bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Med anledning av partimotion 1985/86:69yrkande 5 såvitt nu är i fråga och med hänvisning till det ovan anförda börenligt utskottets mening 8 kap. 4 § kompletteras genom att till paragrafen försett nytt andra stycke av följande lydelse: BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov En- ochtvåbostadshus som ej ingår i samlad bebyggelse är undantagna BoU 1986/87:1 från bestämmelserna i 1-3 §§ även i fråga om följande åtgärder 10 Bygglov, rivnings- 1. göra mindretillbyggnader, om åtgärden inte sträcker sig närmare lov och marklov gränsenän , 2. utföra sådanaåtgärder som avses i 1 § första stycket 4 och 5. Beträffande innebörden av uttrycket mindre tillbyggnadhänvisar utskottet till vad som sägs i propositionen (s. 276). Följdändringarmåste också göras i paragrafens andra och tredje stycke. Slutligen förordar utskottet att i paragrafen angivna måtti samtliga fall anges med en decimal. 10.2.6 Kommunala beslut om bygglovspliktens omfattning Som framgår av framställningen ovan (avsnitt 10.1) innebärförslaget till PBL att de i lagen direkt angivna bestämmelserna ombygglovspliktens omfattning kompletteras med en möjlighet för kommunerna attbåde öka och minska bygglovspliktens generella omfattning. 10.2.6.1 Möjliga lättnader i bygglovsplikten genomkommunala beslut I regeringens förslag till 8 kap. 5 § har intagits deåtgärder som genom kommunala beslut skall kunna undantas från bygglovsplikt.Enligt förslaget skall enklare fritidshus, kolonistugor eller liknandebyggnader inom områden med detaljplan kunna befrias från bygglov genom ettsärskilt beslut i planen. En förutsättning enligt motivet fill paragrafen (s.261) är att i detaljplanen anges dels den byggrätt som skall gälla för varjefastighet eller tomt, dels de krav som de enskilda byggnaderna skall uppfylla ifråga om placering och utformning. Under förutsättning av att den filltänktaåtgärden står i överensstämmelse med planen föreligger sålundabygglovsbefrielse i dessa fall. Inom områden utan detaljplan innebär förslaget att enklareåtgärder skall kunna befrias från bygglov genom föreskrifter iområdesbestämmelser. Sålunda skall utan bygglov kunna uppföras t. ex. garage,förråd, bastu m. m. Den kommun som så önskar kan således införabygglovsbefrielse för fler än två komplementbyggnader eller förkomplementbyggnader som är större än 10 m. Mindre tillbyggnader och inreändringar av byggnader skall också kunna befrias från bygglovsplikt. Bostadsministern är dock inte beredd att låtaundantagsmöjligheten gälla om åtgärdernas placering, utformning och utförandehar betydelse för omgivningen. Om det krävs en prövning för att tillvaratagrannars intressen eller allmänna intressen, skall således kommunen inte hamöjlighet att medge befrielse från bygglovsplikt. Dessutom innebär förslagetatt kommunen får möjlighet att inom bestämda områden utanför detaljplan införalättnader i bygglovsplikten för alla de slag av anläggningar och anordningarsom normalt ingår i den krets av åtgärder som kräver bygglov enligt 8 kap. 2§. Slutligenföreslås i fråga om industribyggnader att kommunen i detaljplan 101 ellerområdesbestämmelser skall kunna besluta att tillbyggnader samt inre och yttreändringar av sådana byggnader får ske utan bygglov. En förutsättning förbygglovsbefrielse i dessa fall är att yrkesinspektionen i ärendet om detaljplaneller områdesbestämmelser har tillstyrkt att undantag från bygglovspliktenmedges och att det av yrkesinspektionens yttrande framgår att även skyddsombud,skyddskommitté eller organisation som företräder arbetstagarna har tillstyrktbefrielsen. Med hänvisning till ett allmänt behov av att minskabygglovspliktens omfattning hemställs i partimotion 1985/86:69yrkande 5 såvitt nu är i fråga att det för industriområden bör vara möjligt attgenom bestämmelser i detaljplan nedsätta kravet på bygglov. 1 partimotion 1985/86:80 yrkande 3 ehemställs att de undantag från kravet på bygglov som kommunen ges möjlighet attinföra i områdesbestämmelser också skall kunna införas i detaljplan. Enligtmotionärerna bör det även i områden med detaljplan vara möjligt att införa enrätt att uppföra komplementbyggnader, t. ex. garage, bastu och förråd, utanbygglov liksom mindre tillbyggnader och inre ändringar av fastighet. Som utskottet framhållit ovan bör en reform avbyggnadslagstiftningen i möjligaste mån innebära förenklingar i reglerna ombygglov. Den föreslagna möjligheten för kommunerna att i vissa fall medgebygglovsbefrielse förstärker enligt utskottets mening möjligheterna attåstadkomma den eftersträvade förenklingen. Enligt bostadsutskottets mening bördock kommunens möjligheter att minska bygglovsplikten ytterligare förbättras.Utskottet förordar sålunda att kommunerna skall ges möjlighet att även inomdetaljplanelagda områden besluta om en ytterligare vidgad bygglovsbefrielse.Denna möjlighet bör enligt utskottets mening i princip avse de ändrings- ochkompletteringsåtgärder som enligt regeringsförslaget kan bygglovsbefrias iområdesbestämmelser. Det bör dock i planen närmare anges vilken typ av åtgärderm.m. som bygglovsbefrielsen omfattar. Bygglovsbefrielse inom områden med detaljplan kan bl.a.bli aktuell genom att prövar en viss typ av ombyggnad för enfastighetsägare inom ett grupphusområde. Efter sedvanlig prövning i ärendet kankommunen därefter i detaljplan för området befria övriga fastighetsägare frånskyldigheten att söka bygglov för motsvarande åtgärder. Möjligheten tillbygglovsbefrielse bör också kunna utnyttjas för att i ett villaområde där ingenspeciell känslighet föreligger med avseende på områdets karaktär ellerutformning ge i princip samma bygglovsbefrielse som gäller utanför detaljplan. Inom samlad bebyggelse är det enligt utskottets meningbefogat att ge berörda grannar möjlighet att påverka byggnadens utformning ochutförande i den omfattning dessa krav regleras i 3 kap. 1 och 10 §§. Denfastighetsägare som avser att inom samlad bebyggelse uppföra komplementbyggnadereller göra vissa mindre tillbyggnader skall således inhämta grannens medgivandetill den aktuella åtgärden. I likhet med vad som föreslås gälla förbygglovsbefriade åtgärder för en- och tvåbostadshus närmare gränsen än 4,5 m,bör det ankomma på den byggande att skaffa intyg på medgivandet. Inte heller idetta fall bör dock något ovillkorligt krav på BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och mar k lo v Kan medgivande från berörd granne inte erhållas får BoU 1986/87:1 bygglov sökas i vanlig ordning. 10 Bygglov, rivnings- Den av utskottet ovan förordade möjligheten tillbygglovsbefrielse för lov och marklov vissa ombyggnadsåtgärder inom detaljplanomfattar förutom en- och tvåbostadshus också flerbostadshus. Det finnsanledning att något kommentera konsekvenserna av en ökad bygglovsbefrielsefrämst såvitt gäller flerbostadshus. Genom bygglovsbefrielsen kommer ändringarav byggnader inte att kunna definieras som ombyggnader, något som i sin turinnebär att de särskilda ombyggnadsföreskrifterna enligt 3 kap. 10 § andrastycket 2 ej blir tillämpliga. Däremot blir 3 kap. 10 § andra stycket 3tillämpligt på ändringarna. I sistnämnda lagrum anges att nybyggnadskraven i 3kap. 18 §§ skall tillämpas "i skälig utsträckning". Enligt utskottets mening är det angeläget att hävdaallmänna intressen som t. ex. fillgänglighet även när bygglovsbefrielseföreligger. Sådan befrielse bör därför inte medges om inte garantier finns föratt kraven enligt 3 kap. 1 -8 §§ beaktas. Sådana garantier föreligger enligtutskottets uppfattning inte om företrädare för de handikappade och/ellerhyresgästerna motsätter sig bygglovsbefrielsen. Vad utskottet nu anfört bör sommotiv vägleda den ändring av 8 kap. 5 § som utskottet nedan föreslår. Det bör i detta sammanhang också noteras attbestämmelserna i bostadssaneringslagen tillförsäkrar hyresgästerna ettinflytande även över ej bygglovspliktiga åtgärder. Med hänvisning fill vad i parfimotion1985/86:69 yrkande 5 såvitt nu är i fräga och i parfimotion1985/86:80 yrkande 3 e föreslagits och mot bakgrund av vad utskottet ovananfört bör 8 kap. 5 § ändras enligt följande. Iparagrafens första stycke ges den inledande meningen följande lydelse: Kommunen får i detaljplan eller områdesbestämmelserbesluta att bygglov inte krävs för att på det sätt som närmare anges i planeneller bestämmelserna Dessutom kompletteras första stycket med en punkt 6 medföljande lydelse: 6. uppföra, bygga till eller på annat sätt ändra enklarefritidshus, kolonistugor och liknande byggnader. bör paragrafens sista stycke utgå och ersättasmed ett nytt stycke med följande lydelse: Inom samlad bebyggelse krävs medgivande från berördagrannar, om åtgärder som avses i första stycket 1 och 2 skall utföras utan bygglov. 10.2.6.2 Bygglovsplikt som kan tillkomma genom kommunalabeslut För att tillgodose bl. a. bevarandeintressen kan detenligt regeringsförslaget finnas behov av att i värdefulla miljöer kunna kontrollera hur vissa miljöpåverkande åtgärder utförs. Med hänvisning härtill föreslås - 8 kap. 6 § - att kommunen inom ett område som utgör en värdefull miljö genom detaljplan får föreskriva att bygglovsplikt får införas för att 103 - färga om en-och tvåbostadshus samt för att uppföra komplementbyggnader - underhållabebyggelse med särskilt bevarandevärde. Inom områden med värdefull miljö som inte omfattas avdetaljplan föreslås bygglovsplikt få införas genom områdesbestämmelser för att - färga ombyggnader, byta fasad- eller takbeklädnad eller avsevärt ändra byggnadsexteriör - underhållabebyggelse med särskilt bevarandevärde. Som exempel på värdefulla områden där en utökadbygglovsplikt kan bli aktuell nämns fiskelägen, kyrkbyar, brukssamhällen samtfäbodar. Förslaget innebär dessutom, som utskottet anfört ovan, attkommunen, om det finns särskilda skäl, får föreskriva att bygglov krävs för attinom områden som inte omfattas av detaljplan uppföra, bygga till eller på annatsätt ändra ekonomibyggnader för jord- och skogsbruket. Utskottet har i det föregående förordat att om- ochtillbyggnad av en- och tvåbostadshus som inte ingår i en samlad bebyggelseskall befrias från bygglovsplikt genom ett direkt stadgande i 8 kap. 4 §.Därvid anförde utskottet bl. a. att kommunerna genom områdesbestämmelser bordeges möjlighet att införa bygglovsplikt för de aktuella åtgärderna om det behövsmed hänsyn till grannintressena eller till de allmänna intressena. Om deterfordras av kulturhistoriska skäl eller för att skydda t.ex. landskapsbildenbör sålunda bygglovsplikt kunna införas också för de nu aktuella åtgärderna.Också behovet av att förhindra omvandlingen av fritidshus till permanentbebyggelseutgör skäl för att bygglovsplikt skall kunna införas. Utskottet förordarsålunda att 8 kap. 6 § kompletteras med ett nytt andra stycke av följandelydelse: Kommunen får, i områden som utgör en värdefull miljö elleri områden för vilka områdesbestämmelser utfärdats, bestämma att bygglov krävsför att utföra sådana åtgärder som avses i 4 § andra stycket 1. Vad utskottet nu anfört innebär att regeringens förslag ivad avser 8 kap. 6 § tillstyrks med det av utskottet förordade tillägget. BoU 1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov 10.3Bygglov för andra anläggningar än byggnader m. m. När det gäller andra anläggningar än byggnader innebärregeringsförslaget, som det kommer till uttryck i 8 kap. 2 §, attbygglovsplikten utsträcks till att omfatta också vissa typer av anläggningarsom inte undergår någon prövning vare sig enligt byggnadslagstiftningeneller enligt någon speciallag. Det gäller i första hand anläggningar föridrotts- eller fritidsändamål -1, ex. idrottsplatser, skidliftar,campingplatser, motorbanor och småbåtshamnar-samt parkeringsplatser. I kommunisternas partimotion 1985/86:73yrkande 13 hemställs att bygglovsplikten för anläggningar m. m. skallutsträckas till att omfatta också friytor för lek och utevistelse. Krav på tillgång till och utformning av friytor för lekoch utevistelse har tagits in i 2 kap. 4 § och i 3 kap. 15 §. 1 anslutning tillsistnämnda lagrum anförs ipropositionen (s. 521) bl.a. att PBL-kraven föreslås utvidgade i förhållandetill gällande bestämmelser. har möjlighet att hävda kravet på friytaoberoende av om bygglovsplikt föreligger eller ej. Någon anledning att införabygglovsplikt anser utskottet inte föreligga. kommunisternaspartimotion 1985/86:73 yrkande 13 avstyrks sålunda. tar i sitt yttrande JoU 1985/86:2 y uppbestämmelserna i 8 kap. 2 § första stycket 4 om att bygglov krävs för attinrätta fasta cisterner eller andra fasta anläggningar för hälso- ochmiljöfarliga varor m. m. Härvid anför jordbruksutskottet följande. Utskottet erinrar om att lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor upphävts, med verkan fr. o. m. , (prop.1984/85:118, JoU 1984/85:30) och ersatts med lagen (1985:426) om kemiskaprodukter. Begreppet hälso- och miljöfarliga varor bör därför intekomma till användning i PBL. Utskottet föreslår att bostadsutskottet gör enredaktionell jämkning av paragrafen i enlighet med det anförda. Härvid börmöjligen beaktas att det nya begreppet kemiska produkter har en delvis annaninnebörd än begreppet hälso- och miljöfariiga varor, som närmare framgår avproposition 1983/84:118 (s. 39 f.). Enligt utskottets mening kan man lämpligenanvända orden kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga. ansluter sig till vad jordbruksutskottetanfört och förordar sålunda att i 8 kap. 2 § första stycket 4 orden"hälso- och miljöfarliga varor" ersätts med orden "kemiskaprodukter som är hälso- och miljöfarliga". Vad utskottet nu anfört innebär att regeringens förslag ivad avser 8 kap. 2 § tillstyrks med den av utskottet förordade ändringen. Genom förslaget fill 8 kap. 7 § ges kommunen möjlighet attgenom områdesbestämmelser besluta att bygglov krävs för att sätta upp ellerväsentligt ändra ljusanordningar inom områden som ligger i närheten av vissaanläggningar som kräver ett skydds- eller säkerhetsområde. Utskottet delaruppfattningen att bygglovsplikt bör kunna införas i de aktuella fallen. För attinte bara områden i närheten av de uppräknade anläggningarna skall kunnabeläggas med bygglovsplikt bör dock paragrafen kompletteras så att också andraanläggningar som erfordrar ett skydds- eller säkerhetsområde omfattas avstadgandet. Utskottet tillstyrker 8 kap. 7 § med det av utskottetförordade tillägget. Härigenom uppnås överensstämmelse med motsvarandebestämmelser i 8 kap. 9 § tredje stycket. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov Utgångspunkten för regeringens förslag i fråga omförutsättningarna för beviljande av bygglov är att all mark som skall användasför bebyggelse skall lämplighetsprövas av samhället. Denna prövning sker delsvid detaljplanläggning, dels vid antagande av områdesbestämmelser samt dels isamband med bygglov eller förhandsbesked. Utskottet behandlar i det följande detvå sistnämnda fallen. Inom områden med detaljplan skall ansökan om bygglovenligt förslaget -8 kap. 11 § - beviljas om - åtgärden intestrider mot detaljplanen - fastighet ochbyggnad överensstämmer med detaljplan och fastighetsplan - åtgärden fyllerkraven på byggnader enligt 3 kap. Förslaget innebär dessutom att bygglov får lämnas äventill åtgärder som innebär mindre avvikelser från detaljplan ellerfastighetsplan om åtgärderna är förenliga med syftet med planen. Inom områden som inte omfattas av detaljplan skall enligtförslaget - 8 kap. 12 § - ansökan om bygglov beviljas om åtgärden - beaktar deallmänna intressena vid lokaliseringen m.m. enligt 2 kap. - inte skalldetaljplaneläggas enligt bestämmelserna i 5 kap. 1 § - inte strider motområdesbestämmelser - fyller kravenpå byggnader enligt 3 kap. Förslaget i denna del innebär dessutom att det för en- ochtvåbostadshus utanför detaljplan ges en principiell rätt till vissakompletteringsåtgärder. Med kompletteringsåtgärder avses härvid enligtförslaget till 8 kap. 13 § att - utföra vissainre oeh yttre åtgärder (ändring av bärande delar, planlösning m. Dessutom får bygglov lämnas till åtgärder som innebärmindre avvikelser från områdesbestämmelser motsvarande vad som gäller inomdetaljplan. 1 partimotion 1985/86:80 förs fram treyrkanden som tar upp frågan om förutsättningarna för bygglov. Enligt motionensyrkande 3 f bör den rätt till kompletteringsätgärder som föreslås i 8 kap. 12 §finnas även i områden med detaljplan. I motionens yrkande hemställs att avskaffandet av dets. k. tätbebyggelseförbudet bör medföra att det blir lättare att få bygglov. Yrkande 3 h innefattar krav på att 8 kap. 12 § skall ändrasså att ansökan om bygglov skall upptas till behandling om detaljplaneläggninginte har påbörjats efter att ansökan om lov har inkommit. Enligtmotionärerna är det en klar brist att det i PBL saknas krav på när planläggningskall ske, vilket kan leda till att ansökningar om bygglov avslås i avvaktan påen detaljplanering som kanske aldrig äger rum. Motionärerna anser därför attgarantier måste skapas för att planläggning skall ske inom en icke alltföravlägsen tidsrymd, förslagsvis , om bygglov vägrats av detta skäl. Omnågon plan inte upprättats inom denna fid skall ansökan om bygglov prövasenligt de allmänna regler som gäller. Utskottet behandlar först förslaget om att denprincipiella rätten till kompletteringsåtgärder skall gälla också inom områdetmed detaljplan. Ett av syftena med en detaljplan är att uttömmande regleraförändringarna av markanvändningen. Tillbyggnad och uppförande avkomplementbyggnad bör därför inte få ske i strid med detaljplanen. Vissa inreoch yttre ändringar bör däremot, som föreslås i propositionen, kunna skeoberoende av planen. Utskottet kan inte dela den av motionärerna framfördauppfattningen och avstyrker partimotion 1985/86:80 yrkande 3 f ivad det står emot förslaget i propositionen. Utskottet övergår nu till att behandla förslaget om attavskaffandet av det s. k. tätbebyggelseförbudet bör medföra att det blirlättare att få bygglov. BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov Som motionärerna framhåller innebär förslaget till PBL attbegreppen BoU 1986/87:1 tätbebyggelse och glesbebyggelse utmönstras urlagstiftningen och att det 10 Bygglov, rivnings-s. k. tätbebyggelseförbudeti dagens lagstiftning tas bort. Detta innebär att lov och marklov detutanför detaljplan eller områdesbestämmelser i ett bygglovsärende måste görasen prövning av lämpligheten av varje sökt åtgärd. Vid denna prövning skall densökandes önskemål vägas mot de allmänna intressena, som de kommer till uttrycki 2 kap., i en allsidig prövning. Det föreslagna prövningsförfarandet gerenligt utskottets mening garantier för att den enskildes intressen prövas motde allmänna intressena på ett mera nyanserat sätt än vad det s. k.tätbebyggelseförbudet i dagens lagstiftning ger uttryck för. Vad i motion1985/86:80 (fp) yrkande föreslagits får därför anses tillgodosett genom nuföreliggande förslag. Motionen avstyrks med hänvisning härtill. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp frågan ombehandlingen av ett bygglovsärende där åtgärderna bör föregås avdetaljplaneläggning. Som framgår av granskningen ovan kan en ansökan om bygglovavslås med hänvisning till att åtgärden bör föregås av detaljplaneläggningenligt bestämmelserna i 5 kap. 1 §. Förslaget i mofion 1985/86:80 (fp) yrkande3 h innebär att ett sådant avslag skall knytas till en tvingande regel om attdenna planläggning skall ske . Det faktum att en detaljplan skall upprättas betyder attdet finns ett behov av en sammanvägning av olika krav som endetaljplaneläggning innebär. 1 likhet med bostadsministern (s. 153) anserutskottet att det inte kan komma i fråga att kommunen i sådana situationerskall kunna tvingas in i en argumentation om en viss bebyggelses tillåtlighetinnan en sammanvägning genom planläggning har hunnit göras. Tidpunkten förplanläggningen måste kommun fritt kunna bestämma. Denna princip ärgrundläggande för det s.k. kommunala planmonopolet. Vad utskottet nu anfört innebär att folkpartietspartimotion 1985/86:80 (fp) yrkande 3 h avstyrks. Utskottet har ovan (avsnitt 3.5.1) behandlat frågan ombygglovsprövningen innan genomförandetiden för en detaljplan börjat löpa. Medanslutning till vad utskottet i detta sammanhang anfört bör 8 kap. 11 § ändrasså att det klart framgår att det förhållandet att genomförandetiden inte börjatlöpa utgör hinder mot att bygglov lämnas. Med hänvisning härtill bör 8 kap. 11§ första stycket 1 ges följande lydelse: 1. åtgärden inte strider mot detaljplanen, varvid detförhållandet att genomförandetiden inte börjat löpa utgör hinder mot attbygglov lämnas. Den bedömning som görs i ett bygglovsärende innefattaroftast två moment, i synnerhet när det gäller byggande utanför områden med detaljplan. Det ena avser tillåtligheten från planmässig synpunkt av den ansökta åtgärden i och för sig. Det andra avser den närmare utformningen i estetiskt avseende och det tekniska utförandet. Det har enligt bostadsministern (s. 284) i praxis jgy ocksåutbildats en möjlighet att begära ett s. k. förhandsbesked av byggnadsnämndenrörande den planmässiga bedömningen. a. mot bakgrund härav förordas - 8kap. 34 § - att byggnadsnämnd beträffande åtgärder som kräver bygglov skallkunna lämna besked i lokaliseringsfrågan i form av förhandsbesked. Vad som iförsta hand bör prövas i ett förhandsbeslut är om en byggnadsåtgärd över huvudtaget kan fillåtas på den tilltänkta platsen, dvs. närmast en prövning avmarkens lämplighet för den avsedda åtgärden. Även andra aspekter kan emellertidbehöva tas med i bedömningen. Avsikten är att vid en påföljandebygglovsprövning skall vara bunden av sitt ställningstagande till åtgärdenstillåtlighet i förhandsbeskedet. Denna senare prövning får då enbart avsefrågor som inte omfattas av detta. Enligt förslaget skall i sitt beslut angeförhandsbeskedets giltighetstid, som dock får vara högst . Förslaget om införande av institutet förhandsbesked ochprövningsgrunderna härför har inte satts i fråga i mofioner eller annorledes.Däremot reses i partimotion 1985/86:80 yrkande 3 i invändningarmot beskedets giltighetstid. Enligt motionärerna bör ett förhandsbesked gällaminst . Motionärerna föreslår att 8 kap. 34 § kompletteras med enbestämmelse härom. Även enligt bostadsutskottets mening bör de föreslagnareglerna om förhandsbeskedets giltighetstid övervägas. Regeringsförslaget pådenna punkt innebär att i varje enskilt ärende skall fattabeslut om hur länge beskedet skall gälla inom en tidsrymd av upp till två år.Någon bestämmelse om en minsta giltighetsfid finns dock inte kopplad härtilhTeoretiskt sett kan alltså mycket korta giltighetstider komma att bli aktuella.Härtill kommer att giltighetstidens längd inte är reglerad i de fall enbyggnadsnämnd skulle underlåta att fastställa denna. Vad utskottet nu anförttalar för uppfattningen att förhandsbeskeden bör ges en fast och enhetliggiltighetstid. Denna giltighetstid bör enligt utskottets mening fastställastill . Härigenom blir giltighetstiden för ett förhandsbesked lika långsom den för ett bygglov. Om giltighetstiden för bygglovet tas i beaktande fårdärmed en sökande totalt på sig att påbörja de tilltänkta åtgärdernafrån det att förhandsbesked erhållits. Giltighetstiden bör räknas från dagenför beslutet om förhandsbesked. Skulle ett beslut överklagas, avses med dagenför beslutet den dag då överinstansen meddelar sitt beslut. bör med bifall till vad utskottet nu anfört ochmed anledning av partimotion 1985/86:80 yrkande 3 i besluta att 8kap. 34 § andra stycket ges följande lydelse: Meddelas det sökta tillståndet får bestämmas de villkorsom behövs. Tillståndet är bindande vid prövning av ansökan om bygglov som görsinom för beslutet. Dessutom bör paragrafens tredjestycke ändras så att orden "bestämda tiden" byts ut mot orden"tid som anges i andra stycket". BoU1986/87:1 10 Bygglov, rivningslov och marklov 10.6.1 Åtgärder som kräver rivningslov Förslaget till PBL innebär att de nuvarande tidsbegränsaderivningsförbuden ersätts med en permanent reglering, där fastighetsägaren i vissa fall blir berättigad till ersättning om rivning vägras. Den förordade regleringen, som den kommer till uttryck i 8kap.