bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottetförutsätter att projektramen anpassas till den högre nivån på AU 1986/87:13anslaget. Icenterpartiets kömmittémotion 1986/87: A421 finns ett tilläggsyrkande somgäller anslagsfördelningen på länsstyrelserna. Motionärerna menar att medlen isin helhet skall fördelas av länsstyrelserna. Utskottetanser för sin del att anslaget till regionala utvecklingsinsatser m. m. på siktbör i sin helhet fördelas till länen. Under innevarande budgetår har drygt 40milj. avsatts för centrala konsult- och utredningsinsatser samt för teknik-och kunskapsspridning. Med hänsyn till de projekt och aktiviteter som pågår ochplanerats bör för nästa budgetår högst 40 milj. kr användas för sådana centralainsatser. Återstoden, dvs. kr., bör följaktligen fördelas på länen vilketinnebär att hela tillskottet på anslaget kommer länen till del. Mot bakgrund avutskottets förslag om en uppräkning av det här aktuella anslaget med 200 milj.kr till 688 milj. kr innebär utskottets ställningstagande i denna del attandelen av de totala medlen som fördelas till länen ökar. i anslutning till motion A421 anfört om fördelningen av anslaget tillregionala utvecklingsinsatser m. m. bör ges regeringen till känna. Imotion 1986/87: A208 av m.fl. (s) framhåns projektmedlensbetydelse. Med dessa medel kan garanteras projekt som inte omedelbartresulterar i nya arbetstillfällen men som i ett längre perspektiv kan ha storbetydelse för sysselsättningen. De föreslår därför att möjligheter ges till enomfördelning mellan lokaliseringsstöd och projektmedel. Utskottetvill erinra om att projektmedlen inom länsanslaget inte är regelstyrda i sammagrad som lokaliserings- och glesbygdsstödet. Detta är anledningen till att endelram satts för hur mycket som får användas som projektmedel. Ett genomförandeav motionens förslag skulle innebära att delramen för projektmedel slopades,vilket skulle ge möjlighet för att fritt fördela länsanslagen påolika typer av stöd. Enligt utskottets mening innebär den nuvarande ordningenen garanti för att tillräckligt med medel används för lokaliseringsstöd ochglesbygdsstöd. Utskottet är därför inte berett att föreslå några ändringar iden gällande ordningen, varför motionen avstyrks. JanHyttring m. fl. (c) yrkar i motion 1986/87: A414 att glesbygdsdelegationentillförs ett anslag om 20 milj. kr för utveckling av hushållningssällskapensGårdenprojekt samt för insatser för att finna nya användningsområden avlandsbygdens naturresurser. För att utveckla idéer och tillvarata erfarenhetersamt omsätta dessa i en riksomfattande verksamhet krävs utvecklingskapital,menar motionärerna. Gårdenprojektetåtnjuter enligt vad utskottet inhämtat i regel stöd via länsstyrelserna. Glesbygdsdelegationen disponerar föi- innevarande bud getår 3 milj. kr i projektmedel (en ökning med 0,6 milj. kr från föregående budgetår). Därtill kommer ytterligare 1,5 milj. kr för genomförande av landsbygdskampanj i . Glesbygdsdelegationen har emellertid inte till syfte - och har heller inte de administrativa förutsätt ningarna - att förvalta utvecklingskapital av den storlek, dvs. kr., som här föreslagits. Motion A414 bör därför avslås. 5 1986/87. I ett antal motioner finns förslag om förstärkta insatser i olika län via förevarande anslag. 1 vissa motioner har storleken på den begärda resursökningen angivits, medan andra motioner allmänt pläderar för utökat länsanslag. De aktuella motionerna redovisas nedan. A488 och () A416 och () A478 (vpk) A486 och (c) A415 och BirgittaHambraeus (c) A480 vice talman och () A495 och () A424 () A453 () A466 ochMarianne () A417 i Bengtsforsoch ()- A498 och () A46I m.fl. (s) A462 Chariofte Branfing m.fl. (fp) A477 Sfina () A455 och () A419 m. fl. länsanslagom 120 milj. kr till länsanslag om 120 milj. kr (fördubbling tillVästerbottens län) uppräkning med 20 milj. kr innevarande budgetår ochbetydande tillskott 1987/88 till länsanslag om 40 milj. kr till ökat länsanslag med 20 milj. kr, dvs. 53,5 milj. kr tillGävleborgs län länsanslag om 45 milj. kr till ökade möjligheter att ge glesbygdsstöd till länoch () kraftig ökning av länsanslaget till - samtökad frihet för länsmyndigheterna att använda resurserna; långsiktigt stöd tilllokala kvinnoprojekt ökat länsanslag till län länsanslag om 8 milj. kr till länsanslag om 6 milj. kr till ökat länsanslag till () länsanslag om 7,5 milj. kr till länsanslag om 8 milj. kr till länsanslag om 9 milj. kr till län ökat länsanslag till län Utskottet har tidigare föreslagit att ifrågavarande anslagskall föras upp med ett belopp om 688 milj. kr. vilket innebär en uppräkning avanslaget med 200 milj. kr. Härmedskapas förutsättningar att fill stora delar tingodo- AU 1986/87:13 seönskemålen i motionerna om en utökad medelsfilldelning till länen. Det böremellertid som hitills ankomma på regeringen att fördela medlen mellan länen.Utskottet utgår från att regeringen i det arbetet beaktar de olika förhållandenoch problem i resp. län som bör vara avgörande för medlens fördelning. Medhänvisning till det anförda bör de i sammanhanget behandlade motionerna inteföranleda någon åtgärd. Utskottettar härefter upp frågan om särskUda medel till projektet för . Länsstyrelsernai , och har tillsammans organiserat ettutredningsprojekt kallat för . Projektgruppen har till uppdragatt utreda de biologiska, ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna föratt väsentligt öka lax- och örings-bestånd. Vidare skall projektetutreda möjligheterna för att utveckla en fisketurism som väsentligt ochvaraktigt ökar sysselsättnings- och rekreationsmöjligheterna i Vänernområdet.Fiskeristyrelsen har bidragit till projektarbetet med personella resurser samtgenom forskning och undersökningsarbeten. Projektgruppen arbetar med enslutrapport, bl. a. innehållande förslag till handlingsprogram. Enligt vadutskottet har inhämtat kommer rapporten att föreligga . Yrkanden om statligt stödtill projektet har framförts i följande motioner. Imotion 1986/87: A485 av m.fl. (s) hemställs dels att statligtstöd skall utgå för att förverkliga projektet för , dels attlänsstyrelserna i Ålvsborgs, och , inom i budgetenangivna ramar, ges ökade regionala utvecklingsmedel enligtmotionens finansieringsförslag, som innebär . per länsstyrelse under1987, . GötheKnutson m. fl. (m) begär i motion 1986/87: A470 förslag fill finansiering avprojektet med medel för regionala utvecklingsinsatser. I motion 1986/87: Jo411yrkar m. fl. (c, fp) att de tre länsstyrelserna får med 500000 kr.per länsstyrelse ökade medel för projektet för /88. BjörnSamuelson (vpk) anger i motion 1986/87: A432 önskemål om ett statligtfinansieringsansvar vad avser Laxfond för . Utskottethar ingen annan mening än motionärerna när det gäller angelägenheten av attgenomföra projektet för . Utskottet har inhämtat att projektet hittillshuvudsakligen har finansierats via länsstyrelserna. Somovan redovisats arbetar de berörda länsstyrelserna med etthandlingsprogram för det aktuella projektet. Detta bör kunna utgöra ett viktigtunderiag för beslut om hur man skall gä vidare i frågan. När det gällerlänsstyrelsernas engagemang i projektet inom ramen för de s. k. länsanslagenbör det enligt utskottets uppfattning ankomma på de berörda länsstyrelserna attgöra erforderiiga prioriteringar. Av betydelse i sammanhanget bör vara detpåslag på anslaget till regionala utvecklingsinsatser som utskottet tidigare idetta avsnitt förordat. Med hänvisning till vad sålunda anförts avstyrks deaktuella motionerna. Slutligen tar utskottet idetta avsnitt upp revisorers förslag 67 om den regionalaprojektverksamheten (Förslag 1986/87:8). Revisorerna 1986/87:13 har inriktatsin granskning på hur utvärderingen av projektverksamheten genomförs ochutnyttjas. Revisorernas granskning har visat att utvärderingen av de regionalaprojektmedlens användning har påtagliga svagheter. Goda möjligheter borde dockenligt revisorerna finnas att utveckla utvärderingsverksamheten. Detta kanväntas öka effektiviteten både . Vidare har revisorernafunnit att det projektregister som innehåller informafion om projekten behöverförbättras. Revisorernas förslag innebär att en expertgrupp bör tillsättas meduppgift att utarbeta riktlinjer för utvärdering äv den regionalaprojektverksamheten. Utskottetanser det värdefullt att revisorer utfört den refereradegranskningen av den regionala projektverksamheten. Utskottet har inhämtat attåtgärder vidtagits som bör innebära att man kommer till rätta med problemen.Här kan nämnas att regeringen uppdragit dels åt länsstyrelserna att fr. o. m.den 1 februari i är registrera de projekt som finansieras med medel från nämndaanslag, dels åt statskontoret att utarbeta förslag till modeller förinitiering, planering, genomförande och uppföljning av projekten i länen. Medhänvisning till de åtgärder som sålunda vidtagits föreslår utskottet attriksdagen lägger förslag 1986/87:8 från revisorer till handlingarna. Täckandeav förluster på grund äv kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. 1985/86 Utgift 1986/87 Anslag 1987/88 Förslag Anslagetanvänds för att täcka utgifterna för att infria statliga garantier för lån tillföretag i glesbygder och för län till kommersiell service enligt förordningen(1985: 619) om glesbygdsstöd samt vissa äldre, numera upphävda, förordningar. Budgetåret1984/85 ändrades detta anslag så att som dittills givit åriigabeslutsramar för kreditgarantier till företag i glesbygder m. m. därefterbeslutar om en flerårig engagemangsram som successivt skall byggas upp till 290milj. För innevarande budgetår fastställdes engagemangsramen till 100milj. Systemet innebär att länsstyrelsernas utrymme för ny kreditgivningskapas dels genom amorteringar av lån med statliga kreditgarantier sombeslutats efter , dels genom den successiva uppbyggnaden avengagemangsramen. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkt C 5 (s. 54-55) att ramen för kreditengageniangennästa budgetår får vidgas till 135 milj. kr. och att anslaget på nytt uppförsmed ett formellt belopp av . Ersättning för nedsättningav socialavgifter A U 1986/87:13 1985/86Utgift 353701331 1986/87 Anslag 310000000 1987/88 Förslag 395000000 Anslagetanvänds för att täcka avgiftsbortfallet till följd av nedsättningen iNorrbottens län av socialavgifter och den allmänna löneavgiften. Utgifter fördet särskilda bidraget till arbetsgivaravgifter vid en sysselsättningsökningbelastar däremot anslaget C 7. Regeringenföreslår under punkt C 6 (s. 55-56) att fill Ersättning förnedsättning av socialavgifter för /88 anvisar ett förslagsanslagav . Imoderata samlingspartiets kommittémotion 1986/87: A448 föreslås ett anslag av625 milj. kr. och i motion 1986/87: A420 föreslås 515 milj. kr.till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /88. () föreslår i motion 1986/87: A451 ett anslag av 645 milj. kr. Motionsyrkandenagår tillbaka på tidigare redovisade förslag att på olika sätt differentiera desociala avgifterna inom olika områden. Med hänsyn till att utskottet inte harställt sig bakom dessa förslag avstyrker utskottet även mofionärernas härföreliggande följdförslag i fråga om anslagsbevillning. Utskottet godkänner deni propositionen lämnade medelsberäkningen. Medel bör alltså anvisas med . 1985/86Utgift 169420721 1986/87 Anslag 120000000 1987/88 Förslag 169000000 Anslagetanvänds för att täcka dels utgifterna för sysselsättningsstöd enligtförordningen om regionalpolitiskt stöd, dels det särskilda bidrag till arbetsgivaravgiftersom utgår vid sysselsättningsökning i enligt lagen om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift i . Regeringenhar tidigare föreslagit att sysselsättningsstödet skall avskaffas i stödområdeC. Därför föreslås under punkt C 7 (s. 56) att tillSysselsättningsstöd för /88 anvisar ett förslagsanslag av169000000 kr. Imotion 1986/87: A448 av m. fl. (m) yrkas att regeringensanslagsframställning på denna punkt skall avslås i enlighet med förslaget isamma motion att sysselsättningsstödet skall upphöra. menar att sysselsättningsstödet är ett betydelsefuntregionalpolitiskt medel anser utskottet att denna stödform bör finnas kvar i deur arbetsmarknadsmässig synpunkt svårast drabbade områdena. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motion A448. i denna del. Imotion 1986/87: A420 av m. fl. (fp) föreslås att ansla get till sysselsättningsstöd beräknas till 194 milj. kr. med hänsyn till att g9 folkpartieti samma motion begär att regeringens förslag att avskaffa sys- AU1986/87:13 selsättningsstödet för stödområde C skall avslås. Såsom tidigare redovisats har utskottet för sin delgodkänt regeringens förslag att slopa sysselsättningsstödet i stödområde C. Medavstyrkande av motion A420 i denna del tiUstyrker utskottet regeringens begäranangående anslag till Sysselsättningsstöd. Expertgruppen för forskning om regional utveckling 1985/86 Utgift 4007000 Reservation 561000 1986/87Anslag 4 300000 1987/88Förslag 4 300000 Regeringen föreslår under punkt C 8 (s. 57) att riksdagenskall anvisa ett reservationsanslag av . till Expertgruppen förforskning om regional utveckling (ERU) för /88. I partimotion 1986/87: A421 från föreslåsatt kostnaderna för ERU:s verksamhet i fortsättningen skall belasta anslagetför Utredningsverksamhet m. m. (anslag A 3) på industridepartementetshuvudtitel, dvs. en återgång till tidigare anslagssystem. lade föregående år fram ett motsvarandeförslag, vilket avstyrktes av utskottet. Inte heller kan utskottet finnaatt detta förslag skulle gagna ERU:s forskningsverksamhet. Det finns enligtutskottets mening inte grund för synsättet att anslagets storlek kan påverkasav valet av anslagstitel. Med avstyrkande av motion A42I i denna del tUlstyrkerutskottet regeringens begäran om anslag till ERU. Kapitaltillskott till en utvecklingsfond för Västnorden 1986/87 Anslag 6928000 1987/88 Förslag 1 904 000 Regionalt sett har områdena i Västnorden, dvs. ,och , en delvis gemensam profil. Avstånden är ofta stora, både inomländerna och till omväriden, och befolkningarna är små. Den nästan endanaturresursen är fisk. Sammantaget leder detta till svåra infrastrukturproblem. Målet för Västnordensamarbetet, vilket inleddes ,är att nå fram till en mer tillfredsställande regional balans i samt attknyta Västnorden närmare det övriga ; Vid nordiska ministerrådets möte iaugusti 1986 undertecknades avtal och stadgar för en nordisk utvecklings- fond för Västnorden. Fonden skall främjautvecklingen av etf allsidigt och konkurrenskraftigt näringsliv i Västnorden.Fondens grundkapital skall uppgå till ett belopp som motsvarar , varav skall svara för . Inbetalningentill fonden skall ske . Beträffande den första inbetalningen till fonden harriksdagen på tilläggs budget 1 till statsbudgeten för /87 anvisat ett reservations- 70 anslag på 6 928 000 kr.Nästa inbetalning enligt avtalet avser perioden den I AU 1986/87:13 mars1988-den 28 februari 1989. Det belopp som skall inbetalas uppgår till eller . Regeringenföreslår under punkt C 9 (s. 57-58) att till Kapitaltillskott för Västnorden för /88 anvisar ettreservationsanslag av . Utskottets tillstyrker regeringensframställning om anslag för det aktuella ändamålet. Särskildaregionalpolitiska insatser för en infrastrukturutbyggnad m.m. 1987/88Förslag 3 000000 (nyn anslag) Regeringenföreslår under punkt C 10 (s. 58) att 300 milj. kr. anvisas engångsvis tillsärskilda regionalpolitiska insatser för infrastrukturutbyggnad m. m. Medlenskall kunna utnyttjas och disponeras avindustridepartementet. Sådanaregionalpolitiska medel bör enligt regeringen kunna användas vid uppbyggnad avteknikcentra, vid investeringar i nya utbildningar samt för mer projektbetonadverksamhet i regionalpolitiskt prioriterade regioner. Syftet är bl. a. attmedlen skall ha en kompetenshöjande funktion inom dessa regioner. Eftersom detinte i förväg kan anges i detalj var sådana medel bör sättas in och vilketorgan som skall svara för dem bör det ankomma på regeringen att närmare utformariktlinjerna för verksamheten. Medlenär vidare avsedda för särskilda utvecklingsinsatser i regioner med omfattande strukturomvandlingsproblem. Vid krisortshantering är det enligt departementschefen av vikt att ha tillgång till medel som snabbt kan sättas in vid sidan av ordinarie medel och med möjlighet till friare < Erfarenheternavid industrikriser visar att såväl arbetsmarknadspolitiska somregionalpolifiska åtgärder kan behöva sättas ip för att snabbt hjälpa dedrabbade människorna till nya tillfälliga eller permanenta arbeten, tillutbildning m. m. samt för att långsiktigt skapa ny sysselsättning på orten. Imotion 1986/87: A448 av m.fl. (m) anförs att långsikfigainvesteringar i infrastruktur, kommunikationer, utbildning m.m. är en . av deviktigaste åtgärderna som statsmakterna kan vidta för att öka tillväxtkrafternai de svaga regionerna. Medel för dessa ändamål bör dock inte delas ut somspeciella "paket" av industridepartementet. I stället bör de normalaanslagen inom berörda departement räknas upp. Ienlighet med detta ställningstagande begärs i motion A448, att riksdagenavslår regeringens förslag att anvisa ett reservationsanslag på 300 milj. kr.tin särskilda insatser för infrastrukturutbyggnad för /88. Istället föreslår motionärerna att sammanlagt 345 milj. kr. anvisas tillinfrastrukturella investeringar i vägar, flygplatser öch högskolor underkommunikationsdepartementets resp. huvud-fifiar. Imotion 1986/87: A420 av m. fl. (fp) yrkas att riksda gen avslår förslaget om 300 milj. kr. till regionalpolifiska insatser för 71 infrastrukturutbyggnad m.m. Några regler eller någon mer detaljerad be- AU 1986/87:13 skrivning avanvändningsområdena ges enligt motionen inte i budgetpropositionen.Folkpartiet ser samma typ av risker med detta förslag som för andra centraltgivna stöd av starkt selektiv karaktär. Därför föreslås att det årliga beloppetför infrastrukturåtgärder (100 milj. tillsammans med de av regeringenföreslagna medlen för offertstöd i stället överförs till länsanslaget. Imotion 1986/87: A482 av och () föreslåsatt anslaget C 10. Särskilda åtgärder för infrastrukturutbyggnad utnyttjas förbl. a. investering i marknadsföringshus i glesbygden. I motionen anförs attett sådant forum skulle kunna byggas upp som en resurscen-tral i glesbygd mednationell och internationell kontaktyta. I centralen bör finnas olika slags service,utveckling av idéer och verksamheter, kontaktförmedling, kurser, seminarierosv. Investeringskostnaden för en sådan resurscentral bedöms tillstorleksordningen . Utskottetdelar uppfattningen i motionerna A420 och A448 att regeringens förslag om ettsärskilt anslag om 300 milj. kr. för särskilda utvecklingsinsatser i regionermed omfattande strukturomvändlingsproblem skall avvisas. Utskottetifrågasätter inte behovet av att förbättra infrastrukturen och allmänt förstärkanäringslivets förutsättningar i de prioriterade regionerna. Tvärtom kan detenligt utskottets mening komma att behövas större belopp för detta ändamålunder de närmast följande åren än vad regeringen begärt. uppfattning bör emellertid de insatser det här är fråga om normaltanvisas via de ordinarie anslagen under resp. huvudtitel. Industriministern harför övrigt också själv i budgetpropositionen redovisat de insatser avregionalpolitisk betydelse som föreslås på olika politik-områden. Detframstår enligt utskottets mening som angeläget att får ta StäUningfill viktiga infrastrukturella satsningar. Regeringen bör sålunda på sedvanligtsätt återkomma till med förslag om särskilda insatser avdetta slag. anfört om infrastrukturella investeringarmed anledning avpropositionens förslag och motionerna A420 och A448 bör ges regeringen tillkänna. Av utskottets ställningstagande följer att motion A482 i den aktuelladelen bör avslås. Regionalpolitiska insatser i län och regioner Idetta avsnitt behandlar utskottet ett stort antal motioner som rör utveck lingen i olika delar av landet. I motionerna redovisas problem och ställs krav på insatser av olika slag från statens sida. I de åtgärdsprogram som presenteras ingår initiativ inom en rad områden. Det gäller utöver regional- och sysselsättningspolitiken även t. ex. utbildnings-, trafik-, industri- och energipolitiken. Vissa förslag är av långsiktig karaktär, medan andra för slag avser kortsiktiga insatser för att upprätthålla sysselsättningen. I motionerna förs också fram partiernas synpunkter påregionalpoliti- AU 1986/87:13 kens inriktning i stort och påstödområdesindelningén. Dessa frågor har utskottet tagit ställning till itidigare avsnitt. Även förslag om decentralisering av statlig verksamhet ochmedel för utvecklingsinsatser behandlas i andra avsnitt. Som redovisats i ett inledande avsnitt kanregionalpolitiken inte ensam lösa de problem som tas upp i motionerna. Skallutvecklingen kunna påverkas förutsätts samordnade insatser inom en radpolitikområden. Här har självfallet regionalpolitiken en viktig roll. Denekonomiska politiken är emellertid av grundläggande betydelse för den regionalautvecklingen. Utvecklingen i Norrlandslänen har under senare tidförsämrats. Befolkningstalen som ökade med ca 27000 personerhar minskat med drygt 19000 personer. Befolkningstalenframgår av följande sammanställning. 1970 1975 1980 1986 De inomregionala balansproblemen i Norrlandslänen harytterligare försämrats. Av 32 kommuner i inland har således intemindre än 30 haft en negativ befolkningsutveckling . Arbetslösheten i är genomgående högre änriksgenomsnittet. var genomsnittligt ca 28000 arbetslösa i regionenmed det största antalet - 8800 - i . Antalet sysselsatta haremellertid ökat . Förhållandenai de fem nordligaste länen behandlas i följande motioner. Ett tiotalmotioner behandlar och inland. I motion 1986/87: A464 av () diskuterasregionalpolitiska åtgärder i . Bl.a. anförs att är ettkonjunkturkänsligt län och att en konjunkturavmattning får förödande effekterbåde för den norrbottniska exportindustrin och för sysselsättningen. Därföryrkas i motionen att regeringen skall ges till känna nödvändigheten av höjdberedskap inför försämrade konjunkturer. Därutöver yrkas i motionen att regeringen skall ges tillkänna vad som i övrigt anförts om situationen i . I motionen anförs att befolk ningen i Norrbottenkommunerna i inlandet och i har minskat mycket markant och att detta län har landets högsta arbetslöshet, där det behövs 16000-17000 nya arbetstillfällen för att uppnå balans på arbets marknaden. Enligt motionären har nuvarande regionalpolitiska stödformer inte varit tillräckligt effektiva. Således behöver infrastrukturen förbättras, 73 arbetsgivaravgifternasänkas och stödfonder av olika slag ses över med AU 1986/87:13 sikte påförenkling och samordning. Yrkanden om åtgärder på dessa områden behandlasemellertid av andra utskott. Imotion 1986/87: A465 av () föreslås ett program förutvecklingsinsatser inom . Med hänvisning till att harbeslutat att älv skall ingå bland de älvar som skall skyddas avnaturresurslagen och därmed undantas från utbyggnad anser motionären attstatsmakterna har ett ansvar att med andra åtgärder skapa en positivutveckling. har länge präglats av utflyttning med ogynnsam åldersstruktursom följd hos den kvarboende befolkningen, vilken uppgår till 4000 personer.Därför krävs det ett program för utvecklingsinsatser omfattande turism,kommunikationer, småföretagsutveckling och jordbrukssektorn. () föreslår vidare i motion 1986/87: A489 regionalpolitiska åtgärderi östra . a. diskuteras inriktningen och omfattningen avnärings- och regionalpolitiska insatser i denna länsdel. Denna regionkännetecknas av stor arbetslöshet, kraftig avfolkning och en ogynnsamåldersstruktur bland befolkningen. För att skapa en positiv utveckling behövsåtgärder inom en rad olika områden, t. ex. en aktiv regionalpolitik,förstärkning av länsanslaget, ökade resurser till småföretagsutveckling,stimulans för dataföretag till etablering utanför storstadsregioner ochuniversitetsorter, åtgärder inom finans- och skatteområdena, en jord- ochskogsbrukspolitik som inriktas på att skapa livskraftiga familjejordbruk. Isamma motion förordas åtgärder för att stimulera till inflyttning till östraNorrbotten.