bet · GA01UU18 · 1986-12-31 00:00:00 — om förhållande till EG 1 motion 1986/87:U509 av m,fl, (m) yrkandena2-7 hemställs 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående samarbete inom EFTA, 3, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående politiska kontakter med EG-organ, ,4, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående kontakter med EG-parlamentet, 5, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendeförhandlingar i syfte att uppnå tullunion med EG, 6, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angåendegemensam europeisk arbetsmarknad, 7, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförsangående formerna för framtida samarbete med EG, I motion 1986/87:U513 av och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om samarbete med EG, I motion 1986/87:U525 av m, fl, (m, c)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om upphävandet av det s, k, anpassningsavtalet och i ställetinriktar verksamheten på att utverka ömsesidig tullfrihet vid handeln med fiskoch fiskprodukter mellan och EG, I motion 1986/87:U532 av m,fl, (fp) hemställs 1, att riksdagenav regeringen begär redovisning av resultatet av EG-EFTA-samarbetet enligtLuxemburgdeklarationen, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ettfördjupat svenskt samarbete med EG, 3, att riksdagenbegär att regeringen särskilt utreder svenska myndigheters möjlighet till ökadharmonisering i samklang med , I mofion 1986/87:U543 av m,fl, (c) yrkandena4-5 hemställs 4, att hos regeringen begär ett förslag tillriktlinjer för deltagande i det västeuropeiska samarbetet baserat pä just neutralitetspoliti kens förutsättningar och utbyggt nordiskt samarbete enligt vad som anförts i motionen, 1 19SÖ/87. 5, att beslutar att tillsätta en parlamentariskt samn"iansatt UU 1986/87:18 delegationatt delta i beredningen av principiellt viktiga frågor avseende detvästeuropeiska samarbetet. Bakgrund Allmänt om EG Romtraktaten av , som är grunden för verksamheteninom de europeiska gemenskaperna, syftar till att skapa en fri varumarknad inomramen för en tullunion med gemensam handelspolitik men också till en gemensampolitik på en rad andra områden. Romtraktaten innehåller bl. a. bestämmelser omen gemensam jordbrukspolitik, fri rörlighet på arbetsmarknaden, samordning avden ekonomiska politiken i dessa olika aspekter, fria kapitalrörelser,harmonisering av beskattningsregler och av annan lagstiftning. Vid sidan av deti Romtraktaten reglerade arbetet pågår ett mer eller mindre formaliseratsamarbete mellan medlemsländerna på en rad områden, bl, a, säkerhetspolitik ochvalutapolitik. Samarbetet har kommit längst på handelsområdet ochjordbruksområdet. Tullunionen är genomförd och länderna har en ihuvudsak gemensam handelspolitik. Likaså är jordbrukspolitiken (CAP) gemensam.På en rad delområden har medlemsländerna etablerat ett nära samarbete, ochytterligare steg tas successivt. Det uttalade målet är att nå fram till enekonomisk union. En sädan förutsätter emellertid en mer eller mindre gemensampolitik i de centrala ekonomiska frågorna (finans- och penningpolitik,industripolitik m. ), och dithän har EG inte nått. Arbetet pä att åstadkomma en gemensam varumarknad ärfortfarande på många sätt drivkraften för gemenskapen. Ett av de viktigastebesluten är det som fattades av (möte påstats- och regeringschefsnivå) om att till utgången av år 1992förverkliga den inre marknaden, dvs, att avskaffa alla återstående hinder förhandeln mellan länderna. Som ett led i detta arbete har EG-kommissionenutarbetat en vitbok med en redovisning av de olika åtgärder som enligtkommissionens mening bör vidtas för att genomföra fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och människor mellan länderna. Avskaffande av tekniskahandelshinder genom harmonisering av säkerhetsbestämmelser eller ömsesidigterkännande av provningsresultat är ett centralt inslag i vitboken. Andraviktiga inslag i vitboken är offentlig upphandling, arbetskraftens friarörlighet, transportpolitik, kapitalrörelser, patentfrågor, konkurrensregleroch statsstöd. En särskild vitbok kommer att läggas fram rörande fiskalahinder. med att beslutet om den inre marknaden fattades,tog Europeis ka rådet initiativ till vissa institutionella förändringar i Gemenskaperna,vilka skulle förstärka det politiska samarbetet och underlätta strävandena mot en ekonomisk union. Under de fortsatta överläggningarna mellan medlemslän derna framträdde välkända åsiktsskillnader beträffande Gemenskapsorga nens roll och befogenheter i förhällande till regeringarnas. Främst Storbri tannien och var tveksamma till försök att stärka gemenskapsinsti tutionerna på bekostnad av den nationella suveräniteten, medan bl. ochBenelux gärna ville påskynda unionsarbetet. Den kompromiss som UU1986/87:18 slutligen uppnåddes innebär i huvudsak följande. - Det politiskasamarbetet (EPS) formaliseras i en särskild traktat. - Romtraktatenändras så att beslut med kvalificerad majoritet blir möjliga (för vilkatidigare enhällighet krävts) i frågor som är viktiga för förverkligandet avden inre marknaden. - Ett tillägggörs i Romtraktaten rörande forskning, teknologiskt samarbete ochmiljöskyddssamarbete, - Europaparlamentetfår ökade möjligheter att påverka EG:s beslutsprocess, -Ändringarna i Romtraktaten ochEPS-akten slås samman till ett dokument, den Europeiska enhetsakten. I förorsakade detta förslag en politisk strid, somledde till att folkomröstning hölls . Alla medlemsländer harnumera undertecknat fördragsändringarna och flertalet parlament därefterratificerat Enhetsakten (Romtraktaten). har emellertidmotsatt sig fördragsändringarna, vilket lett till att ratifikationsproceduren 'där avbrutits för att folkomröstning skall kunna hållas . Beslutsformerna i EG är relativt komplicerade. Ministerrådetär det beslutande organet. Beroende på ämnesområde tas besluten med enkel ellerkvalificerad majoritet eller med enhällighet. Fördragsändringar kräver att allamedlemsländer är med på dem. Rådets förordningar och beslut är bindande förmedlemsländerna eller för de institutioner i medlemsländerna de riktar sigtill; rådets direktiv är i princip bindande men måste följas av nationelllagstiftning om de skall bli bindande för enskilda rättssubjekt. -Rådet kanockså utfärda rekommendationer. Kommissionen är utredande, förslagsställande ochverkställande organ.. är huvudsakligen kontrollerande ochrådgivande men har fått vissa beslutsbefogenheter i bl. a. budgetfrågor.Domstolen är högsta uttolkare av Enhetsakten och EG:s gemensamma lagstiftning. I Romatrakten förutses tre olika typer av samarbete medEG, nämligen medlemskap, association och handelsavtal. Varje europeiskt landhar möjlighet att ansöka om medlemskap. Associationsavtal har ingåtts med ettstor antal länder, framför allt de f. d. kolonierna i : Med flertaletav dessa har EG ett institufionaliserat biståndssamarbete inom ramen för den s.k. . Handelsavtal har slutits med bl. a. EFTA-länderna.Därtill kommer att samarbetsavtal av varierafide form och innehåll ingåttsutanför handelsområdet med mänga länder, bl. a: på forskningsområdet. EG har ännu inga formaliserade relationer tillstatshandelsländernas ekonomiska samarbetsorganisation men vissa kontakterpågår. Avtal har dock slutits med enskilda SEV-länder. präglades handelspolitiken iVästeuropa av Önskemålet att få fill stånd en enda gemensam marknad mellan detvå handelsblocken , och ansökte om UU 1986/87:18 medlemskapi EG medan , och önskade en association.De förhandlingar som inleddes avbröts efter ett franskt veto mot a. änyo om medlemskap.Sverige inlämnade vid det tillfället en s. k. öppen ansökan, varmedinte heller medlemskap uteslöts. Vid båda ansökningstillfällena angavs att det varväsentligt för att anslutningsformen medgav full hänsyn tillneutralitetspolitiken, Vår ansökan åtföljdes av treneutralitetsförbehåll, som i huvudsak gick ut på viss bibehållenhandelspolitisk handlingsfrihet med behörighet att teckna avtal med tredje landi eget namn, rätt till åtgärder för att trygga försörjningsberedskapen ikrigstid av livsviktiga förnödenheter och rätt att i internationella krislägensätta vissa delar av avtalet ur kraft. bedömdes läget vara någotannorlunda. De överstatliga elementen i EG hade inte fått den betydelse somantagits tidigare, och enligt den (fortfarande gällande) s, k.Luxemburgkompromissen skulle varje medlemsland kunna påfordraatt viktiga beslut fattades med enhällighet. Det var bl, a. dessa skäl sommedverkade till att då inte uteslöt medlemskap. De treneutralitetsförbehällen upprepades inte, men det klargjordes att anslutningsformenmåste medge ett fullföljande av den svenska neutralitetspolitiken. På grund av fortsatta motstånd mot enutvidgning av Gemenskapen ledde inte heller ansökan till någrarealförhandlingar. De verkliga förutsättningarna för association ellermedlemskap med bibehållen hänsyn till neutralitetspolitiken har alltså inteprövats i konkreta förhandlingar med Gemenskaperna, aktualiserades ånyo frågan om EG:s utvidgning.Förhandlingar om medlemskap inleddes med , och imitten av , och övriga EFTA-länder inledde överläggningar med EGsenare . Även denna gäng lämnades formen för den svenska anslutningentill en början öppen. På svensk sida ansåg man att det förelåg förutsättningarför svenskt deltagande både i tullunionen och i det jordbrukspolitiskasamarbetet, förklarade emellertid att den kommittill slutsatsen att medlemskap inte var möjligt för svensk del. Skälet härtillvar den utveckling som ägt rum i EG i fråga om politiskt och ekonomiskmonetärtsamarbete. Det svenska intresset av en tullunion, som ansågs innebärapraktiska fördelar, och av samarbete på jordbruksområdet kvarstod. Tanken på entullunion avvisades emellertid av EG:s förhandlare med hänvisning till att ensådan lösning kunde inkräkta på Gemenskapernas beslutsautonomi. En bidragandeorsak var också att övriga EFTA-länder inte önskade en tullunion och att EGhade som mål att uppnå likartade handelsavtal med alla EFTA-länder, Även ettdeltagande i den gemensamma jordbrukspolitiken ansågs av EG vara uteslutet förett land som inte var medlem. Resultatet av förhandlingarna blev att vart och ett avEFTA-länderna uppnådde praktiskt taget likalydande frihandelsavtal med EG (EECoch ). Avtalsparterna behåller rätten att bestämma över sina yttre tullar,varför det blev nödvändigt att i frihandelsavtalen ta med regler om varorsursprung. Uppgörelsen försågs inte med några neutralitetsförbehålleftersom själva UU 1986/87:18 anslutningsformen tillgodoser kravpå handlingsfrihet i händelse av ett krisläge. avser endast industrivaror.Livsmedelsindustriprodukter omfattas i vad avser förädlingsvärdet, däremotinte i vad avser ingående jordbruksråvaror. På jordbruksområdet gällersärskilda regler. Jordbruksprodukter omfattas inte av frihandeln, men det är uttryckti avtalet att parterna bör utveckla handeln med sådana varor. Gemenskapernareste under förhandlingarna emellertid krav på omfattande ensidiga tullättnaderför sin jordbruksexport till som en förutsättning för att uppnåbalans i frihandelsavtalen i dess helhet. beviljade för sin del EGtullättnader för vin och vissa trädgårdsprodukter. Liknande ensidigamedgivanden gjordes av andra EFTA-länder. På fiskområdet suspenderade Sverigesin tull på frysta fiskfiléer och vissa fisk- och skaldjurskonserver. I ensärskild note till meddelade att suspensionen kundekomma att upphöra i händelse av en genomgripande förändring avkonkurrensförhållandena inom fiskerinäringen. Som exempel angavs Sverigesrättighet att direktlanda fisk i och den suspension av tullen på sillsom EG tillämpat . EG motsatte sig under förhandlingarna bestämt ömsesidigfrihandel på fiskområdet. De svenska ensidiga medgivandena bör bedömas motdenna bakgrund och mot önskemålet att inte behöva återinföra tullen på frystafiskfiléer och fiskkonserver mot och , Genom det avtalsom ingicks mellan och EG till följd av och Spaniensanslutning till EG erhöll tullförmåner för bl, a, torsk, sill och vissafiskkonserver. När detta avtal förelades för godkännande , gjordeutskottet bedömningen att uppgörelsen skapat förutsättningar för bättre jämvikti handeln med fiskprodukter mellan och EG (UU 1985/86:26), mellan och EG administreras aven blandad kommitté, vilken som regel sammanträder en gång . Kommitténdiskuterar också det samarbete som äger rum vid sidan av avtalet. En bredgenomgång av förbindelserna mellan och EG görs i ett årligthögnivåmöte. Detta möte leds på svensk sida av utrikeshandelsministern,leds av den kommissionsledamot som är ansvarig förutrikesfrågorna. Genom frihandelsavtalet har full tullfrihet uppnåtts förstörre delen av handel med utlandet. Redan under förhandlingarnaframfördes önskemål om närmare samarbete med EG även på andra områden, såsomoffentlig upphandling, tekniska handelshinder, energi- och transportpolitik,miljövård, forskning, valutapolitik samt konjuktur- och stabiliseringspolitik.I avtalet intogs en s. k, utvecklingsparagraf, i vilken bl, a, anges vilkaprocedurer som skall följas om parterna önskar utveckla förbindelserna tillandra områden än dem som omfattas av frihandelsavtalet. Samarbetetutanför frihandelsavtalet 1986/87:18 Sedan frihandelsavtalet ingicks har samarbetet mellanSverige och EG utvecklats till ett flertal andra områden, dock utan attutvecklingsparagrafen i något fall utnyttjats. bedrivs ettforskningssamarbete mellan bl, a, och EG inom ramen för COST (EuropeanCooperation in the Field of Scientific and ), Det omfattartio ämnesområden, nämligen datateknik, teleteknik, transportväsende,havsfrågor, materialteknik, miljövård, meteorologi, jordbruksforskning,livsmedelsteknologi och socioteknologi. pågårfusionsforskningssamarbete med Euratom. Ett avtal om en sammankoppling mellandet europeiska datanätet (Euronet) och motsvarande svenska nät ingicks , Ett ramavtal om forsknings- och utvecklingssamarbetemellan och EG undertecknades (prop, 1985/86:89, UU1985/86:17), nämner inga forskningsområden men föreskriver bl, a,upprättandet av en blandad kommitté vars uppgift skall vara att definieraforskningsområden och projekt av gemensamt intresse, I depna kommitté har bl,a. diskuterats möjligheterna för att delta i EG:s forskningsprogramför informationsteknologi (ESPRIT), telekommunikation (RACE) ochtillverkningsteknik (), har deltagande i dessa program varitförbehållet företag i medlemsländerna, deltar ocksä i det västeuropeiska högteknologiskaforskningsprogrammet , Det omfattar 19 länder och är inte ettEG-projekt, men deltar som part. Under andra halvåret 1986innehade ordförandeskapet i EUREKA och var värd för enministerkonferens i . Svenska företag är engagerade i etttjugotal EUREKA-projekt. deltar också i det europeiska patentsamarbetet ochhar tillsammans med flertalet undertecknat den europeiskapatentkonventionen. På det industripolitiska området förekommer ingetinstitutionaliserat samarbete men däremot kontakter och informationsutbyte.Sverige deltar inte heller i det valutapolitiska samarbetet (EMS)- vilket inteheller omfattar samtliga - men vi följer nära utvecklingen av EMS, En miljövårdsöverenskommelse ingicks , vilkenhuvudsakligen syftar till informationsutbyte. Inom ramen för dennaöverenskommelse har bl. a. bilavgasfrågor diskuterats. och ett antalandra länder har strängare regler på detta område än vad EG har.På arbetsmiljöområdet finns en skriftväxling mellan och EG. Visstsamarbete finns också på transportområdet, särskilt sjöfarten, och på detu-landspolitiska området. Det finns vidare ett fiskeavtal mellan och EG somrör fångst av torsk och rödspätta samt utbyte av fiskekvoter. och de övriga EFTA-länderna (, ,, och ) har till stor del sammanfallande intressen i sittförhållande fill EG. Det har därför tett sig naturligt att EFTA-ländernautnyttjar den styrka som EFTA-samarbetet ger. hölls i Luxemburgett gemensamt möte på ministernivå mellan EFTA och EG, varvid ett uttalande - Luxemburgdeklarationen- gjordes beträffande det framtida samarbetet. UU 1986/87:18 Uttrycket"a dynamic European space" myntades för att beskriva det samarbetsområdesom borde skapas av EG och EFTA tillsammans. mål fördetta samarbete uppsattes avskaffandet av alla tekniska och andra handelshindermellan de båda handelsområdena. kunnainledas i fråga om upphandling, statliga stödåtgärder och forskning m. m. Enstyrgrupp bestående av tjänstemän från EG- och EFTA-länderna har till uppgift att konkretisera Luxemburgdeklarationens intentioner. Dennastyrgrupp (, HLCG) har under sig upprättatett antal arbetsgrupper med företrädare för och Ett centralt element i det fortsatta samarbetet mellan EGoch EFTA är och planerna på att fullborda den inre marknaden.EFTA-länderna har ett starkt intresse av att delta i detta arbete i syfte attundvika att EG:s inre marknad i praktiken missgynnar handeln mellan EG ochEFTA. har i en rapport till ministerrådet behandlatförutsättningarna för ett närmare samarbete mellan EG och EFTA iLuxemburgdeklarationens anda. Kommissionen anförde bl. a. att avveckling avtekniska handelshinder åren naturlig förlängning av frihandelsavtalen och attinget område för samarbete mellan EG och EFTA i förväg borde . uteslutas.Samtidigt betonades att Gemenskapernas beslutsautonomi och integrationsprocessinte fick påverkas av EFTA-samarbetet. Sedermera har sonderande samtal förtsmellan EG och EFTA-länderna om samarbete på de områden som omfattas avvitboken. Metoderna för att komma till rätta med tekniskahandelshinder inom Gemenskaperna har undergått en vissförändring. var målet oftast att genom direkfiv från rådet åstadkommalikriktning inom hela EG vad beträffar säkerhetsbestämmelser m.m. Enligt nyaretankegångar bör det vara till fyllest att EG utfärdar direktiv omgrundläggande säkerhetskrav och att i övrigt de europeiskastandardiseringskommissionerna får en ökad roll när det gäller att utfärdaproduktspecifikafioner, I många fall bör det också vara tillräckligt att envara uppfyller kraven i ett medlemsland för att den skall få säljas i övrigamedlemsländer. Besöksutbyte, utredningsarbete m. m. Kontakterna mellan svenska myndigheter och motsvarandeorgan inom de Europeiska gemenskaperna är täta och omfattande. Somtidigare nämnts äger ett årligt högnivåmöte rum på ministernivå. Dåvarande vicestatsministern besökte . Ettflertal svenska statsråd har besökt EG och ett antal kommissionsledamöter,bland dem kommissionens ordförande , har varit i under senare år.En delegation från den svenska besökte EG-parlamentet somsvar på ett tidigare besök i av EG-parlarhentets delegation för kontaktmed de nordiska länderna. Den svenska EFTA-delegation har inornramen för EFTA:s parlamentarikersamarbete kontakter med företrädare förEG-parlamentet. Inom pågår till följd av den s. k.Colombö-kommitténs rapport ett arbete som syftar till förbättratsamarbete mellan EG:s tolv medlemsländer och övriga medlem- UU 1986/87:18mar av . genomför ett omfattandeutrednings-och samordningsarbete syftande till att utröna förutsättningarna förett allt närmare samarbete med EG på olika fält. En statssekreterargrupp, ochunder den en särskild beredningsgrupp med företrädare för så gott som alladepartement, har till uppgift att särskilt utreda konsekvenserna för Sverigesdel av EG:s beslut att till utgången av genomföra den inre marknaden.Därtill kommer den beredningsgrupp som sedan gammalt har att bereda frågor somberör tillämpningen av avtal med EG, Näringslivet och de fackligaorganisationerna är företrädda i en särskild referensgrupp för EG-frågor inomkommerskollegium. I detta betänkande behandlas vissa aspekter av Sverigesrelationer till EG, Utskottet vill inledningsvis erinra om att betydelsefylladelar av det europeiska samarbete deltar i på det ekonomiska, socialaoch kulturella området, liksom det europeiska miljövårdssamarbetet, därmedutelämnas. Således behandlas inte det vidare europeiska samarbete som äger ruminom eller inom ESK:s ram. Inte heller belyses samarbetet i (). Genom frihandelsavtalen med EG uppnåddes för ochövriga EFTA-länders del ett av målen för de handelspolitiska strävandena iVästeuropa efter kriget, nämligen fri handel för industrivaror. De återståendetullhindren pä industrivaruområdet avvecklades (utom i vadgäller det nytillkomna medlemslandet , med vilkettullavveck-lingsperioden pågår). Vårt frihandelsavtal med EG betraktades redan då detingicks som en för båda parter gynnsam uppgörelse. Detta omdöme gällerfortfarande. Det har visat sig vara möjligt att genomföra frihandel och annatsamarbete utan att ingå i den närmare samverkan som en tullunion ellermedlemskap hade inneburit. Sedan tullfrihet uppnåtts i är EG inställt pånya steg i integrationsprocessen. På det handelspolitiska området förestår tillatt börja med ett avskaffande av tekniska och andra återstående hinder förhandeln, så att en i verklig mening fri varumarknad kan skapas. Som tidigarebeskrivits omfattar vitboken därutöver samordning och liberalisering av reglerpå flera områden vid sidan av handeln (s. 2). På forskningsområdet görsomfattande satsningar i syfte att stärka EG:s kapacitet inom högteknologi ochindustriell utveckling. I denna situation har alla EFTA-länder ställts införuppgiften att se över sina relationer till den utvidgade Gemenskapen. Flera av de föreliggande motionsyrkandena syftar till attytterligare fördjupa och påskynda samarbete med EG. 1 motion U509 (m)erinras om EG:s strävanden att snabbt genomföra den inre marknaden. Ett landsom , som inte är medlem av EG, kan komma att beredas ökade problem.Vare sig vi vill det eller ej kommer vi på en lång rad områden att . varaberoende av beslut som fattas inom EG. Det är därför väsentligt att iså hög grad som möjligt kan delta i EG-samarbetet, heter det bl, a. i UU1986/87:18 motionen. Motionärerna anser vidare att samarbetet inom EFTA börutnyttjas för att underlätta kontakterna med EG men att bör kunna sökadirekta kontakter med EG i de fall där motsatta intressen inom EFTA-gruppenomöjliggör en gemensam förhandling. Som ett medel att åstadkomma ett närmaresamarbete och bl. a. undvika besvärliga ursprungsregler föreslås i motionenatt bör ta initiativ till en diskussion mellan EFTA och EG ometablerandet av en tullunion. I fräga om framtida relationer till EG heter deti motionen att vär neutralitetspolitik kräver att vi inte deltar i förpliktigandeutrikespolitiskt samarbete men att vi i övrigt måste uppnå så nära, omfattandeoch varaktiga förbindelser som möjligt. Det erinras i motionen också om att deneutrala länderna och har liknande problem. Även i motion U532 (fp) förespråkas ett förjdupatsamarbete med EG på alla sätt och inom alla områden som är förenliga med enbevarad svensk alliansfri politik. ökade beroende av EG bör ocksåmotsvaras av ökad medverkan i och inflytande över de EG-beslut som får betydelseför , anser motionärerna. Motionärerna erinrar om de samarbetsområdensom definieras i Luxemburgdeklarationen och anser att regeringen , med tankepå att förflutit sedan deklarationen gjordes, bör redovisa hittillsuppnådda resultat för . En nödvändig harmonisering av regler ochförordningar, ett ökat ömsesidigt godkännande av andra länders standarder ochprovningsresultat och avskaffandet av tekniska handelshinder kräver att vi meraktivt deltar i arbetet i och att svenska myndigheter är beredda att istörre omfattning pruta på svenska särkrav, heter det i motionen, som ocksåställer frågan huruvida nuvarande omfattning och former för vårt samarbete medEG är tillräckliga. Regeringen bör utreda möjligheten till ökad harmonisering isamklang med . I motion U543 (c) görs bedömningen att förverkligande avEG:s inre marknad sannolikt inte kommer att medföra några omedelbara drastiskakonsekvenser för del. På skulle dock en effekt kunna bliatt svenska företag fick förstärkta incitament att förlägga tillverkning tillEG.