bet · GA01UbU1 · 1986-12-31 00:00:00 — om ett samlat program för skolledarutbildning (prop.1985/86:173) UbU 1986/87:1 Iproposition 1985/86:173 har regeringen () efterföredragning av statsrådet föreslagit att 1. godkänna de principer förskolledarutbildningens uppläggning och anordnande som har förordats ipropositionen, 2. godkänna att utbildningen fårstarta fr. o. m. /88, 3. godkänna att det statligabidraget till kommunerna för arbetsavlas-tande åtgärder i samband medskolledarutbildningen upphör i och med /87, 4. godkänna vad som ipropositionen har förordats om utökningen av bidragen till kommunerna för lokalskolutveckling, 5. godkänna vad som ipropositionen har förordats om att länsskol-nämnderna tillförs särskilda medelför sin medverkan i utbildningen, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om att tillförs medel för dencentrala utbildningsledningen samt särskilda verksamhetsmedel. 1985/86:617av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts omfördjupningsutbildningens förläggande till högskolan, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen. anförts om ytterligare områden inomfördjupningsutbildningen. 1985/86:618av m.fl. (m, fp, c, vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade kunskaper hosskolledare beträffande vissa grundläggande lagar som rör samspelet mellansamhället och medborgarna, inkl. eleverna. 1985/86:619av m.fl. (c, m, fp, vpk) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvalitetskrav påskolledarutbildningen, 2. att beslutar om enfortsatt utlokalisering av den centrala ledningen för skolledarutbildningentill . 1985/86:620 av Karl-ErikSvartberg (s) vari yrkas att beslutar att UbU 1986/87:1 som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uttagning avskolledare till det nya skolledarutbildningsprogrammet. 1985/86:621av Per m.fl. (m) vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen ochomfattningen av skolledarutbildningen samt om dess innehåll, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om länsskolnämndernasansvar för fördjupningsutbildningen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en skälig del avresurserna till skolledarutbildningen bör användas för täckande avvikariekostnader. 1985/86:622av m.fl. (fp) vari yrkas att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en jämnarekönsrekrytering till skolledarutbildningen. 1985/86:623av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om huvudansvaret förskolledarutbildningen. Iföreliggande proposition föreslås ett samlat program för skolledarutbildningsamt framläggs förslag om statliga insatser i detta utbildningsprogram. Tillgrund för regeringens förslag ligger ett av () tillregeringen jämte eget yttrande överlämnat förslag till samlat program förutbildning av skolledare vilket utarbetats av en av SÖ tillsatt arbetsgrupp, ivilken ingått företrädare för och . Skolledarutbildningens uppläggning och innehåll m.m. Beträffandeden framtida skolledarulbildningens uppläggning, allmänna inriktning, mål ochinnehåll föreslås i propositionen sammanfattningsvis följande. Densamlade skolledarutbildningen bör omfatta fyra steg: 1. rekryteringsutbildning,2. introduktionsutbildning, 3. fördjupningsutbildning och 4. kontinuerligfortbildning. De olika delarna i utbildningen bör ha gemensamma mål, vilkaanges på följande sätt: 1. Skolledarna måste få goda kunskaper om desamhälleliga målen för skolväsendet, som de kommer till uttryck i demåldokument som riksdag och regering fastställt. Skolledarna skall gesförutsättningar för ett ledarskap som stimulerar en utveckling av verksamheteni skolorna i riktning mot en allt bättre uppfyllelse av målen. Skolledarnaskall få god kunskap om de regler och system, såväl statliga som kommunala, somstyr verksamheten. erinrar omatt skolledarutbildningens indelning i fyra steg med en gemen- UbU1986/87:1 sam målsättning redan har beslutats av (prop. 1984/85:100bil. 10, UbU 1984/85:15, rskr. 1984/85:198). Beträffande de skilda delarnas inriktning och det närmareinnehållet i dessa anges i huvudsak följande. Rekryteringsutbildningen bör hasom mål att rekrytera människor med en personlig lämplighet för skolledaryrket.Särskilt bör syftet vara att åstadkomma en könsmässigt jämnare rekrytering ochatt främja en rekrytering av lärare med olika utbildningsbakgrund.Rekryteringsutbildningen bör ge en klar bild av skolledaryrkets innehåll och deförväntningar som ställs på skolledaren. Introduktionsutbildningen bör genomgås under de närmasteåren efter tillträdet av tjänsten. Utbildningens innehåll bör ha en tyngdpunktpå de praktiska och administrativa färdigheter sorh en skolledare behöver föratt kunna fungera som ledare av verksamheten i skolan. Det gäller t.ex.kunskaper om författningar inom skolväsendet och arbetsrättsliga reglerstillämpning. Jämfört med SÖ:s förslag menar dock föredragande statsrådet attdet är angeläget att markera att det pedagogiska ledarskapet bör tas upp redani introduktionsutbildningen. Fördjupningsutbildningen skall mer metodiskt och fördjupatän tidigare utbildningsdelar innefatta moment som speglar målen förskolledarutbildningen, Utbildningen bör därför omfatta följande områden: skolväsendetsmål och vad som ligger bakom dessa, skolväsendet iett samhällsperspektiv, olika skolformers framväxt och villkor, styrinstrumentenför skolväsendet, såsom läroplaner och regelsystem, barns ochungdomars utveckling, vuxenpedagogik, inlärnings- ochundervisningsprocessen, lokal skolutveckling och utvärdering, ledarskap iskolan och andra organisationer, skolan som endel av samhällets samlade verksamhet för barn och ungdom. Fördjupningsutbildningen bör enligt propositionen omfattaca och ingå i skolledarenstjänst. I propositionen framhålls att ansvaret för en sådanfortlöpande kompetensutveckling som bör kunna komma till stånd i det dagligaarbetet faller på den enskilde skolledaren. Likväl måste enligt föredragandestatsrådets mening skolledarna också ges en kontinuerlig fortbildning i merorganiserade former. Statsrådet understryker i detta sammanhang betydelsen avinformation från SÖ om bakgruriden till och innehållet i propositioner ochriksdagsbeslut av relevans för skolväsendet. Det är också önskvärt att t. ex.de rapporter om resultaten av forskning och utvecklingsarbete, som SÖ ger ut,utformas med skolledare som en viktig målgrupp. Det påpekas också att det kanfinnas behov av möjlighet för skolledare att teoretiskt och praktiskt studeraskolledningsfrågor på en djupare nivå. Här bör högskolan kunna spela en viktigroll genom att erbjuda kurser. Regeringen föreslår att skall godkänna deprinciper för skolledarutbildningens uppläggning som har förordats ipropositionen. Imotion 1985/86:621 (m) yrkande 1 behandlas inriktningen och omfatt- UbU1986/87:1 ningen av skolledarutbildningen samt utbildningens innehåll. Enligtmotionärernas uppfattning bör tyngdpunkten i skolledarutbildningen ligga på demoment som syftar till att utveckla ledarskap. Härutöver behövs utbildning iadministrativa och ekonomiska rutiner, utbildning om de krav arbetsgivarrollenuppställer och om rättsfrågor. Med hänvisning till att skolledningen inom ettrektorsområde normalt består av flera personer och att dessa bör kompletteravarandra anser motionärerna att skolledarutbildningen måste göras flexibel iså måtto att skolledarna ges möjlighet att specialisera sig på t.ex. administration,pedagogisk ledning och erfarenhet av försök. Motionärerna förordar vidare atten betydande del av skolledarutbildningen ägnas frågor om utvärdering avskolarbetet. I motionen görs ingen erinran mot de fyra stegen iskolledarutbildningen, men det framhålls att den tyngsta delen av utbildningenbör läggas på rekryteringsdelen och framför allt på introduktionsutbildningen,eftersom utbildningsbehovet enligt motionärernas bedömning är störst i börjanav skolledartjänstgöringen. Somytterligare utbildningsområden inom fördjupningsutbildningen föreslås i motion1985/86:617 (vpk) yrkande 2 t. ex. modeller för utbildningsplanering,resursfördelning och resursutnyttjande samt "förändrings-ochutvecklingsstrategier - möjligheter och hinder därför". Härigenom skullestarkare betonas skolledarens uppgifter att vidarebefordra och tillämpa deövergripande utbildningspolitiska mål som beslutas av . I motion1985/86:618 (m, fp, c, vpk) begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om ökade kunskaper hos skolledarebeträffande vissa grundläggande lagar som rör samspelet mellan samhället ochmedborgarna, inkl. eleverna. Vetskap om t.ex. regeringsformens föreskrifter omgrundläggande fri- och rättigheter, tryckfrihetsförordningens bestämmelser ommeddelarfrihet, rätt till anonymitet och rätten att ta del av allmännahandlingar samt kunskaper om förvaltningslagen och sekretesslagen är, menarmotionärerna, väsentliga för att en skolledare skall känna erforderligtrygghet i sitt handlande under det dagliga arbetet. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även yrkande 1 i motion 1985/ 86:619 (c, m, fp,vpk) vari begärs ett tillkännagivande av vad i' motionen anförts omkvalitetskrav på skolledarutbildningen. Yrkandet tar sikte på de kompetenskravsom bör ställas på de skolledarutbildare som kommer att utses. Motionärernaframhåller att det är viktigt att ta till vara den speciella kompetens som denuvarande utbildarna inom skolledarutbildningen kommit att utveckla som utbildningen pågått. Man hänvisar till de förslag avseendekvalitetskrav på utbildarna som framförts i SÖ:s förslag till framtidaskolledarutbildning. Motbakgrund av vad i propositionen och förevarande motioner har anförts omskolledarutbildningens uppläggning och innehåll vill utskottet anföra följande. Somframgår av det föregående har tidigare anslutit sig till den avregeringen förordade uppläggningen av skolledarutbildningen omfattande fyra.delinsatser, vilka skall präglas av en gemensam rnålsättning. Utskottettillstyrker även i förevarande sammanhang den i propositionen angivnauppläggningen. I vad gäller frågan om hur mycket tid som skall ägnas åtde olika delarna UbU 1986/87:1 av utbildningen har i propositionen angivits ett riktvärde enbart för för djupningsutbildningen (). Utskottet finner det naturligt att ut bildningsbehovet är störst för en skolledare i början av skolledartjänstgör ingen och delar sålunda i detta hänseende uppfattningen som framförts i motion 1985/86:621. Utskottet anser det emellertid mindre lämpligt att anger var i den samlade utbildningen tidsmässigt den tyngsta . Kommunerna och den statliga skoladministrationen bör gemensamtavgöra hur mycket tid som bör kunna komma i fråga för rekryteringsutbildningenoch introduktionsutbildningen. Härvid bör själv- falletvägas in vilka kommunala och statliga resurser som finns tillgängliga.Utskottet utgår från att fördjupningsutbildningen skall kunna genomgås utan attalltför har gått sedan skolledaren tillträtt sin tjänst: De synpunktersom i nu berört hänseende framförts av rnotionärerna bör med det anförda ihuvudsak vara tillgodosedda. Utskottet har i det föregående kortfattat återgivit vad ipropositionen anförs om den samlade skolledarutbildningens innehåll. Vad iförevarande motioner har framförts beträffande innehållet och inriktningen avutbildningen bör enligt utskottets mening rymmas inom de i propositionen angivnaramarna utan att i detalj anger vilka olika moment som skall ingå.Syftet med utbildningen bör vara vägledande för de berörda myndigheternasöverväganden om utbildningens innehåll. Utskottet anser i likhet medföredragande statsrådet att skolledarna i ökad utsträckning bör bliprofessionella i bemärkelsen att deras ledning av verksamheten grundas påkunskaper och insikter om såväl skolans måi och bakgrunden till dessa ' .' somhur undervisningsprocessen fungerar från framför allt elevernas synpunkt.Skolledaren skall ha kunskap om ledningsfunktionen som sådan och hur den tersig från lärares, övriga anställdas, elevers och föräldrars synpunkt. Praktiskaoch administrativa färdigheter bör vara självklara för en skolledare, omhan/hon skall kunna fungera som ledare av verksamheten i skolan. Häri liggernaturliga krav på kunskaper om författningar och arbetsrättsliga reglerstillämpning. Utskottet vill emellertid betona att skolledarens administrativagöromål inte får tendera att bli så omfattande att de hindrar andra viktigauppgifter såsom t. ex. det pedagogiska ledarskapet. När det slutligen gäller den av motionärerna förordademöjligheten till specialisering på viss inriktning finner utskottet det ändamålsenligt att det - som det framhålls i propositionen ges utrymme för regional och lokal . anpassningav Utbildningen enligt önskemål från dels kommuner och läns-skolnämnder, delskursdeltagarna. Sådan anpassning av utbildningen bör kunna avse såväl formerför och omfattning av utbildningen som innehållet i densamma. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att vad imotionerna har anförts om skolledarutbildningens innehåll och uppläggning intebör föranleda någon särskild åtgärd. bör sålunda avslåmotionerna 1985/86:617 yrkande 2, 1985/86:618 och 1985/86:621 yrkande 1 samtbifalla propositionen i denna del. Utskottet,som i det följande tar upp frågan om skolledarutbildningens ' organisation,vill mot bakgrund av motion 1985/86:619 anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning att kraven påkvalitet i skolle- UbU 1986/87:1 darutbildningen bl. a. innebär högt ställdakrav pä utbildningsledarna och de experter som kommer att anlitas förutbildningen. Utskottet utgår från att vad rriofiohärerna har åberopat ur SÖ:sförslag i vad det avser utbildarnas kvalifikationer kommer att vara vägledandenär det gäller rekryteringen av medverkande i skolledarutbildningen. Utskottet vill i sammanhanget peka på vad föredragandestatsrådet anför om att man bör skapa en utbildarorganisation som är flexibeloch som inte bygger på en fast stab av utbildare. Utskottet delar statsrådetsuppfattning och hänvisar härvid till vad i det föregående har anförts omskolledarutbildningens skiftande innehåll, vilket med all sannolikhet ställerkrav på expertinsatser i större omfattning jämfört med den nuvarande verksamhetenmed skolledarutbildning. De av motionärerna uppställda kvalitetskraven påskolledarutbildningen bör kunna tillgodoses genom vad utskottet här ovan haranfört om utbildarnas kvalifikationer. Enligt utskottets uppfattning är detinte påkallat att genom ett uttalande med anledning av motionen meradetaljerat går in på vilka krav som bör ställas på de berörda personerna.Utskottet anser sålunda att med hänvisning till vad utskottet haranfört bör avslå motion 1985/86:619 yrkande 1. I motion 1985/86:622 (fp) tas frågan upp om den ojämnafördelningen av män och kvinnor som rekryteras till skolledarbefattningar. Detär viktigt, menar motionärerna, att det även finns kvinnor inom skolledningenså att perspektivet och möjligheterna till inlevelse och förståelse intebegränsas till männens erfarenhetsområde. Det är vidare nödvändigt att skolanmotverkar, den "könsstatushierarki" som blivit en följd av attbarnen praktiskt taget ba,ra möter-män som rektorer. Motionärerna saknarförslag om hur en jämnare könsrekrytering av skolledare skall kunnaåstadkommas. Regeringen bör därför uppdra åt SÖ att i samband med planeringenav den nya skolledarutbildningen också utarbeta ett program för en jämnarekönsrekrytering till skolledarutbildningen. Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att ensärskild kommitté (U 1977:03) med uppgift att utreda möjligheterna att genomolika initiativ öka andelen kvinnor på skolledande befattningar ladefram sitt betänkande (SOU 1980:19) Fler kvinnor som skolledare. Kommitténsförslag och remissinstansernas synpunkter på detsamma redovisades i 1982 årsbudgetproposition (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 229-232 samt bil. I propositionen diskuterades bl. a. utredningens förslag om kvotering avskolledartjänster, obligatorisk utlysning av alla korttidsvikariat, etttillvägagångssätt med vikarielistor samt en obligatorisk studiedag omskolledarskap. Inget av utredningens förslag föranledde något förslag avregeringen till . I ett par motioner väcktes emellertid förslag omförsöksverksamhet med vikarielista i enlighet med utredningens förslag,innebärande att meriterade lärare borde rangordnas, varefter ledigblivnavikariat skulle ges varannan gång till en kvinna och varannan gång till en man.Vidare begärde motionärerna en obligatorisk studiedag om skolledarskap samt atten jämställdhetsansvarig skulle utses vid varje länsskolnämnd. Vid sinbehandling av proposifionen och motionerna avstyrkte utbildningsutskottet desenare med hänvisning dels till problem av formellart vid tillsättning av tjänst varannan gång med en kvinna och UbU1986/87:1 varannan gäng med en man, dels till att motionärernas syften kundenås genom gällande bestämmelser (UbU 1981/82:13). Regeringen har sedermerauppdragit åt SÖ att följa utvecklingen beträffande kvinnliga skolledare samtatt i förekommande fall inkomma till regeringen med förslag. Utskottet hänvisar till regeringens och riksdagenstidigare behandling av frågan om ökad andel kvinnliga skolledare och vill iförevarande sammanhang tillägga följande. Utskottet tillmäter den föreslagnarekryteringsutbildningen stor betydelse i strävandena att åstadkomma enjämnare könsmässig rekrytering till skolledartjänsterna. Kommunerna bör enligtutskottet ha stora möjligheter att vid planeringen av rekryteringsutbildningenbeakta behovet av och önskemålen om flera kvinnliga skolledare och aktivtuppmuntra och förmå kvinnor att genomgå utbildningen. Utskottet understrykervikten av att de lokala skolmyndigheterna bl. a. genom den nyarekryteringsutbildningen verkar för ökad jämställdhet i arbetslivet [jfr 6 §lagen (1979:1118) om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet]. I vadgäller den statliga skoladministrationen erinrar utskottet om förordningen(1980:540) om jämställdhet mellan kvinnor och män i statlig anställning, m.m.vari föreskrivs att myndigheterna för varje budgetår skall upprätta en planför sitt jämställdhetsarbete. Utskottet har med det anförda velat understryka att detredan i dag åligger skolmyndigheterna på samtliga nivåer att aktivt verka förmotionens syfte att åstadkomma en jämnare könsmässig rekrytering till skolledartjänsternasamt att den nya skolledarutbildningen är ett lämpligt instrument för detta. Utskottet finner det sålunda inte påkallat att riksdagengör ett uttalande om uppdrag till SÖ i enlighet med yrkandet i motionen, utanutgår från att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen. Med hänvisninghärtill avstyrks motion 1985/86:622. Utskottet vill i sammanhanget erinra omatt SÖ i en rapport redovisade resultaten av en enkätundersökningavseende kvinnliga skolledare i sex län. SÖ anför bl.a.: "Trots att dengenomförda undersökningen är begränsad, torde den slutsatsen kunna dras attutvecklingen när det gäller tillsättningar på ordinarie tjänster och längrevikariat som skolledare tycks gå mot en könsmässig utjämning. Tendensen mot enstörre andel tillsättningar av kvinnor är inte stark men ganska tydlig. Senareundersökningar får visa om den tendensen står sig." I propositionen föreslås att kommunerna får det direktaansvaret för genomförandet av rekryteringsutbildningen ochintroduktionsutbildningen. För att utbildningen skall kunna fungera som ensammanhållen helhet är det nödvändigt att de olika delarna präglas av engemensam grundsyn. Föredragande statsrådet finner det därför naturligt att SÖoch länsskol-nämnderna ger vissa allmänna råd om hur utbildningen kan läggasupp och att kommunerna också erbjuds stöd i form av t. ex. utbildningsmaterialför att genomföra utbildningen. För ätt den likvärdighet över landet och den kvalitetskall garanteras UbU 1986/87:1 som föredragande statsrådet finner nödvändig förfördjupningsutbildningen av skolledare, är det enligt statsrådets meningnaturligt att den statliga skoladministrationen får huvudansvaret för den delenav skolledarutbildningen. Av samma skäl behövs det en centralledningsfunktion, för vilken SÖ bör tillföras resurser för planering ochledning. Emellertid förordas i propositionen - i enlighet med SÖ:s förslag -att utbildningen skall genomföras på regional nivå. För detta bör enregionindelning komma i fråga. Med hänvisning till den pågående översynen av.fortbildningens organisation är föredragande statsrådet inte nu beredd attfastslå en viss regionindelning för skolledarutbildningen. I sammanhanget anförstatsrådet att det är viktigt att man inom ramen för fördjupningsutbildningenutnyttjar den kompetens som finns inom högskolan, när det gäller skolutvecklingoch skolledning, vilket flera remissinstanser har påpekat. Beträffande den konUnuerliga fortbildningen bör ansvaretåvila både staten och kommunerna. För statens del bör länsskolnämnderna svaraför huvuddelen av den direkta fortbildningen; Föredragande statsrådet ser detsom en väsentlig och naturlig del av länsskolnämndernas arbetsuppgifter attsvara för en sådan kontinuerlig fortbildning av skolledarna i resp. län. Hanerinrar om att många länsskolnämnder bedriver verksamhet i dettasyfte. Enligt motion 1985/86:623 (m) bör huvudansvaret förintroduktionsutbildningen, fördjupningsutbildningen och den kontinuerligafortbildningen ligga på länsskolnämnderna. Nämnderna står, menar motionären,tillräckligt oberoende gentemot de olika kommunerna och befinner sig samtidigttillräckligt nära vardagsarbetet i skolan för att utbildningen skall få förankringi verkligheten. De har dessutom de resurser som krävs för att utbildningenskall motsvara kraven på allsidighet. I motion 1985/86:621 (m) yrkande 2avvisas vad i propositionen föreslagits om en särskild regional organisationför att planera och genomföra fördjupningsutbildningen. För denna del avskolledarutbildningen bör ansvaret läggas på länsskolnämnderna. I den månunderlaget för fördjupningsutbildningen anses vara för litet inom ett län, kanlänsskolnämnderna ta initiativ till samarbete utan hjälp av någonregionalutbildningsledare. Med hänvisning till att fördjupningsutbildningenbör ligga på sådan nivå att den kan karakteriseras som högskoleutbildningföreslås i motion 1985/86:617 (vpk) yrkande 1 att den huvudsakliga delen av vadsom kallas fördjupningsutbildning bör förläggas till högskolan. Utskottet ansluter sig till föredragande statsrådetsuppfattning att introduktionsutbildningen bör genomföras av kommunerna. Detbör emellertid, i enlighet med vad som anförs i propositionen, åläggas denstatliga skoladministrationen att erbjuda kommunerna hjälp med såväl planeringsom genomförande av utbildningen. Utskottet finner i sammanhanget.skäl att ävenbetona att det likaså bör åligga den statliga skoladministraUonen att biståkommunerna när det gäller rekryteringsutbildningen. Beträffande fördjuptiingsutbildningen anser utskottet ilikhet med föredragande statsrådet att antalet deltagare per län i de flestafalj kommer att bli så litet att det jnte skulle bli rationellt att bedrivautbildningen länsvis. Utskottetbiträder sålunda inte förslaget i motion 1985/86:621 att uttryckli- UbU1986/87:1 gen ge länsskolnämnderna ansvaret för fördjupningsutbildningen. Enmer ändamålsenlig organisation bör övervägas. Sådana överväganden bör kunnagöras i anslutning till den pågående översynen av fortbildningens organisation.Utskottet har inget att erinra mot att regeringen, eller den myndighet somregeringen bestämmer, beslutar om indelning i regioner. I vad gällerlänsskolnämndernas roll i sammanhanget erinrar utskottet om förordningen(1981:137) med instruktion för den statliga skoladministrationen vari det föreskrivsatt det åligger länsskolnämnderna särskih att bl. a. ge stöd och råd i fråga ompersonalutbildning inom skolväsendet (28 §).