivet och arbetsmarknaden i Västerbergslagen, och Luleå.Särskilda medel kommer vidare att ställas till i Uppsalaförfogande. Regeringen har pekat på möjligheten att i regi fortsättadriften i t. o. m. . För gruvan i är detregeringens avsikt att verka för att driften kan fortsätta i ett nytt statligtgruvbolag . De båda gruvorna får därigenom en femårigavvecklingsperiod. Industriministern har vidare, enligt det tidigare (s. 6)återgivna frågesvaret i , ställt i utsikt att regeringen skall hjälpade människor och regioner som kommer att drabbas av neddragningarna vid . Utskottet finner mot den här angivna bakgrunden inte skälför att uttala sig för sådana utredningar om samhällsekonomiska ochregionalpolitiska konsekvenser som förespråkas i motionerna 1986/87:N142 (c)och 1986/87:N148 (c). Inte heller är utskottet berett att på basis av motion1986/87:N142 (c) föreslå att anslå särskilda medel till ett åtgärdsprogram.De åtgärder som har föreslagit bygger på företagsekonomiska grundvalar.Det är dock uppenbart att regeringen vid sina överväganden har beaktat såvälsamhällsekonomiska som regionalpolitiska aspekter. Till de konkreta förslag somregeringen vill underställa i detta ämne blir det tillfälle att taställning . Utskottet avstyrker sålunda ifrågavarande motionsyrkanden. Utskottet anser mot bakgrund av den nu lämnaderedogörelsen att det inte krävs något uttalande av ombehovet av att trygga driften i Dannemora- och Grängesbergsgruvorna. Stekenjokkgruvan 1986/87:43 Stekenjokkfyndigheten ligger på kalfjället isydvästra"delen av inom kommun. Gruvrättigheternatillhör svenska staten. har på basis av ett arrendeavtalbedrivit gruvdrift i Stekenjokk . Bolaget har beslutat omnedläggning av verksamheten i Stekenjokk. Bakgrunden till.gruvans tillkomst ochåtgärder för att få till stånd en fortsatt verksamhet i Stekenjokk har liksomen del andra uppgifter om gruvan redovisats i det föregående (se s. 7 f.). I motion 1986/87:N365 (vpk) krävs ett åtgärdsprogram förfortsatt gruvbrytning i Stekenjokkområdet. Vidare föreslås åtgärder förprospektering av nya malmfyndigheter i detta område. I fjälltrakterfinns, framhåller motionärerna, stora tillgångar på s.k. peridotiter, en .bergart som bl. innehåller magnesium, krom, nickel, kobolt och platinametaller. NSG har i skrivelse till regeringen hemställtom att regeringen skall pröva frågan om statlig medverkan att medregionälpolitiska och/eller arbetsmarknadspolitiska medel säkerställa gruvdrifti Stekenjokk . har NSG redovisat resultat avdjupundersökningsprogrammet i Stekenjokk. En rapport har utarbetats av och . har informerats orn rapportens innehåll och,enligt vad NSG informerat regeringen om, beslutat att vidhålla den bedömningNSG gjorde om fortsatt gruvbrytning i Stekenjokk.