bet · GA01SoU37 · 1986-12-31 00:00:00 — Arbetsgruppen har föreslagit att utredningsarbetet skallfortsätta med en uppföljning och utvärdering av försöksverksamheterna ochframläggande av eventuella, slutgiltiga förslag. När det gäller åtgärder pålängre sikt har arbetsgruppen tagit upp bl. a. frågor om läkarnasvidareutbildning, forsknings- och utvecklingsarbete, regionalpolitiskaåtgärder och olika personalsociala åtgärder. Sålunda har arbetsgruppen bl. a.föreslagit att staten låter utreda möjligheterna att avskriva delar avstudieskulderna vid tjänstgöring i glesbygd. Arbetsgruppen har också föreslagitatt berörda arbetsmarknadsparter diskuterar förbättring av arbetstids- ochtjänstgöringsförhållanden etc. för läkare i glesbygd, möjligheterna tillstudieresor och olika ekonomiska sfimulansåtgärder. Därvid nämns bl. a. merdifferentierad och individuell lönesättning. När det gäller åtgärder på kortsikt föreslås bl. a. en nationell kampanj för att manifestera en gemensamuppfattning om primärvårdens och allmänmedicinens betydelse och om vikten avatt särskilt uppmärksamma glesbygdens läkarproblem. Vidare föreslås ett antalförsöksprojekt som berör . beslutade i början av juni1986 i enlighet med vad som utlovats vid förbundskongressen tidigare om en rekommendation till landstingen om åtgärder för att förbättra läkarförsörj ningen. Enligt rekommendationen skall det totala antalet nya tjänster inom landstingen begränsas fill högst 300 . Varje huvudman föreslås få öka 25 sin andelav antalet inrättade tjänster med högst . Regionlands- SoU1986/87:37 tingen får öka med . Begränsningen skall bestå fill dessatt antalet helt vakanta tjänster understiger , dvs. har halverats.Förslaget förutsätter ett solidariskt handlande. Begränsningen av antalet nyatjänster får inte kringgås genom att huvudmännen exempelvis anställer flerläkare på vikariat. har i en utredningsrapport 1986lämnat en rad förslag till stimulansåtgärder för rekrytering av läkare tillglesbygd. ser de nuvarande rekryteringssvårigheterna som ettallvarligt problem, både med hänsyn till läkarnas arbetsmiljö och frånsamhällsekonomisk synpunkt. Förbundet behandlar i utredningen olika aspekter pårekryteringsproblematiken och lämnar en rad förslag till åtgärder. Sålundaföreslås åtgärder på det familjesociala området, i fråga om arbetstider ochtjänstgöringsförhållanden, utbildning och forskning och när det gällerekonomiska stimulanser av olika slag. Bland de sistnämnda kan nämnas bl. a.avskrivning ay studieskulder för läkare i glesbygd, större utrymme förindividuell lönesättning och höjning av nyetableringstaxor förprivatpraktiserande läkare. Som framgått ovan behandlade utskottetläkarförsörjningsfrågan även i ett yttrande till socialförsäkringsutskottet ihöstas (SoU 1986/87:ly). Därvid redovisades också de ovan behandlade olikainitiativen och utredningsrapporterna. Utskottet gjorde även då bedömningenatt läkarförsörjningsfrågorna på olika sätt var föremål för uppmärksamhet frånsåväl regeringen som sjukvårdshuvudmännen. Även ochLandstingsförbundet var engagerade i den utredningsverksamhet som pågick.Utskottet ansåg det - i likhet med bedömningen i SoU 16 - inte då erforderligtmed något initiativ från sida. Utskottet avstyrkte därför de dåaktuella motionerna. instämde i sitt betänkande SfU1986/87:1 i socialutskottets bedömning. följde utskottet (rskr.1986/87:9). Efter utskottets senaste behandling avläkarförsörjningsfrågan kan bl. a. följande rapporter, utredningsförslag m. m.redovisas. beslutade hälso- och sjukvårdsberedningenatt tillsätta en grupp för att planera och leda en kampanj för primärvårdensoch allmänmedicinens betydelse och om glesbygdens läkarproblem. Bakomkampanjen står , , . Kampanjens mål är en bättre läkarfördelning såväl mellanolika medicinska verksamheter som mellan olika geografiska regioner.Glesbygdens problem skall uppmärksammas speciellt. Arbetsgruppen har underbörjan av hållit en hearing om glesbygdsläkarnas och allmänläkarnassituation. Man har också genomfört ett antal studiebesök. planerasen kampanj i form av artiklar i tidskrifter med avsikt att stimulera tilldebatt, inte minst bland unga läkare. Arbetsgruppen fortsätter sitt arbete. Hälso- och sjukvårdsberedningen gjorde i november 1986också följande uttalande om läkarförsörjningen. Bakom uttalandet stodsocialministern, . Beredningenanser att den snedfördelning av läkare som finns i landet och SoU1986/87:37 svårigheterna att besätta läkartjänster, framför allt i vissaskogs- och glesbygdslandsting, är djupt otillfredsställande. Beredningen uppmanar därför hälso- ochsjukvårdshuvudmännen att vid inrättandet av nya befattningar förvidareutbildade läkare och även i övrigt vid anställning av läkare värna omutbyggnaden av primärvården samt att iaktta stor restriktivitet när det gällernya läkarresurser inom den slutna somatiska kortfidsvården, särskilt i desjukvårdsområden där tillgången på läkare är god. Beredningen understryker betydelsen av att hälso- ochsjukvårdshuvudmännen solidariskt samverkar till en jämnare läkarfördelning ilandet i syfte att underlätta läkarrekryteringen för de underförsörjdaområdena. Beredningen avser att i enlighet med förslag i den ovannämnda Jämtlandsrapporten återkomma med förslag för att nå en mer balanseradläkarfördelning i landet och att underlätta rekryteringen av läkare fill såvälgeografiskt som verksamhetsmässigt underförsörjda områden. Hälso- och sjukvårdsberedningen tillsatte även i november1986 en särskild arbetsgrupp med uppdrag att analysera problem inom radiologinoch ge förslag till åtgärder som snabbt kan vidtas för att förbättrakapaciteten inom det området. Detta skedde mot bakgrund av de ökade kraven pådiagnostik av hjärtsjukdomar och för utbyggnad av mammografiverksamheten.Arbetsgruppen redovisade i en rapport olika förslag. Irapporten togs bl. a. upp frågor om adekvat utnyttjande av radiologisk service,resursutnyttjande, ändrad arbetsfördelning, organisatoriska åtgärder m. m. De mera långsiktiga frågorna rörande radiologin bereds aven arbetsgrupp under ledning. gjorde hälso-och sjukvårdsberedningen ettsärskilt uttalande av innebörden att bör vara mer restriktivmed dispenser till läkare som inte vill fullgöra sin allmäntjänstgöring på s.k. AT-block. Det finns 990 AT-block över hela landet. Avsikten är att läkareför att få sin legitimation skall tjänstgöra i ett sådant block enligt schema och då få praktik från olika grenar av sjukvården. Av olika skältillsätts inte samtliga dessa block, och det är huvudsakligen glesbygden somdrabbas. Ett av skälen till detta är att ca 150 läkare fått dispensfrån AT-blocktvånget. Hälso- och sjukvårdsberedningen motiverade sitt uttalandemed att färre dispenser bör göra det lättare för glesbygdslandstingen att fåläkare. Som framgått ovan har regeringen beslutat om enombildning av hälso- och sjukvårdsberedningen. En av beredningenshuvuduppgifter avses bli att behandla frågor om läkarfördelningen. har i en särskild rapport redovisatnuläget och i vissa fall utvecklingen av läkarnas yrkesverksamhetsgrad,medicinska verksamhetsområde och planer i vad gäller framtidaspecialistkompetens. Rapporten, Läkaranmålan 85, ingår i socialstyrelsensPM-serie, PM 152/86. Av rapporten framgår bl. a. följande. De yrkesverksamma läkarnas fördelning inom hälso- ochsjukvården har varit relativt stabil . av läkarna finns på sjukhus och vårdcentraler, finns inom företagshälsovården, i privat praktik och inom forskning och undervisning. Läkartätheten - räknat i antalet yrkesverksamma legitimerade läkare per invånare - har ökat 27 Spridningen mellan olika sjukvårds- SoU1986/87:37 områden i läkartäthet har dock ökat något . Över hälften av arbetstiden går i genomsnitt åt tillsluten vård för samtliga läkare på sjukhus och vårdcentraler. Denna andel harökat från år . Tidsåtgången för öppenvården var dockdensamma både 1979 och 1985, nämligen . Läkarna vid sjukhusen ägnar numeraen mindre del av sin tid åt öppenvård jämfört med tidigare. Detta sammanhängermed öppenvårdens utbyggnad vid vårdcentraler som skett . Av dentotala arbetstiden för läkare vid sjukhus/vårdcentral gick tillsjukvårdsarbete, till forskning och utveckling, till adrrii-nistrationsamt till undervisning. Den vanligaste frånvaroorsaken för läkare vidsjukhus och vårdcentraler är ledighet som kompensation för jour och beredskap(0,i genomsnitt). Andra vanliga frånvaroorsaker ärsjukdom/graviditet/föräldraledighet (0,) ochkurs/kongress/studier (0,). Av de ca 18 000 läkare som huvudsakligenarbetade på sjukhus och vårdcentraler eller motsvarande inom den offentligahälso- och sjukvården drev vid undersökningstillfället nästan 9 %fritidspraktik vid sidan av. Arbetet i fritidspraktiken utgjorde av alltarbete som utfördes av läkare på sjukhus och vårdcentraler. Antalet läkare somhuvudsakligen ägnar sig åt privatpraktik har ökat något och var år1985 ca 1000. De privatpraktiserande läkarnas arbetstid utgör avden sammanlagda arbetstiden för läkare inom privat praktik och offentlighälso- och sjukvård vid sjukhus/vårdcentraler. De huvudsakligenprivatpraktiserande läkarna var i samma utsträckning som tidigarekoncentrerade till storstadslänen. överlämnade ett förslagtill läkarfördeltiings-program för fill hälso- ochsjukvårdsberedningen. Förslaget redovisas i PM 162/87. Irapporten föreslår bl. a. att hälso- och sjukvårdsberedningenskall uppmana sjukvårdshuvudmännen att vidta ansträngningar för att fullt ututnyttja FV-blockstilldelningen framför allt inom de prioriterade områdenaallmänmedicin, långvårdsmedicin/medicinsk rehabilitering, psykiatri samt inomröntgendiagnostik och övriga laboratoriespecialiteter, som återhållsamhetiakttas med viss annan vidareutbildning. I rapporten föreslås vidare att hälso-och sjukvårdsberedningen uppmanar sjukvårdshuvudmännen att vid inrättandet avnya befattningar för vidareutbildade läkare och även i övrigt vid anställningav läkare värna om utbyggnaden av primärvården samt iaktta stor restriktivitetnär det gäller nya läkarresurser inom den slutna somatiska korttidsvården -dock med beaktande av de problem som finns inom röntgendiagnostik och vissaövriga laboratoriespecialiteter -särskilt i de sjukvårdsområden där tillgångenpå läkare är god. (styrelsen) beslutade attgå ut med en rekommendation till alla hälso- och sjukvårdshuvudmän om särskildaåtgärder för att minska köerna till vissa operationer. Denna har redovisatsunder det avsnitt ovan som behandlar regeringens förslag om en särskildersättning till sjukvårdshuvudmännen (se s. 14). Som framgår därav harLandstingsförbundet rekommenderat sina medlemmar att pröva möjligheternaatt införa resultatlön för att stimulera till ökad produkfion. När det gäller frågan om avskrivning av studieskulder förläkare kan redovisas att den sittande studiemedelskommittén (U 1985:09) ocksåhar att se över bl. a. återbetalnings- och avskrivningsfrågan i hela dess vidd.Ett betänkande från utredningen har aviserats . När det gäller frågan om ett ökat antal platser förläkarutbildning i behandlades denna fråga av utbildningsutskottet nyligeni dess betänkande UbU 1986/87:18. hänvisade därvid fillsocialutskottets redovisade material och uttalande i SoU 1986/87:ly.Utbildningsutskottet ansåg inte att det då fanns underlag för något uttalandeom läkarutbildningens dimensionering och lokalisering när det bl. a. gälldeUmeå. Utskottet förutsatte att skulle föreläggas förslag beträffandeförändringar i läkarutbildningens dimensionering och lokalisering för det fallatt konsekvenserna av de aviserade förslagen om läkarfördelning m. m. samt denvidare beredningen av framtaget material om läkartillgången ger anledning filldetta. De då aktuella mofionsyrkandena avstyrktes. följde utskottet (rskr.1986/87:157). Det kan också erinras om att läkarnas specialistutbildningm. m. är föremål för en särskild översyn av utredningen (1985:01) om läkarnasspecialistutbildning. Utredningen beräknas avsluta sitt arbete . Utskottet vill inledningsvis erinra om hälso- ochsjukvårdslagens (1982:763) målsättningsparagraf enligt vilken målet för hälso-och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen (2 §). För att detta mål skall kunna uppfyllas måstevårdresurserna fördelas rättvist över hela landet och vara tillgängliga för varoch en oberoende av var man bor i landet. För att hälso- och sjukvårdens målskall uppfyllas förutsätts också en god kontinuitet i vården och att denenskilde kan få erforderlig behandling när han behöver det och utan alltförlånga väntetider. Trots att olika åtgärder vidtagits råder detfortfarande stora problem när det gäller att rekrytera vårdpersonal och framförallt läkare till mindre attraktiva verksamhetsområden och orter. Detta ärförhållanden sorn inte i längden kan accepteras. Läkarförsörjningsfrågan har ofta uppmärksammats avutskottet, och utskottet har vid flerfaldiga fillfällen betonat att man måstekomma fill rätta med problemet. Som framgått av den ovan lämnade redovisningenhar läkarförsörjningsproblemafiken uppmärksammats i enrad olika utredningar, rapporter, uttalanden osv. I dessa och även i de nuaktuella motionerna läggs fram en rad olika förslag. Dessa berör egentligenmånga ansvarsområden och därmed även flera av regeringens departement ochriksdagens utskott. Ett omfattande erfarenhetsmaterial finns också i deredovisade utredningarna och rapporterna. Det stora materialet liksom också förslagen ger emellertiden splittrad bild, och det är svårt att bilda sig en uppfattning om vilka åtgärder som är mest adekvata och om den samlade effekten av olika åtgärder. Utskottet anser mot denna bakgrund att läkarförsörjningsfrågan nu måste övervägas mera samlat och i ett sammanhang så att det blir möjligt att få en helhetsbild av ,. situationen.Enligt utskottets mening bör därför regeringen göra en samlad 4 1986/87. översyn avproblematiken kring läkarförsörjningen och förutsättningslöst SoU1986/87:37 överväga olika tänkbara åtgärder. Det omfattande kunskapsmaterialsom föreligger bör kunna bilda utgångspunkt för dessa överväganden. Regeringenbör därefter så snart det kan ske återkomma till med förslag om åtgärder. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofionernaSo418 (c), So423 (fp) yrkande 3, So426 (m) yrkande 2, So447 (vpk), So448 (m),So474 (s), So488 (c) och So490 (fp) bör som sin mening ge regeringentill känna. I motion 1986/87:So434 (c) tas särskilt upp frågan omsituationen för även annan vårdpersonal, särskilt i fråga om sjuksköterskorinom psykiatri och diagnostisk radiologi ävensom personal inom social omsorg. Vad utskottet ovan uttalat om angelägenheten av att kommatill rätta med bristen på läkare inom olika verksamhetsområden och på olikaorter gäller givetvis även andra personalkategorier. När det gäller personalinom radiologin har ovan redovisats arbetet av en grupp inom häko- ochsjukvårdsberedningen. är också engagerad i ett kartläggningsarbetepå detta område. Utskottet, som i och för sig delar uppfattningen i motionenatt det är angeläget att komma till rätta med brister på de angivna områdena,anser dock inte att det erfordras något initiativ frånriksdagens sida i denna del. Utskottet avstyrker därför motion 1986/ 87:So434(c). 1. beträffandeändring i hälso- och sjukvårdslagen att avslår motion 1986/87:So426yrkande 7, 2. beträffandevård i samhällets regi attriksdagen avslår motion 1986/87:So440 yrkande 1, 3. beträffandelagfäst rätt till vård inom annat landsting m. m. att avslår motion1986/87:So426 yrkande 3, 4. beträffandeöverläggningar med att avslår motion1986/87:So440 yrkande 3, 5. beträffandeutvecklingen inom primär- och länssjukvård tn. m. att avslår motion1986/87:So259 yrkande 3 och motion 1986/87:So426 yrkande 1, attriksdagen avslår motion 1986/87:So440 yrkande 2, 7. beträffandehälsopolitisk plan attriksdagen avslår motion 1986/87:So440 yrkande 4, 8. beträffandevissa villkor för statsbidrag attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol31 yrkandena 1 och 3, motion 1986/87:Sol32,motion 1986/87:Sol34, mofion 1986/87:Sol35, motion 1986/87:Sol36 och motion1986/87:So426 yrkande 4, 9. beträffande operationer i offentlig regi att avslår motion 1986/87:So 133, 10. beträffande medelsanvisningen SoU 1986/87:37 att med bifall till propositionen till Bidrag för viss opera tionsverksamhet inom allmän sjukvård för /88 anvisar 11. att beslutar att vad som i övrigtanförts i propositionen inte skall föranleda något uttalande, ,12. beträffande kartläggning av köer att avslårmotion 1986/87:So423 yrkande 1, 13. beträffandethoraxkirurgi i attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Sol31 yrkande 2 delvis som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, 14. beträffandefortsatt utbyggnad av thoraxkirurgin attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol31 yrkande 2 delvis, motion 1986/87:So416och motion 1986/87:So463, attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So418, motion 1986/87:So423 yrkande3, motion 1986/87:So426 yrkande 2, motion 1986/87:So447, motion 1986/87:So448,motion 1986/87:So474, motion 1986/87:So488 och motion 1986/87:So490 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 16. beträffande åtgärdsprogram för vissvårdpersonal att avslår motion 1986/87:So434. På socialutskottets vägnarDaniel Tarschys Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), IngaLantz (vpk), (), , Rensfeldt (s) och (). Ändring i hälso-och sjukvårdslagen (mom. 1 ihemställan) , och (alla m) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 5 med "Utskottet har" och slutar på s. 6 med "yrkande7." bort ha följande lydelse: Den som vänder sig till hälso- och sjukvården bör enligtutskottet ha frihet att själv välja vårdform och vårdmiljö. Alternativavårdformer bör därför uppmuntras. Utbyggnaden av den öppna vården bör till stordel kunna ske genom privatprakfiker. Dessa bör också kunna ta över verksamhetvid redan befintliga vårdenheter, vilket skulle innebära betydande besparingar för Det skulleinte minst skapa bättre ekonomiskt utrymme för den SoU 1986/87:37 specialiserade slutnavården, som främst måste drivas i landstingens regi. är enligt utskottet viktigtatt patienter på lika villkor kan välja mellan t. ex. landstingsdrivna sjukhemoch enskilda, sfiftelse- eller kanske rörelsedrivna Detta kanåstadkommas genom att sjukförsäkringen görs om i enlighet med vad somförordas i motion So426 (m). Sannolikt skulle då flera alternativa sjukhem kunnauppstå. Det avgörande för skilda sjukhems existens bör vara attpatienterna trivs där och söker sig dit. det viktigt att de sjukafår rimlig möjlighet att välja mellan olika vårdalterna- fiv med olika inriktningoch olika utformning. Motdenna bakgrund anser utskottet det angeläget att sådana ändringar kommer tillstånd i hälso- och sjukvårdslagen att pafienternas valfrihet stärks. Regeringenbör framlägga erforderliga lagförslag härom för . Vadnu anförts med anledning av motion 1986/1987:So426 (m) yrkande 7 bör riksdagenge regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffandeändring i hälso- och sjukvårdslagen att medanledning av motion 1986/87:So426 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Vård i samhällets regi (mom. 2 i hemställan) IngaLantz (vpk) anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som börjar på s. 6 med "I den"och slutar på s. 7 med "yrkande 1." bort ha följande lydelse: finns det många allvarliga brister när det gällermänniskors möjlighetfill en god omvårdnad. Om människor skall få en dräglig fillvaro på vårasjukhus krävs på många håll både avsevärda personalförstärkningar och ensatsning på förbättrad utbildning av personalen. Utskottet delar bedömningen imofionen att de knappa resurser som står fill buds främst bör användastill satsningar på kraftiga personalförstärkningar och på en utbyggnad av denuppsökande verksamheten inom vården. I likhet med motionärerna anser utskottetatt någon utbyggnad av den privata vården som vänder sig till socialt redanpriviligierade grupper inte bör komma i fråga. Det är angeläget att vårdenfinansieras på ett så socialt rättvist sätt som möjligt och att kostnaderna förhälso- och sjukvården bärs solidariskt. Mot denna bakgrund anser utskottet attsjukvården också skall byggas ut i samhällets regi. sålunda anfört med anledning av motion 1986/87:So440 (vpk) yrkande 1bör ge regeringen till känna. delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandevård i samhällets regi att medanledning av motion 1986/87:So440 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Lagfästrätt till vård inom annat landsting m. m. (mom. 3 i SoU 1986/87:37 hemställan) , och (alla m) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Det är" och slutar med "yrkande 3." bort haföljande lydelse: Utskottet anser det angeläget att åtgärder vidtas på olikaområden för att komma fill rätta med köerna inom hälso- och sjukvården.Utskottet delar den bedömning som görs i motion So426 (m) att patienter sominte inom rimlig tid kan beredas nödvändig behandling inom det egna landstingetbör ha rätt att bli behandlade inom ett annat landstingsområde eller av privatvårdgivare på det egna bekostnad. Detta bör komma till uttrycksåsom en lagstadgad rätfighet för pafienterna. Det bör enligt utskottet ankommapå regeringen att pröva utformningen av en sådan lag och skyndsamt föreläggariksdagen förslag i frågan. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofion So426(m) yrkande 3 bör ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande lagfäst rätt till vård inomannat landsting m. m. attriksdagen med anledning av mofion 1986/87: So426 yrkande 3 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört, Överläggningar med (mom. 4 i hemställan) (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "yrkande 3." bort haföljande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att regeringensnarast bör inleda överläggningar med hur en angelägenutbyggnad av hälso- och sjukvården bör finansieras. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion So440 (vpk) yrkande 3 bör geregeringen fill känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande överläggningar medLandstingsförbundet attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So440 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Utvecklingen inom primär-och länssjukvård (mom. 5 i hemställan) , och (alla m) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 10 med "Utskottet vill" och slutar på s. 11 med "yrkande1." bort ha följande lydelse: pe nu gällande riktlinjerna för hälso- ochsjukvården innebär en kraftig satsningpå förebyggande vård. Behovet av hälso- och sjukvård skall i långt SoU1986/87:37 större utsträckning än tidigare tillgodoses inom primärvården.Erfarenheterna har emellertid enligt utskottets mening visat att möjligheternaatt behandla och att bota sjukdom inom primärvården är begränsade. Det ärdärför enligt utskottet inte heller möjligt att i någon betydande utsträckningersätta kvalificerad sjukvård vid läns- och länsdelssjukhus med primärvård. Denbör ha i uppgift att avlasta länssjukvården och att remittera patienter dit.Primärvård kan utgöra ett alternativ till länssjukvården endast i de gränsskiktdär länssjukvårdens kvalificerade insatser inte behövs. Utskottet delar den bedömning som görs i motion So426 (m)att de gällande riktlinjerna för hälso- och sjukvården bör ornprövas.Regeringen bör sålunda förelägga ett förslag till revideraderiktlinjer för hälso-och sjukvården med beaktande av vad utskottet ovan haranfört. När det gäller den slutna somatiska akutsjukvården utgördenna den allra viktigaste vården för alla ålderspensionärer. Enligt Spri harbefolkningen kraftigt ökat sin andel av vårddagarna i somatiskakutsjukvård. Det finns ingen anledning att anta att antalet akutfall ellerinläggningar kommer att minska. Åldersgruppen kommer i stället attöka. Det är mot denna bakgrund angeläget att bromsa den nedläggning avfungerande akutsjukhus som pågår.