bet · GA01FiU31 · 1986-12-31 00:00:00 — Vidare får finansfullmaktenanvändas för bidrag till näringslivet och bostadssektorn. I dessa sammanhangfår gällande bidragssatser tillfälligt höjas till högst . I propositionen föreslås att regeringen skall gesmöjlighet, om arbetsmarknadsläget kräver det, att utnyttja finansfullmaktenför ytterligare två ändamål, nämligen för arbetsmarknadsutbildning och förinsatser med anledning av handelsblockaden mot och . Vadbeträffar den sistnämnda typen av insatser är det, enligt föredraganden, idagsläget svårt att uppskatta både eventuella behov och omfattningen av sådanainsatser, varför denna bedömning måste anstå tills läget bättre kan överblickas.I propositionen föreslås därför att regeringen skall inhämta riksdagensbemyndigande att fillfälligtvis få utnyttja finansfullmakten för att täcka detresurstillskott som kan bli nödvändigt. I motion A107 av m.fl. (m) avvisas dettaförslag. Enligt motionärerna finns det ingen anledning att dölja att densvenska handelsboj- kotteninnebär uppoffringar för oss själva. Det är därför, som motionärerna FiU1986/87:30 ser det, olämpligt att kostnaderna för bojkotten "göms"inom finansfullmakten. Regeringen bör därför, hävdar motionärerna, återkommatill med förslag till anslag på tilläggsbudget för att täcka dessakostnader. Utskottet får med anledning härav framhålla följande.Såsom föredraganden framhåller kan det vara svårt att uppskattabehovet och omfattningen av de åtgärder som erfordras med anledning avhandelsblockaden mot . är det, enligt utskottets mening,önskvärt att regeringen kan upprätthålla en hög beredskap i detta avseende. Omman, i enlighet med motionärernasförslag, skulle välja att anvisa medel på tilläggsbudget, kan resurserdisponeras för detta ändamål tidigast . Några möjligheteratt möta snabbt aktualiserade behov skulle inte föreligga.Utskottet ser för sin del ingen anledning att på detta sätt begränsaregeringens handlingsberedskap allra minst som på sedvanligt sätt iefterhand kommer att få en redogörelse för hur finansfullmakten har utnyttjats.Utskottet avstyrker således yrkandena 10 och 11 i motion A107 (m) ochtillstyrker förslaget att regeringen på angivet sätt ges vidgad möjlighet attutnyttja finansfullmakten. I motion Fil 13 föreslås attfinansfullmakten skall begränsas till 1 500 milj. kr. Med tanke på det lågautnyttjandet finns det inte anledning att bevilja ett större belopp. Skullestörre behov uppkomma bör regeringen få återkomma till , ansermotionärerna. Utskottet vill erinra om den översyn som begärtoch som pågår av systemet med finansfullmakten och övrigakonjunktur-och arbetsmarknadspolifiskt motiverade bemyndiganden. Syftet medöver- synen är dels att begränsa antalet bemyndiganden, dels att fastställaen för finansfullmakten och övriga liknande bemyndiganden gemensambelopps-mässig ram. skulle därigenom få en bättre överblick ochkontroll över vilka bemyndiganden som gäller. Den av motionärerna föreslagnabeloppsbegränsningen skulle inte stärka ställning i detta avseende.Utskottet är därför inte berett att föreslå någon förändring av storleken påfinansfullmakten i avvaktan på att översynen slutförts. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att finansfullmakten fastställs till 2 500 milj. kr. /88 och avstyrker motion Fil 13 (c) yrkande23. Vad föredraganden anfört i propositionen om stadigakreditgarantier (mom. 18), om statens avkastningsränta och statensutlåningsränta (mom. 16) samt om finansieringen av ökade lönekostnader I sambandmed mindre omorganisationer av stadiga myndigheter (mom. 20) föranleder ingetuttalande från utskottets sida. I den under allmänna motionstiden väckta motionen Fi417 avAnne m.fl. (fp) begärs att medelstilldelningen under posten Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, neZ/o skall minskas med 65 milj. kr. under förutsättning av attriksdagen bifaller yrkande om 8 000 fler gymnasieplatser. Utskottet vill med hänsyn härtill erinra om att Beräknattillkommande utgiftsbehov, netto är en budgetpost som används för att man redan i statsbudgeten skall kunna redovisa en total budgetbelastning som så nära som möjligt ansluter sig till det väntade utfallet. På denna post förs sådana 54 utgifteroch inkomster upp för vilka konkreta förslag ännu inte föreligger FiU1986/87:30 eller där beloppen inte exakt kan beräknas. I budgetpropositionen fördes Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto upp med för /88. Genom desärpropositioner som lagts har belastningen på utgiftsanslagenökat. Till följd härav har i kompletteringspropositionen beloppet jämkats till7 miljarder kronor. Dylika förändringar görs enligt praxis alltid med ettbelopp som avrundas till närmaste miljard kronor. Den av motionärerna begärdajämkningen är med andra ord så liten att den inte skulle få något genomslag.Med hänvsning härtill avstyrker utskottet motion Fi417 yrkande 3 (fp). Täckning av merkostnader för löner och pensioner m.m. De riktlinjer som enligt utskottets mening bör gälla förbudgetpolitiken innebär bl.a. att särskilda restriktioner läggs pålönekostnadsökningarna inom statlig verksamhet. Utskottet har i ett tidigareavsnitt angivit vilka allmänna principer som därvid bör gälla och hur dessaskall fillämpas (se avsnittet om lönebildning). Såsom framgår av vad som därsägs kan restriktionerna komma att påverka såväl medelstilldelningen tillmyndigheterna som de taxor de har rätt att ta ut. Bl.a. kan myndigheterna intelängre påräkna full kompensation om lönekostnadsökningarna går utöver den nivåsom regeringen i förväg angivit. För att under löpande budgetår kunna täckamerkostnader av detta slag förfogar regeringen över särskilda täckningsanslag. I bilaga 9 fill årets budgetproposition har regeringenunder punkt F 8 föreslagit att till Täckning av merkostnader förlöner och pensioner m.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av 2miljarder kronor. Anslagsbeloppet, som är rent schablonmässigt beräknat, är iprincip avsett att täcka de merkostnader som uppkommer inom statsförvaltningentill följd av nya löneavtal m.m. Täckningsanslaget omfattar dock inteaffärsverken, ej heller det militära försvaret och civilförsvaret. Ibudgetpropositionen understryker föredraganden att anslagsbeloppet inte skallses som en prognos över de kommande löneförhandlingarna. Utskottet får för egen del anföra följande. Den avregeringen föreslagna medelsanvisningen på täckningsanslaget är densamma somhar gällt . Beloppet är schablonmässigtberäknat. Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag på dennapunkt utan tillstyrker att anvisas till Täckning avmerkostnader för löner och pensioner m.m. Mot bakgrund av att lönesumman ökat snabbare än mantidigare räknat med förordas i kompletteringspropositionen att vissa störreförslagsanslag skall justeras med hänsyn fill denna uppgång. I enlighet härmedföreslås att bl.a. anslagen Bidrag till driften av grundskolor m. m. och Bidragtill arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag skall räknas upp med 1,0resp. har med anledning av budgetpropositionentidigare anvisat 15 070 milj. kr. till Bidrag fill driften av grundskolor m.m. under /88 (UbU 1986/87:12, rskr. 1986/87:185). Utskottet biträder förslaget att 55 utöverdetta belopp anvisa 1 000 milj. kr. , FiU 1986/87:30 Medelsberäkningen under anslaget Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag grundas på den genomsnittligtutbetalade dagpenningens storlek och på antaganden om arbetslöshetens framtidaomfattning. Dagpenningens storlek påverkas inte automatiskt av förändringar ilönesumman. Utskottet gör ingen annan bedömning av arbetslöshetens framtidaomfattning än den som ligger till grund för tidigaremedelsanvisning på detta anslag. Mot denna bakgrund finner utskottet inteanledning att nu anvisa ytterligare medel för detta ändamål. Utskottetavstyrker således bifall till moment 14 i propositionen. Arbetsgivarinträdet och den statliga städverksamheten Arbetsgivarinträde innebär att den statligt anställde istället för sjukpenning och föräldrapenning uppbär lön från arbetsgivaren. Medundantag för affärsverken, exportkreditnämnden och stiftsnämnderna tillgodoförsstatsverket men ej de enskilda myndigheterna ersättning via riksförsäkringsverket.Med hänsyn härtill kompenseras dessa myndigheter genom en lägre ersättning förarbetsgivaravgifter, det s.k. lönekostnadspålägget. Förvaltningsmyndigheternakompenseras emellertid genom detta endast för en genomsnittlig frånvaro. I motion 1986/87:Fi803 av () framhållsatt systemet med arbetsgivarinträde kan vid temporär hög frånvaro skapa svårigheterför myndigheterna - särskilt i små förvaltningar - att fullfölja sina uppgifterdå ekonomiska förutsättningar saknas för att anställa vikarier. Vidare anförs imotionen att kvinnor i fertil ålder riskerar att diskrimineras på grund avbefarad framtida frånvaro för barnafödande och vård av sjukt barn etc.Motionären begär en översyn av systemet med arbetsgivarinträde. I propositionen framhålls att ett sätt att undvika sådanaolägenheter som anges i motionen är att återföra ersättningen från försäkringskassornatill förvaltningsmyndigheterna. Därigenom förbättras även möjligheterna attbedriva bl.a. statlig lokalvård i konkurrens med privata företag på likavillkor. En sådan ändrad ordning förutsätter dock en höjning av lönekostnadspåläggetinom ramen för oförändrade anslag. Det anförs i propositionen att möjligheternaatt vidta en sådan förändring emellertid behöver beredas ytterligare. Bl.a.måste de närmare ekonomiska konsekvenserna av en sådan förändring klarläggas.Med hänsyn till problemen med främst lokalvården bör dock en eventuell ändringgenomföras så snabbt som möjligt. Det ankommer på regeringen att besluta omförändringar i förordningarna som reglerar lönekostnadspåläggets storlek,utbetalningen av sjuk- och föräldrapenning vid arbetsgivarinträde m.m.Föredraganden avser att återkomma till regeringen i denna fråga. Utskottet delar föredragandens uppfattning att nuvarandesystem med arbetsgivarinträde bör omprövas. Det innebär att yrkandet i motionFi803 är tillgodosett och det finns inte anledning för att ta någotinitiativ i frågan. Motion Fi803 avstyrks sålunda. Den statliga lokalvårdens problem tas även upp imotionerna FiS06 (vpk) och FiSOS av och (). I motion Fi805 anförs att riktlinjerna för den statligastädningen bör FiU 1986/87:30 utformas så att myndigheterna från fall till fallbeslutar om att utnyttja den effektivaste städformen. I riktlinjerna bör därföranges att myndigheterna regelmässigt bör begära in anbud för städningen för attpä detta sätt få en effektiv kostnadspress på verksamheten. I de fall därövergång till entreprenadstädning innebär besparingar bör denna städformutnyttjas. I motsats till förslagen i motion Fi805 avvisas allaformerav privatisering av den statliga städverksamheten i motion Fi506.1stället bör enligt motionärerna en typ av "självstyre" utanarbetsledare införas i lokalvårdsorganisationen. Självstyrande lokalvårdarehar, framhåller motionärerna, prövats bl.a. i och försöketvisar att städningen genom denna organisation sänker kostnaderna. Ökadsammanhållning och roligare arbetsdagar är ett annat viktigt resultat. Utskottet är självfallet av samma uppfattning sommotionärerna att det är angeläget att den statliga städverksamheten liksom allstatlig verksamhet bedrivs effektivt. Myndigheterna har en stor frihetatt själva bestämma användningen av förvaltningsresurserna. Det innebär att denanbudsprövning som efterfrågas i motion Fi805 redan äger rum i allt störreomfattning. Den ändring som utskottet redovisat beträffande det statligaarbetsgivarinträdet skulle också om den genomförs leda till att mer korrektakostnadsjämförelser kan göras mellan städning i privat regi och i egen regi.Som utskottet framhöll vid behandlingen av frågor rörande den statligastädverksamheten (FiU 1983/84:5, s. 7) måste emellertid en mängdandra faktorer än de rent företagsekonomiska uppmärksammas vid en sådan kostnadsprövning.Som exempel kan nämnas behovet av säkerhetsåtgärder för att myndigheterna skallkunna skydda sig från otillbörlig insyn. Andra faktorer som bör beaktas är despeciella förhållanden som råder på städservicemark-naden. Bl.a. har uppgivit (jfr FiU 1983/84:5, s. 7) att man kankonstatera att just städområdet erbjuder konkurrensmöjligheter som, om defillämpades i det privata näringslivet, skulle betraktas som illojalkonkurrens. Med detta avsågs tendensen att underbetala och överutnyttjaanställd personal, ofta invandrare som har svårt att tillvarata sina intressen. Utskottet vill erinra om att ställningstagande,som åberopas i motion Fi805, inte uteslöt möjligheterna till en sådankostnadsprövning av verksamheten. Medhänvisning till vad utskottet anfört avstyrks motion Fi805. Kravet som framförs i motion Fi506 att införa s.k.självstyre i lokalvården är, enligt utskottets mening, en fråga som bördiskuteras och avgöras inom berörda myndigheter. Det kan knappast vara lämpligtatt föreskriver hur arbetsledningen i dessa sammanhang skallutformas. Utskottet avstyrker därför motion Fi506. Information till hushållen om statens budget I motion FiSOS äv () föresläs att hushållenvarje år skall få en redovisning av statens inkomster, utgifter ochverksamheter. Denna redovisning skall vara utformad på ett enkelt och lättöverskådligt sätt. anser attkostnaderna för en sådan statlig årsredovisning bör utredas. FiU 1986/87:30 Utskottet får med anledning härav anföra följande. Närregeringen i början av lägger fram sitt budgetförslag ges dettaregelmässigt stort utrymme i nyhetsförmedlingen. Vissa nyhetsorgan gör egnasammanställningar som översiktligt och pedagogiskt presenterar de olikaförslagen i budgetpropositionen. Allmänheten har därigenom goda möjligheter attsätta sig in i de frågor regeringen vill att skall ta ställning till.För den som önskar tränga djupare in i materialet utan att behöva ta del avbudgetförslagets drygt 2 600 sidor utarbetar ettsammandrag i vilket propositionen med bilagor sammanfattas på ungefär 150sidor. De beslut fattar med anledning avbudgetpropositionen safn-manställs i en årsbok som ger ut efter varjeriksmöte. Denna uppslagsbok återger även övriga riksdagsbeslut. Framställningenär inte primärt inriktad på att ge en bild av statsbudgetens inkomster ochutgifter. Den har i stället sin tyngdpunkt i de olika beslutens materiellainnebörd. I årsboken återges dock översiktligt den av fastställdastatsbudgeten. Utskottet vill här nämna den efterhandsredovisning somriksrevisionsverket (RRV) lämnar över den statliga verksamheten. Det sker iett antal skrifter som RRV ger ut, däribland den populärt hållnapublikafio-nen Statens finanser. Den omfattar ca 70 sidor och innehålleruppgifter om statsbudgetens inkomster och utgifter, om sambandet mellan statoch kommun samt om budgetunderskott, upplåning och statsskuld. I denna skriftredovisas också ett årsbokslut för staten. Statens finanser trycks i en upplaga på 10000 exemplar.Skriften kan rekvireras gratis från RRV. En del av upplagan ca 1/3 distribuerastill i första hand myndigheter, organisationer och högskolor. Resterande delsänds på begäran ut till enskilda personer, skolor, fackföreningar m.m. RRV:sexterna kostnader för skriften uppgick till ca . En skrift med ett innehåll motsvarande motionärensönskemål finns således redan. Den tillhandahålls gratis. Det grundläggandekravet - att en intresserad allmänhet skall kunna informera sig i dessa frågor- är därmed tillgodosett. Utskottet finner det inte befogat att distribuera informationav detta slag till samtliga hushåll. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Fi808. 1. beträffande den internationella skuldkrisen att avslår motion 1986/87 :Fi603, 2. beträffandede allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken a) att med avslag på motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 1,1986/87:Fill3 yrkande 1, 1986/87:Fill4 yrkande 1, 1986/87:Fill5 yrkande 5 och1986/87:Fill6 yrkandena 1, 3, 4, 7, 8, 15 och 23 godkänner vad som förordats iproposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 1 och somsin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, FiU 1986/87:30 b) att avslår motion 1986/87:Fill3 yrkandena 4,7 och 11-13, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 19, 1986/ 87:Fill3 yrkandena3 och 6, 1986/87:Fill4 yrkande 4 och 1986/ 87:Fill6 yrkandena 12-14, 4. beträffandeavskaffande av det allmänna prisstoppet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 15, 1986/ 87:Fill3 yrkande 5och 1986/87:Fill4 yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1986/87:Fill2 yrkande 17, 6. beträffandekredit- och valutapolitiken attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 3, 1986/ 87:Fill3 yrkandena 9och 24, 1986/87:Fill4 yrkande 7,1986/87:Fill5 yrkande 7 och 1986/87:Fi606yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1986/87:Fill6 yrkande 26, 8. beträffandeförbud mot options- och terminsaffärer att avslår motion 1986/87:Fil16 yrkande 5, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fil 12 yrkande 4 och 1986/ 87:Fill4 yrkande6, 10. beträffandede allmänna riktlinjerna för budgetregleringen attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 2, 1986/87:Fill3yrkandena 2 och 19-21, 1986/87:Fill4 yrkande 2, 1986/87:Fill5 yrkande 6 och1986/87:Fill6 yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposition 1986/87:150bilaga 1 mom. 2 och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 11. beträffandeutnyttjande av finansfullmakten attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1986/87:150bilaga 1 mom. 17, a) att riksdagenmed avslag på motion 1986/87:A107 yrkandena 10 och 11 och med bifall tillproposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 11 bemyndigar regeringen att /88, om arbetsmarknadsläget kräver det, utnyttjafinansfullmakten även för arbetsmarknadsutbildning samt förarbetsmarknadsåtgärder som kan bli nödvändiga med anledning avhandelsblockaden mot och , b) att riksdagenmed avslag på motion 1986/87:Fill3 yrkande 23 bemyndigar regeringen att /88, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifter ienlighet med vad som förordats i proposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 12intill ett sammanlagt belopp av , 13. beträffandestatliga kreditgarantier attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1986/87:150bilaga 1 mom. 18, 14. beträffandestatens avkastningsränta och statens utlåningsränta " attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition FiU1986/87:30 1986/87:150 bilaga 1 mom. 16, 15. beträffande finansieringen av ökadelönekostnader i samband med mindre omorganisationer av statliga myndigheter attriksdagen lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1986/87:150bilaga 1 mom. 20, 16. beträffande Beräknat tillkommandeutgiftsbehov, netto att avslår motion 1986/87:Fi417 yrkande 3, 17. beträffande täckning avmerkostnader för löner och pensioner att med bifall fill proposition1986/87:100 bilaga 9 punkt F8 till Täckning av merkostnader för löner ochpensioner m.m. för /88 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag av , 18. beträffande ytterligare anslag tilldriften av grundskolor attriksdagen med bifall fill proposifion 1986/87:150 bilaga 1 mom. 13 till Bidragtill driften av grundskolor m.m. för /88 under åttondehuvudtiteln - utöver av tidigare anvisat belopp (UbU 1986/87:12,rskr. 1986/87:185) - anvisar ett förslagsanslag av , 19. beträffande ytterligare anslag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag attriksdagen avslår i proposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 14 framlagt förslag omytterligare förslagsanslag under tionde huvudtiteln till Bidrag tillarbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag för /88, 20. beträffande sjuk- och föräldrapenning vidarbetsgivarinträde att lägger till handlingarna vad som anförts i proposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 19, 21. beträffande det stadiga arbetsgivarinträdetoch den statliga städverksamheten a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fi803, b) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fi805, c) att riksdagenavslår mofion 1986/87:Fi506, 22. beträffande information till hushållen omstatens budget att avslår motion 1986/87:Fi808. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), ArneAndersson i (s), . (), i (vpk), () och (). Reservationer Fiu 1986/87:30 De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 2 a) (), (), (), LarsDe (), (), . () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 23 börjarmed "I finansplanen" och på s. 28 slutar med "ibetänkandet" bort ha följande lydelse: Den kraftiga sänkningen av de internationellaråoljepriserna som inträffade döljer den försämring avbytesbalansen som fortlöpande äger rum. Regeringens prognos om ett överskott påca 1987 bygger på förutsättningen att svensk exportindustrikan bibehålla marknadsandelar på exportmarknaderna och på hemmamarknaden. Utskottet anser för sin del att detta är en väloptimistisk prognos med tanke på att de svenska exportföretagens priser stegväsentligt snabbare 1986 än i de viktigaste konkurrentländerna. Likaså tycksden internationella utvecklingen bli svagare än väntat, vilket sammantagetskulle innebära att den totala exportutvecklingen blir sämre än vad regeringenräknat med. Utskottet bedömer mot den bakgrunden risken för ett sämre utfall avbytesbalansen än vad regeringen räknat med som trolig. Nettoexportens bidragtill totalproduktionen kan därigenom också förväntas bli lägre. För de totala investeringarna förutspår regeringen nu enkraftigare ökning än i finansplanen. Skillnaden beror på attbostadsinvesteringarna justerats upp. Utskottet anser emellertid att det finnsen risk för att den av regeringen förväntade ökningen av nyproduktionen intekommer till stånd så snabbt som önskat. Industriinvesteringarna beräknas fortfarande stiga med ca13 %. En del av denna ökning kan förklaras av att och Saab-Scaniagenomför av staten subventionerade satsningar i resp. . Motbakgrund av det högre ränteläge som etablerats är det mindretroligt att någon större generell kapacitetsökning kommer till stånd. Utskottetkonstaterar också att avkastningen på finansiella placeringar överstigerlönsamheten på industriella satsningar. Regeringen räknar sammantaget med att BNP stiger med drygt2 % . Jämfört med andra prognoser är detta en hög siffra. uppfattning är den väl optimistisk. Enligt regeringens egnabedömningar är av den totala tillväxten konsumtionsledd, medan endast20 % avsätts till kapitalbildning. Utvecklingen med ett alltför lågtbidrag från utrikeshandeln och investeringarna fortsätter således. I detta sammanhang är det viktigt att skilja påkostnadsläge och kapacitetsutnyttjande å ena sidan och tillväxtbefrämjandeåtgärder å den andra sidan. En ökning av kapacitetsutnyttjandet genom t.ex. endevalvering leder endast till en engångsökning av produktionen. En kontinuerligoch hög tillväxt kräver både ett högt kapacitetsutnyttjande, dvs. åtgärder påekonomins efterfrågesida, och en politik som stimulerar ekonomins utbudssida.Med en högre tillväxttakt skulle produktionsökningen bättre räcka till för enökning av bådeden totala konsumfionen och den nödvändiga kapitalbildningen. FiU1986/87:30 Utskottet konstaterar att regeringens politik i allt väsentligtsaknar utbudssti-mulerande åtgärder. Balans kan då endast upprätthållas genomatt minska den totala konsumtionen. Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att en överföringav resurser från konsumtion till investeringar och nettoexport, som skulleutgöra hörnstenen i regeringens ekonomiska politik, inte har kommit till stånd.Regeringens ekomisk-politiska strategi baseras i alltför stor orinfattning påkonsumtionsledd expansion. En sådan politik utdömdes av regeringen i dessförsta finansplan 1983. Utskottet ser det som angeläget att hålla tillbaka denoffentliga konsumtionsökningen. Den del av den privata konsumtionsuppgången1987 som beror på att de disponibla inkomsterna ökar är inte oroande. Det ärdäremot utomordentligt allvarligt att hushållen minskar sitt sparande.Regeringen förutspår att sparkvoten blir minus . Det kanemellertid inte uteslutas att sparandet faller ytterligare. En sådankonsumtionsökning riskerar att skapa underskott i bytesbalansen som tilltar motslutet av 1987 och .