bet · GA01UbU26 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt statsministerns mening bör de medel som föreslåsbli tillförda fakulteterna som ytterligare basresursförstärkning också nyttjasför att underlätta yngre forskares medverkan i det internationella samarbetet. Enannan aspekt av svensk forskning sedd i ett internationellt perspektiv utgörsav sådan forskning som i sig har ett utrikespolitiskt och i synnerhetsäkerhetspolitiskt intresse. Kvalificerad forskning är, framhålls det, enförutsättning för en fortsatt aktiv och slagkraftig svensk politik iinternatio- Även forskningen om utvecklingsproble- UbU1986/87: 26 men i utvecklingsländerna bör stärkas. Regeringen begärde attgenom få en utvärdering gjord av den svenska forsknings- ochteknikpolitiken. genomför löpande sådana länderanalyser inom ramen för sinkommitté för vetenskap och teknik. En rapport avlämnades av fyra utvärderare imaj 1986 och själva den s. k. examinationen ägde rum . Det allmännaintryck som rapporten förmedlar är positivt. Den svenska forskningspolitikenframstår i ett internationellt perspektiv som framgångsrik. Rapporten markerarockså den samstämmighet som finns hos dem som är verksamma inom forskning ochforskningspolitik om vilka problemen är. Statsministern framhåller att har varit till stor nytta i det arbete som föregått de förslag somregeringen lägger fram för den kommande treårsperioden. a. hänvisar hantill att OECD-gruppen rekommenderar förbättringar av studiefinansieringen ochlönesystemen inom högskolan och framhåller vikten av att sektoriellaforskningsfinansiärer investerar i grundforskning. Utvärderarna rekommenderaräven t. ex. förnyade diskussioner mellan parterna på arbetsmarknaden omanvändningen av förnyelsefonderna. 4 Forskning inom universitet och högskolor I propositionen framhålls att det inom landet råderglädjande enighet om högskolans centrala roll för svensk forskning. Forskningenbedrivs i regel vid samma institutioner som också ger grundläggandehögskoleutbildning. Därmed får nya generationer tillgång till vad som sker iolika ämnen, inte bara i utan även internationellt. Forskningen finnssamlad i universitets- och högskoleorganisationen och de olika ämnena befinnersig lokalmässigt i närheten av varandra, vilket möjliggör mångvetenskapligakontakter och tvärvetenskapligt samarbete. Regeringens förslag fill förstärkningar syftar framförallt till att säkra högskolans position som den dominerande bäraren av nykunskap genom forskning. De sektoriella forskningsstödjande råden ochmyndigheterna uppmanas att i sitt stöd till forskningen främja högskolanslångsiktiga förnyelse. 4.1 Betydelsen av forskning på eget programansvar Enligt proposition 1986/87: 80 bör forskningspolitikensolika delar ta sikte på/att vidmakthålla och långsiktigt stärka det vetenskapliga arbetet ämne för ämne inom högskolan. Forskningen bör i växande utsträckning bedri vas på eget programansvar. Forskning på eget programansvar innebär att - forskarna ges hela ansvaret för hur problemen ställs och uppgifterna löses ' och redovisas. Forskning på eget programansvar kan avse både över högskolebudgeten och över forskningsråden finansierad forskning och sek- toriellt och industriellt motiverad forskning som syftar till längsikfig kun skapsuppbyggnad inom ett visst område. Huvuddelen av det svenska arbetet på eget programansvar bedrivs 11 vid institutioner inomhögskolan parallellt med grundläggande högskoleut- UbU 1986/87: 26 bildning.Samma personer arbetar i stor utsträckning inom båda verksamhetsområdena. Dennya lärartjänstorganisationen för högskolan ger ökade möjligheter härtill. Enligtpropositionen är det viktigt att forskningen organiseras runt ett dominerandeinslag av arbete på eget programansvar. Det höjer kvaliteten också påuppdragsforskningen. Den forskning inom ramen för högskolan, som finansieras avnäringslivet, av kommunerna eller från andra.huvudtitlar än utbildnings- ochjordbruksdepartementens, bör i växande utsträckning ges karaktären av arbetepå eget programansvar. En sådan omorientering bör enligt propositionen ske påbekostnad av kortsiktigt arbete på direkt uppdrag av företag, kommuner ochmyndigheter. Forskarutbildningen, forskarrekryteringen och arbetsvillkoren förarbetet på eget programansvar är enligt regeringens mening de delar av svenskforskning som särskilt bör främjas. Regeringens förslag tillresursförstärkningar avser därför framför allt forskarutbildningen,forskarrekryteringen, forskningsmiljön inom högskolan (basresurser förutrustning, böcker, resor, deltagande i konferenser, inbjudan av gästföreläsarem.m.) Insatser görs som nämnts härutöver inom vissasärskilda programområden. Enligtmotion 1986/87: Ubl (c) är det viktigt att det inom forskarsamhället finnsgoda möjligheter till ett fritt kunskapssökande. Statsmakternas uppgift är attgarantera att våra universitet i olika avseenden är en god miljö för ett sådantkunskapssökande (yrkande 2). En annan viktig uppgift för statsmakterna är enligtmotionärerna att främja ett tvärvetenskapligt synsätt inom forskningen (yrkande3). Motionärerna önskar att som sin mening skall ge detta till kännaför regeringen. I motion 1986/ 87: Ub2 (vpk) yrkande 1 framförs uppfattningenatt det är en viktig forsk-ningspolitisk uppgift att hävda forskningensintegritet gentemot dem som har makten. Forskningen vid våra universitet ochhögskolor får vidare inte bli alltför marknadsorienterad. Forskningspolitikenmåste ha en sådan inriktning att forskarnas integritet bevaras. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. LItskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Ipropositionen framhålls betydelsen av en omfattande och livskraftig grundforskning. Denna forskning måste stå fri från såväl politisk styrning som krav från marknaden. Den forskning som innebär ett oberoende sökande efter svar på grundläggande frågor kräver originalitet och skapar kraft: Vi måste ständigt, understryks det, höja den vetenskapliga kompe och skolningen för att ha en bas för egna vetenskapliga genombrott och för att kunna följa vad som sker vid den vetenskapliga frontlinjen internationellt. Att säkerställa och skapa förutsättningar för att det upprät tas livaktiga och stabila forskningsmiljöer, med faktiska möjligheter att befinna sig vid frontlinjen, är något av en huvuduppgift för forskningspoli- fiken. Därvid är, framhålls det i propositionen, den mångsidiga specialise ringen vid universiteten och högskolorna av stort värde för en fruktbäran de dialog över ämnes- och fakultetsgränserna. Förmågan att inom högsko lan skapa tvärvetenskapliga miljöer kommer att ha mycket stor betydelse i 12 framtiden. Medhänvisning till vad som sålunda anförts anser utskottet att riksda- UbU1986/87: 26 gen bör avslå motionerna 1986/87: Ubl yrkandena 2 och 3 och 1986/87: Ub2 yrkande 1 och lämna utan erinran vad statsministern anfört omforsknings- och utvecklingsverksamhet i denna del. Enligtmotion 1986/87: Ub622 (c) - som väcktes under den allmänna motionstiden bör begära en plan för en utökning av antalet tjänster viduniversitet och högskolor. Utskottetvill erinra om att förslagen i propositionen innebär en ökning av medlen tillforskarassistenttjänster så att minst 226 nya tjänster kan inrättas.Förstärkningen av högskolans basresurser ger härutöver möjlighet tillytterligare ökade personalresurser. Vidare innebär tillkomsten av 67 nyaprofessurer också en förstärkning av högskolansgrundläggande kapacitet. Medhänvisning till att motionens syfte därmed får anses tillgodosett avstyrkerutskottet mofion 1986/87: Ub622. Vidareavstyrker utskottet med erinran om de resurstillskott som föreslås ipropositionen - mofion 1986/87: Ub5 (m) om ytterligare 10 milj. kr. till denrörliga resursen under fakultetsanslagen för /88 (yrkande 16). Likasåavstyrker utskottet motion 1986/87: Ub6 (fp) om en central medelsreserv om 10milj. fr. o. m. /89 att användas för att inrätta särskildatjänster för personer som högskolorna inte har möjlighet att rekrytera inomramen för ordinarie tjänst (yrkande 4). Utskottet vill i sammanhanget peka påatt det redan nu finns vissa instrument för att lösa akuta lönefrågor, nämligenmarknadslönetillägg, kontraktsanställning, i vissa lönegrader personligchefslön och för personal i chefslönesystemet personligt tillägg. Utskottetutgår från att UHÄ noga följer rekryteringssituationen inom högskolan ochkommer med de förslag som utvecklingen kan föranleda. Enligtmotion 1986/87: Ubl (c) yrkande 1 finns det ett samband mellan kvalitet iutbildningsväsendet i dess helhet och kvalitet i forskningen. Det är även förforskningens skull nödvändigt att slå vakt om ungdomsskolan och högskolansgrundläggande högskoleutbildning. Detta bör som sin mening geregeringen till känna. Samma tema möter i motion 1986/ 87: Ub5 (m), enligtvilken "begåvningar inte plötsligt kan blomma" den dag då destuderande antas till forskarutbildning, om de inte stimulerats att utvecklasin förmåga (yrkande 1). Enligt motionärerna bör arbetet iskolan utvärderas bättre än och särskilda förkunskapskravuppställas beträffande gymnasielinjer där sådana krav är berättigade (t. ex. imatematik för naturvetenskaplig linje). Vidare bör systemet för tillträde tillhögskolan utformas så, att inte arbetslivserfarenhet och kvotgruppstillhörighetger större favörer vid ansökan till högskolan än goda studieinsatser. Enligtmotion 1986/87: Ub590 (m) yrkande 1, slufiigen, är det angeläget att vaijeinstitution har möjlighet att erbjuda en samlad ämnesutbildning upp till 60poäng. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Viktenav kunskaper är ett centralt tema i skolavsnittet budgetproposition. Utskottet har vid beredningen av dessa frågor kunnat 13 konstatera att brister somiakttagits i fråga om skolans läroplaner föranle- UbU 1986/87: 26 deråtgärder för att förbättra situationen. Tillträdesutredningenhar lagt fram förslag om nya regler för tillträde till högskolan (SOU 1985:57). Regeringen kommer att förelägga förslag i ärendet innevarandeår. Enligtvad utskottet erfarit avser universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att i sinanslagsframställning för /89 inrikta sitt intresse på dengrundläggande högskoleutbildningen. En långsiktigt gynnsam utveckling avforskningen förutsätter en god grundutbildning. Iproposition 1986/87: 80 sätts svensk forskning in i ett internationelltperspektiv. Därvid noteras att andel av världens samlade forskning ärliten. Vårt lands litenhet måste, sägs det, generellt kompenseras genom enhögre kvalitet i allt vad vi företar oss liksom av en högre utbildningsnivå förbefolkningen i dess helhet. Det är därför en viktig uppgift för riksdag ochregering att säkerställa, att vi också har tillgängtill bästa möjliga forskning och utbildning på rimlig bredd inom de områden,som kommer att dominera utvecklingen internationellt. Huvuddelenav grundforskningen bedrivs vid institutioner inom högskolan parallelltmed grundläggande högskoleutbildning och med samma personer i storutsträckning engagerade inom båda verksamhetsområdena. Enighet råder om attden nära kontakten har stora fördelar både för forskningen och förutbildningen. Det är av stor betydelse för all högskoleutbildning, att den gesav lärare som har nära kontakt med forskning och att dessa kan förmedlakunskaper på grundval av hur de olika ämnena utvecklas internationellt.Förstärkningar inom forskning och forskarutbildning kommer därför att bidratill en kvalitetshöjning också av den grundläggande utbildningen.Högskoleutbildningen är och förblir den viktigaste kanalen för att föra utforskningsresultat i praktisk tillämpning. Utskottetdelar den i motionerna uttryckta uppfattningen om sambandet mellan kvaliteten iforskningen och kvaliteten i grundutbildningen. finner utskottet attdet också i propositionen ges uttryck för samma grundinställning, nämligen attdet är nödvändigt att ha en helhetssyn på forskning och utbildning. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna 1986/ 87: Ublyrkande 1, 1986/87:.Ub5 yrkande 1 och 1986/87: Ub590 yrkande 1. 4.2Externfinansiärernas roll för forskningen vid högskolans institutioner Detsvenska forskningssystemet kan enligt propositionen sägas bestå av tre samverkande parter. Den första parten är universitet och högskolor, där den grundläggande forskningen och all forskarutbildning bedrivs och där en betydande del av nya forskningsinitiativ tas. Dén andra parten är industrin, där framför allt utvecklingsarbete med vetenskapliga metoder genomförs och där behovet av universitetens mångvetenskapliga kapacitet ständigt ökar. Den tredje parten är sektorsorganen. Huvudprincipen för den sektoriellt finansierade, områdesorienterade forskningen, som i hu vudsak utförs inom högskolan, är att varje samhällssektor för sig stöder 14 uppbyggnaden av vetenskaplig kompetens för sin verksamhet. Istatsministerns huvudanförande framhålls att det finns skäl för en UbU1986/87:26 samordning av forskningspolitiken som innebär att balansen mellanolika delar av forskningssystemet fortlöpande är föremål för analys och eventuellaåtgärder. Rollfördelningenmellan stat och näringsliv i vad gäller forskningen är att staten harhuvudansvaret för anslag till forskarutbildning och grundläggande forskning,medan det är företagens huvudansvar att utveckla den marknadsnäraFoU-verksamheten. Högskolan har därvid också en roll som en näringspolitisknationell resurs, som måste värnas och utvecklas för att svensk industri skallkunna förbli tekniskt och ekonomiskt konkurrenskraftig på världsmarknaden. Forskningenhar även spelat en viktig roll för utvecklingen av vårt samhälle historisktsett. Successivt har samhällets behov av - och ansvar för - kunskaps- ochkompetenshöjningen ökat. utgör resultaten från den sektorielltfinansierade forskningen en stor del av samhällets ökande kunskapsmassa. Även iden sektoriella forskningen måste, enligt regeringen, de vetenskapligakvalitetskraven ställas högt, lika högt som i forskning stödd utifrån andramotiv och med annan finansiering. Enutgångspunkt för forskningspolitiken bör enligt propositionen vara attforskningen inom högskolan måste betonas. Enligtden senaste verksamhetsberättelsen för högskolan - avseende /85- uppgick den externfinansierade delen av forskningsverksamheten inom teknik,naturvetenskap, medicin och samhällsvetenskap i genomsnitt till mellan 50 av hela omslutningen. I de angivna procenttalen ingår medel frånforskningsråd, sektorsorgan och andra finansiärer. Den externfinansieradeverksamheten inom högskolan har enligt propositionen nu fått en sådanomfattning att dess andel av den totala verksamheten knappast bör ökaytterligare. I fortsättningen bör högskolan, hävdar föredragande statsrådet,vara mer selektiv än när det gäller att åta sig olika former avuppdrag för näringsliv och förvaltning. En noggrann prövning bör göras i varjeenskilt fall och då framför allt i fråga om långsiktigheten i de utomståendefinansiärernas satsningar. Med tanke är det viktigt att de externafinansiärerna tar ett växande ansvar för den långsiktiga uppbyggnaden avkunskap ämne för ämne. Från högskolans synpunkt är det nödvändigt att dettagörs i sådana former att inte negativa konsekvenser uppstår för arbetet på egetprogramansvar genom att högskolan tvingas att överta ansvaret förpersonal inom uppdragsforskning utan att den tillförs motsvarande ekonomiskaresurser. Blandde förslag som läggs fram i propositionen finns exempel på ett sådant permanentansvarstagande för praktiskt motiverad verksamhet. Det sker bl. a. genom attdet till högskolan överförs medel för tjänster som professor i nationalekonomi,särskilt utvärderande arbetsmarknadsforskning, ekonomi samtinvandringsforskning. Rimlighänsyn måste emellertid också enligt propostionen tas till sek torsorganens och näringslivets intresse av rörlighet i den av dem initierade och stödda forskningen. Allt stöd till långsiktig kunskapsuppbyggnad be höver inte vara permanent. Lämpliga former för tidsbegränsade insatser är 15 finansieringav doktorandtjänster, forskarassistenttjänster eller sådana UbU 1986/87:26högskolelektorstjänster, särskilt avsedda för långsiktig kunskapsuppbyggnad,som tillkom genom den genomförda lärartjänstreformen. UHÄ bör enligt föredragande statsrådet noga följautvecklingen av den externfinansierade verksamheten inom högskolan med avseendepå inriktning, omfattning och former. Verksamhetsberättelserna bör innehållaredovisningar av detta. Skulle utvecklingen bli oförmånlig för högskolan skallUHÄ komma med förslag till åtgärder som kan erfordras. I motion 1986/87: Ub2 (vpk) yrkande 7 framhålls att densektoriellt finansierade forskningen kraftigt ökati betydelse och inom många områden spelat en viktig och positiv roll. Ä andrasidan finns det exempel på att en del sektorsforskning är mycket kortsiktig ochinte alltid uppfyller vetenskapliga krav. En överföring av medel frånsektorsforskningen till högskolan bör därför göras, liksom en översyn av floranav sektorsorgan. Motionärerna anser det lämpligt att den i motionen angivnaproblematiken blir föremål för genomlysning och redovisad i nästaforskningsproposition med de förslag som översynen föranleder. Enligt motion 1986/87: Ubl (c) yrkande 12 är en förenklingav det statliga anslagssystemet på forskningsområdet nödvändig, varvid destatliga resurserna bör koncentreras till högskolorna och forskningsråden,medan sektorsmyndigheternas resurser bör vara inriktade påutredningsverksamhet nära den tillämpade forskningen och på teknikutveckling.En översyn av det statliga anslagssystemet på forskningsområdet bör därförgöras. Enligt motion 1986/87: Ub6 (fp) yrkande 1 bör medelmotsvarande av anslagen till sektorsforskning för vardera budgetåren1988/89 och 1989/90 föras över till högskolans fakultetsanslag. I samband meden sådan överföring bör enligt motion 1986/87: Ub676 (fp) forskningsresursernavid i och högskolan i förstärkas. I motion 1986/87: Ub5 (m) betonas vikten av attuniversitet och högskolor ges möjlighet att bedriva grundforskning oberoendeav statlig eller annan styrning. Enligt motionärerna skall externfinansieradforskning kunna bedrivas men får aldrig bli av den omfattning att deninkräktar på den grundläggande forskningen (yrkande 5). Motionärerna föreslårvidare att -som en första etapp - av fackdepartementens medel försektoriell FoU successivt förs över till berörda fakultetsanslag ochforskningsråd samt till , varav huvuddelen . Regeringen bör få i uppdrag att göra dessa överföringarsamt fördelningar på anslag (yrkande 6). I samband med resursöverföringen böravveckling av vissa sektorsorgan övervägas (yrkande 7). Motionärerna anser attkvaliteten på den forskning som bl. a. skall utgöra beslutsunderlag fördepartement och myndigheter skulle vinna på att sektorsorganen bekostarforskningsverksamhet vid högskolans institutioner i stället för att utvecklaegna forskningsorganisationer och hänvisar till UHÄ:s förslag att av ensektorsmyndighets FoU-resurser bör avsättas för långsiktig kunskapsuppbyggnad. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Som utskottet har redovisat framhålls ipropositionen vikten av att grundforskningen inom högskolan förstärks. Denna forskning måste, 16 understryks det, stå frifrån såväl politisk styrning som krav från markna- UbU 1986/87: 26 den. Enligtvad utskottet erfarit beräknas högskolans fakultetsanslag enligt förslagen ipropositionen reellt, utöver pris- och löneomräkning, öka med . Medundantag för satsningen inom vissa programområden, som redovisas i följandeavsnitt, är forskningsanslagen under andra huvudtitlar reellt minskade elleroförändrade. Genom denna tydliga tonvikt på insatser för en förstärkning av högskolanuppnås alltså en effekt i linje med den av vissa motionärer förordadeöverföringen. Denna understryks ytterligare därigenom att i propositionenframhålls vikten av ett långsiktigt stöd från sektorsorganen till högskolansbasresurser. Således anges att sektorsorganen i högre utsträckning genom bl.a. finansiering av tjänster, inrättande av fleråriga ramprogram och avsättandeav fria forskningsresurser direkt till högskoleinstitutionerna bör inrikta sinverksamhet mot investeringar av permanent natur vid högskolan. Samtidigtanmodas högskolan att noggrannare än pröva externa uppdrag. Vidareanges i propositionen att balansen mellan olika delar av forskningssystemetkommer att vara föremål för fortlöpande analys och eventuella åtgärder, ochett särskilt uppdrag ges till UHÄ att noga följa utvecklingen av denexternfinansierade verksamheten inom högskolan. Närdet gäller motionerna 1986/87: Ub5, 1986/87: Ub6 och 1986/ 87: Ub676 som kräversärskilda överföringar av medel från sektorsorganen , dvs. före nästa forskningsproposition, avstyrker utskottetmotionsyrkandena med hänvisning till vad som anförts i det föregående, bl. a.att fakultetsanslagen nu ökar reellt med genom förslagen i propositionen.Med hänvisning till den översyn av anslagssystemet för hela högskoleområdet sompågår inom och till vad utskottet i övrigt har anförtavstyrks likaledes motion 1986/ 87: Ubl yrkande 12. Utskottethar således inget att erinra mot vad som anförts i propositionen beträffandesektorsforskningen under den kommande planeringsperioden. Utskottet anseremellertid att det finns skäl att på ytterligare stärkagrundforskningens ställning i högskolan. Den sektorsfinansierade forskningen,som i huvudsak är tillämpningsinriktad, har vuxit sig allt starkare under desenaste femton åren. Enligt utskottets uppfattning bör regeringen - såsomanförs i motion 1986/87: Ub2 - inför den nästföljande planeringsperioden1990/91 1992/93 se över sektorsorganens verksamhet och komma med förslag sominnebär att viss del av anslagen till sektorsforskningen förs över tillhögskolans fakultetsanslag m. m. för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden ihögskolan. Meddet anförda föreslår utskottet att med bifall till motion 1986/87:Ub2 yrkande 7 och med avslag på motionerna 1986/87: Ubl yrkande 12, 1986/87:Ub5 yrkandena 5, 6 och 7, 1986/87: Ub6 yrkande 1 och 1986/87: Ub676 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Yrkande10 i motion 1986/87: Ub5 (m) om att forskare vid högskolan skall delta som sekreterare i statliga utredningar i större utsträckning än bör inte föranleda något särskilt uttalande av . 2 1986/87. De projektsom finansieras via forskningsrådsnämnden ocb forskningsrå- UbU 1986/87:26 deninom verksamhetsområde är normalt av längrevaraktighet än ett budgetår. Både för den enskilde forskaren och för denhögskoleenhet där projektet bedrivs är det angeläget att få besked för enlängre period om och i vilken omfattning ett projekt kan räkna med stöd.Forskningsråden och forskningsrådsnämnden bör därför, anförs i proposifionen,bemyndigas att fatta anslagsbeslut för högst . En ökad långsiktighet irådens anslagsbeslut ger i sin tur förutsättningar för mer långsiktig planeringinom de berörda högskoleenheterna. Regeringen föreslår att bemyndigaregeringen att bemyndiga forskningsråden och forskningsrådsnämndeh att beslutaom tilldelning av anslag för högst . Utskottet föreslår att regeringenfår det begärda bemyndigandet. I propositionen betonas värdet av det ökade samarbetetmellan högskola och näringsliv. 1 detta sammanhang tar föredragande statsrådetupp bl. a. frågan om bisysslor och sekretess. Gällande bestämmelser innebär atthögskoleenheterna endast då särskilda skäl föreligger, t. ex. misstanke att enlärare missköter sitt ordinarie arbete på grund äv för omfattande bisysslor,får begära redovisning av bisysslorna. Högskoleledningen kan därvid försättas isvåra situationer. har därför föreslagit att lärarnaskall informera högskoleledningen om vilka ämnesbundna bisysslor av nämnvärdomfattning och varaktighet de innehar. En redovisning av dessa uppdrag skulleenligt nämnden minska problemen för högskoleledningarna, och riskerna förmisstänkliggörande av enskilda lärare, institutioner eller företag skulle blimindre. Föredragande statsrådet delar nämndens uppfattning och förordar atthögskolelärarna fortsättningsvis skall informera resp. högskoleledning omämnesanknutna bisysslor av nämnvärd omfattning och varakfighet.