bet · GA01JuU25 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad nu sagts leder utskottet fill uppfattningen attdomförhetsreglerna för tingsrätt bör ändras på så sätt att den ordning somgällde före ändringen återinförs; det antal nämndemän som normalt skalldelta i avgörandena bör således bestämmas till fem. Den nu förordade ändringenav domförhetsreglerna bör få till följd att de gamla omröstningsreglernaåtertas. De skäl som i samband med underrättsreform anfördes för denomröstningsordningen äger nämligen fortfarande bärkraft. För en utförligredovisning av ämnet hänvisar utskottet tillpropcsifion 1969:44 s. 197-221, ILU 38 s. 51 och JuU 1981/82:40 s. 8. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att de föreden gällande reglerna för nämndemäns medverkan i fingsrätt böråterinföras. Detta bör ske möjligt och på ett sätt som föranlederminsta möjliga övergångsproblem. Vad utskottet nu med anledning av motion 401, motion 405 iaktuell del och motion 409 har anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottels hemställanunder moment 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande antalet nämndemän idomför sammansättning att med anledning av motiori 1986/87:Ju401,mofion 1986/ 87:Ju405 i denria del och motion 1986/87:Ju409 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Det totala antalet nämndemän (punkt 2, mom. 5) (), i Röstångä (fp), ElvingAndersson (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 8med "Det saknas" och slutar med "inte bifallas" bort haföljande lydelse: Antalet nämndemän är närmare 8 000. En minskning avantalet nämndemän dithän att tjänstgöringsfrekvensen ökar från nuvarande 6-10till (tjänstgöringsfrekvens) innebär att antaletlekmannarepresentanter i de allmärina domstolarna och de allmänna förvaltningsdomstolarnakan komma att halveras. Utskottet avvisar en sådan utveckling. Enligt utskottets mening kan en så kraftig reducering avnämndemannakåren medföra att lekmännens medverkan i domstolsarbetet begränsaspå ett olämpligt sätt. Frågan om lekmannamedverkan i domstolsprocess och därmedfrågan om JuU 1986/87:25 antalet nämndemän bör enligt utskottetsuppfattning prövas först i anslutning till de överväganden som sker medanledning av rättegångsutredningens fortsatta arbete. bör därföruttala att aritalet nämndemän för-närvarande inte bör förändras. dels att utskottets hemställanunder moment 5 bort ha följande lydelse; 5. beträffande det totala antaletnämndemän att med anledning av motion 1986/87:Ju411 i denna del(yrkande 2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende. (punkt2, mom. 7) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 9med "I anslutning" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: I anslutning härtill kan noteras uttalandet ibudgetproposifionen (s. 63) att den anslagspost från vilket nu ifrågavarandebidrag utgår bör räknas upp med . och att av detta belopp en delenligt närmare bestämmelser skall avsättas förnämndemannainformation, studieresor för nämndemän m.m. Härtill vill utskottetframhålla att det enligt utskottets mening är viktigt att den verksamhet sombedrivs av - främst genom utgivandet av tidningenNämndemannen - ges ett ökat stöd och att beaktar detta i sittlöpande arbete med medelsfördelning och i samband med annat arbete medanknytning lill nämndemäririens verksamhet. Vad utskottet sålunda - med anledning av motionerria 414och 714 - anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 7 bort ha följande lydelse; 7. beträffande stöd tillnämndemannaorganisationer att med anledning av motionerna 1986/87;Ju414 och 1986/87:Ju714 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Medelsberäkningen(punkt2, mom. 14) (), () och ()anser-under förutsättning av bifall till reservation 2 - dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 4med "I fråga om" och slutar med "om medelsanvisning" bortha följande lydelse: Yrkandet i motion 809 har sin grund i mofionärernas kravpå att antalet nämndemän i domför sammansättning i tingsrätt skall höjas fråntre till fem. Denna fråga behandlar utskottet i ett följande avsnitt i deltabetänkande. Som framgår där anser utskottet att prövningen av målen kan förväntasske på ett bättre sätt och med större säkerhet om fem lekmän deltar i ställetför Nämnden måste nämligen enligt utskottets uppfattning för att väl 28 fylla sin uppgift vara så sammansatt alt den kan representera olika värderingaroch åsikter i samhället och tillhandahålla kunskaper om och JuU 1986/87:25insikter i olika slags samhällsangelägenheter. Med fem nämndemän kommer ökadekostnader att följa. Enligt utskottets bedömning bör, såsom begärs i motion809, den av departementschefen gjorda medelsberäkningen därför höjas med 15milj. dels att utskottets hemställanunder moment 14 bort ha följande lydelse; 14. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ju809 i denna del (yrkande 5) samt medanledning av regeringens förslag till Allmänna domstolarna för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av 1 . Antalet nämndemän i länsrätt (punkt 3, mom. 3) (), () och ()anser - under förutsättning av bifall till reservation 2 - dels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "När frågan" och slutar med "till motion 405"bort ha följande lydelse: Med hänvisning till de argument för en bred och allsidiglekmannamedverkan som utskottet har redovisat i det föregående i fråga omtingsrätternas sammansättning anser utskottet att även för länsrätternasvidkommande den tidigare gällande ordningen bör återinföras. Detta bör ske påmotsvarande sätt som utskottet förordat beträffande tingsrätterna. nu har anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande antalet nämndemän ilänsrätt att med anledning av motion 1986/87: Ju405 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. (punkt4, mom. 2) (), (), iRöstånga (fp), (), (), () ochIngbritt Irhammar (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: Den bild som organisationen av rättskipningen i specielladomstolar och liknande organ företer ger enligt utskottets mening onekligen intryck av splittring, svåröverskådlighet och inkonsekvens. Remissopinionen vid ut skottets behandling av saken var också överlag positiv till att en översyn bör ske i riktning mot att nedbringa antalet speciella domstolar och liknande organ. Ett flertal av" ifrågavarande domstolar och organ är partssammansatta, dvs. utöver lagfarna ledamöter finns även ledamöter utsedda av vissa intresseorganisationer. Förekomsten av dessa domstolar och organ kan - såsompåvisats vid JuU 1986/87:25 riksdagsbehandling av liknande frågor tidigare - geupphov till nackdelar som ytterst drabbar de enskildas rättssäkerhet. Snarlikarättsliga frågor kan bedömas olika i specialdomstolar och allmänna domstolar.Allmänheten får svårare att förutsäga följderna av vissa rättshandlingar. Dettaproblem accentueras i de fall en specialdomstols avgörande inte kan överklagasfill högre rätt. Ordningen strider också mot huvudprincipen att rättskipningenskall vara lokalt förankrad och i praktisk omfattning ske under medverkan avOrtens lekmän. Vad särskilt gäller domstolar och organ som är partssammansattakan ifrågasättas om dessa kan anses vara oavhängiga och opartiska på det sättsom stadgas i artikel 6 i konvention om de mänskligarättigheterna. Mot denna bakgrund gör utskottet den bedömningen att det -utan hinder av att näraliggande frågor aktualiserats i olika sammanhang - finnsanledning att överväga att avskaffa vissa speciella domstolar och liknandeorgan. Som anförts i tidigare sammanhang kan rättens behov av särskildsakkunskap tillgodoses på annat sätt än genom systemet med specialdomstol,t.ex. genom sakkunnigbevisning eller genom medverkan av experter i den vanligadomstolen. Starka skäl talar vidare för att införa en sådan ordning att vissasådana domstolars och organs avgöranden kan i vanlig ordning prövas av hovrättoch högsta domstolen. Vad särskilt gäller hyresprocessen vill utskottet i likhetmed motionärerna framhålla att övertygande skäl talar för att detta målområdeförs över till allmän domstol och att således hyresnämnderna ochbostadsdomstolen avskaffas. Att så sker med det snaraste är i själva verketenligt utskottets mening av central betydelse för vidmakthållandet av vårrättskultur. Sammanfattningsvis bör enligt utskottets mening göras enpå sätt framgår av det föregående begränsad översyn i syfte att nedbringaantalet speciella domstolar och organ. Av särskild vikt vid deställningstaganden som sålunda förestår är att beakta intresset av attvidmakthålla en bred kunskap och en allmän överblick över hela det juridiskafältet hos dem som är verksamma inom det ordinära domstolssystemet. framhållit i ett tidigare sammanhang är detta nämligen av vitalbetydelse inte bara för de enskilda medborgare som kommer i kontakt medrättsväsendet utan också för statsverksamheten i stort. Under översynsarbetetär det enligt utskottets mening naturligt att överväga den lämpligafördelningen av målgrupper mellan de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna. Samordning bör också ske med det aviseradeöversynsarbetet rörande domarbanans utformning. Det bör ankomma på regeringenatt besluta om formerna för den översyn utskottet sålunda förordar. Därvid börockså beaktas behovet av ändrade direktiv för de överväganden som redan pågår,t. ex. rörande de s. k. eko-domstolarna, hyresprocessen och rättegången i arbetstvister. Vad utskottet nu med anledning av de aktuellamotionsyrkandena anfört bör ges regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse; JuU 1986/87:25 2. beträffande specialdomstolar m. m. att medanledning av motion 1986/87 :Ju402, motion 1986/ 87:Ju404 i denna del(yrkandena 4 och 5), motion 1986/87:Ju406, motion 1986/87;Ju4l2, motion1986/87:Ju413 och mofion 1986/ 87: Ju416 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en översyn i syftet att nedbringa antaletspeciella domstolar och organ m. m. Nämndemännensförsäkringsskydd (punkt 2, mom. 9) BjörnKörlof (m), () och () anför; I motion 1986/87:Ju711 yrkas att nämndemännen skallskyddas genom en särskild kollektiv olycksfallsförsäkring. Bakgrunden är denatt nämndemännen själva och deras organisation harhaft ijppfattningen att de helt saknar försäkringsskydd. Så är emellertid intefallet utan nämndemännen är arbetsskadeförsäkrade i likhet med arbetstagare ochandra uppdragstagare. Däremot saknar nämndemännen s.k. trygghetsförsäkring(TFA). Utgångspunkten för motionen - alltså att nämndemännen helt saknarförsäkringsskydd - har präglat beredningen av saken. Vi noterar de brister somföreligger och vill framhålla att vi avser att framgent verka för att få helanämndemannakåren trygghetsförsäkrad. JuU 1986/87:25 Allmännadomstolarna................................................ ....... 1 Motioner ........................................................................ ....... 1 Utskottet........................................................................ ....... 3 Etiskareglerfördomarem.fl............................................. ....... 5 Deiegeringvid domstolarna m. m................................... ....... 5 Antaletnämndemän i domför sammansättning.............. 6 Det totalaantalet nämndemän ...................................... 7 Kvinnoroch män i rätten................................................ ....... 8 Stöd tillnämndemannaorganisationer m. m................... ....... 9 Mottagningserkännandefrån domstolar........................ 11 till tilltalad ............................... ..... 13 Motiveringav beslut att vägra prövningstillstånd........... 16 Vittnespliktför tolkar...................................................... 17 Utskottetshemställan.................................................... ..... 18 Allmännaförvaltningsdomstolarna.............................. ..... 19 m................................................... ......... 19 Utskottet .................................................................... ........ 20 Snabbarehandläggning av taxeringsmål m. m............... 20 Antaletnämndemän i länsrätt........................................ ..... 22 Bostadsdomstolenoch hyresnämnderna m. m............ 23 Motioner ........................................................................ ..... 23 Utskottet ....................................................................... ..... 23 Utskottetshemställan.................................................... ..... 24 Utrustriirigtill domstolar m. m..................................... 24 Byggnadsarbetenför domstolsväsendet.................... 24 Utskottetshemställan.................................................... ..... 25 Reservationer........................................................ ..... 26 (punkt2,mom. 3) (fp)...................................................... 26 Antaletnämndemän i domför sammansättning (punkt2,mom.4)(m) 26 Det totalaantalet nämndemän (punkt 2, mom. 5) (fp, c) 27 Stöd tillnämndemannaorganisationer m.m. (punkt2,mom.7)(c) 28 Medelsberäkningen(punkt 2, mom. 14) (m)................ ..... 28 Antaletnämndemän i länsrätt (punkt 3, mom. 3) (m).. ..... 29 (punkt4,mom.2)(m,fp,c).... 29 32 Nämndemännensförsäkringsskydd (punkt 2, mom. 9) (m) 31