bet · GA01KrU22 · 1986-12-31 00:00:00 — 2. båten drivs meden motor vars propelleraxeleffekt eller motsvarande överstiger tio kilowatteller med flera motorer vilkas sammanlagda effekt överstiger nämnda tal. Registreringsplikten inträder då båten första gångensjösätts eller då den därefter utrustas med segel eller motor. Första och andra styckena gäller även utländsk båt varsägare är bosatt i . 6 § Även en annansvensk båt än en sådan som avses i 5 § får på begäran av ägaren föras in ifritidsbåtsregistret, om det med hänsyn till båtens typ och användning ellerannars finns särskilda skäl för aU den registreras. 7 § Den som ägereller förvärvar en båt, som inte är men skall vara registrerad, skallskriftligen till en länsstyrelse anmäla båten för registrering inom en veckafrån det att den förvärvades eller registreringsplikt inträdde. 8 § Densom förvärvar en registrerad båt och själv är skyldig att ha den KrU1986/87:22 registrerad skall inom skriftligen anmäla förvärvet till enlånssty- Bilaga 1 relse föranteckning i fritidsbåtsregistret. Vid förvärv genom arv, bodelning ellertestamente skall tiden räknas från arvskiftet eller bodelningen. Om arvskifteeller bodelning inte.behövs skall tiden räknas, vid testamente, från det dettakom att stå fast och i annat fall från det bouppteckning efter den avlidneavslutades eller dödsboanmälan gjordes. Övergår äganderätten till en registrerad båt på annat sättän genom arv, bodelning eller testamente, är även den förre ägaren skyldig attinom från den nye ägarens förvärv göra anmälan därom till enlänsstyrelse. 9 § Regeringen föreskriver vilka uppgifter i övrigt sonriägaren till en registrerad båt skall anmäla för anteckning i fritidsbåtsregistret. 10 § En båt skall avregistreras om den 1. förolyckats,huggits upp eller förstörts, 2. inte längrevanligen är förlagd i eller på grund av överlåtelse inte längre skallvara registrerad i fritidsbåtsregistret, 3. försvunniteller övergetts till sjöss och sedan inte anträffats , 4. frånhäntsägaren genom brott och inte anträffats därefter, 5. harregistrerats enligt lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässigsjöfart m. m., 6. i annat fall änsom sägs i 1-5 inte skall vara registrerad enligt 5 §, 7. är registreradenligt 6 § och anmäls för avregistrering. 11 § Om en båt skall avregistreras enligt 10 § 1-6 är ägarenskyldig att utan dröjsmål till en länsstyrelse skriftligen anmäla båten för avregistre ring. Om en länsstyrelse får kännedom om omständighet som avsesi 10 § I -6, får självmant avregistrera båten. 12 § Regeringen får meddela föreskrifter om skyldighetatt betala en årlig registeravgift. Avgiftsskyldig för en viss båt är ägaren av båten. Somägare av en registrerad båt anses den som är antecknad i fritidsbåtsregistretsom ägare när avgiften skall tas ut. Om flera ägare är antecknade är desolidariskt betalningsansvariga. 13 § Om en båtfrånhänts ägaren genom brott, är denne inte skyldig att betala registeravgift. 14 § Registeravgiften påförs genom automatisk databehandling på grundvalav uppgifter i fritidsbåtsregistret utan att beslut meddelas. 15 § Den som harpåförts registeravgift enligt 14 § får begära beslut om avgift. Begäranskall ha kommit in till en länsstyrelse senast efter den 11 dag då avgiftensenast skulle ha betalats. Har krav på avgiften tagits emot KrU 1986/87:22först sedan denna skulle ha betalats, räknas dock tiden från mottagnings- Bilaga . 16 § Betalas inte registeravgiften inom föreskriven fidfår verkställighet ske enligt utsökningsbalken. Ansvars- och överklagandebestämmelser m. m. 17 § Den somunderlåter att fullgöra sin skyldighet enligt 7 § döms till böter. 18 § Den somunderiåter att fullgöra sin skyldighet enligt 8 § och 11 § första stycket dömstill böter, högst . Är såväl förutvarande som ny ägare skyldig att göraanmälan enligt 8 § första och andra styckena och lämnar en av dem föreskrivnauppgifter, är dock den andre fri från ansvar. 19 § I fråga ombåt som ägs av bolag, förening eller annat samfund eller stiftelse eller annansådan inrättning eller av flera personer med samäganderätt kan en länsstyrelsepå begäran av samfundet, inrättningen eller samtliga delägare ifritidsbåtsregistret godta viss person som bärare av ägares skyldigheter ochansvar enligt denna lag. Vad som i lagen sägs rörande skyldigheter och ansvarför ägare av båt gäller därefter denne. 20 § Regeringeneller efter regeringens bemyndigande får i det särskilda falleteller genom föreskrift medge undantag från bestämmelserna omregistreringsplikt och avgiftsskyldighet i denna lag. 21 § beslut i det särskilda fallet får överklagas hoskammarrätten genom besvär. om överklagande av sjöfartsverketsbeslut med stöd av bemyndigande enligt 20 § meddelas av regeringen. Påkallas beslut av en lånsstyrelse enligt 15 § eller överklagas ettsådant beslut till domstol, befriar detta inte den avgiftsskyldige från att ibehörig ordning betala avgift som påförts honom eller fastställts genombeslutet. Detta gäller inte om annat förordnas av ellerdomstolen. Denna lag träder i kraft den . Registreringspliktinträder vid lagens ikraftträdande för en båt som då är sjösatt eller somtidigare har varit sjösatt. I stället för den i 7 § angivna tidsfristen skallgälla att anmälan för registrering skall ske . En båt som vidikraftträdandet är införd i det båtregister som förs enligt lagen (1979:377) omregistrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. och som skall vararegistrerad i fritidsbåtsregistret, skall genom försorg utandröjsmål överföras till detta register. En båt som harupptagits i skeppsregistret enligt punkt 5 övergängs-bestämmelserna till lagen(1973:1064) om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) skall ej införas ifritidsbåtsregistret. Avförs båten ur skeppsregistret enligt denna föreskriftskall den införas i fritidsbåtsregistret, om den skall vara registrerad enligtdenna lag. Lag omändring i sjölagen (1891:35 s. 1) Härigenom föreskrivs att 2 §sjölagen (1891:35 s. 1) skall ha följande lydelse. KrU1986/87:22 Bilaga 1 Fartyg, vars skrov har en största längd av och enstörsta bredd av , betecknas skepp. Annat fartyg kallas båt. Över svenska skepp föres ett skeppsregister. Över båtarföres ett båtregister enligt bestämmelser i lagen (1979:377) om registreringav båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. Över skepp under byggnad i ett skeppsbyggnadsregister. Skepps- och båtregistren samtskeppsbyggnadsregistret föras av myndighet, som regeringen bestämmer(registermyndigheten). förestås av en inskrivningsdomare.Denne skall vara lagfaren. Efter regeringens förordnande/å registren förasmed användning av automatisk databehandling. Över svenska skepp förs ett skeppsregister. Över båtarförs ett båtregister enligt bestämmelser i lagen (1979:377) om registrering avbåtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och ett fritidsbåtsregister enligt bestämmelseri lagen (1987:00) om fritidsbåtsregister. Över skepp under byggnad i ett skeppsbyggnadsregister. , båtregistret och skeppsbyggnadsregistretförs av den myndighet, som regeringen bestämmer (registermyndigheten).Registermyndigheten förestås av en inskrivningsdomare. Denne skall varalagfaren. Efter regeringens förordnande/or registren föras med användning avautomatisk databehandling. Dennalag träder i kraft . Senaste lydelse 1979:378. KrU 1986/87:22 3 Förslag till Bilaga 1 Lag omändring i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. dels att 5§ skall upphöra att gälla, dels att I, 4, 7-9 §§ och övergångsbestämmelserna tilllagen skall ha , följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1 § Registrering enligt denna lag sker . Registrering enligt denna lag sker i det båtregister som avses i 2 § sjö- i det båtregister som avses i 2 § lagen (1891:35 s. 1). andra stycket sjölagen (1891:35 -s.l). Båtregisterärenden är ärenden om 1. registreringeller avregistrering av båt, 2. anteckning avbåtförvärv, 3. annan införingi båtregistret, som sker på gruiid av föreskrift i lag eller annan författning. 4 § I båtregistret skallinföras varje I båtregistret skall införas varje' svensk båt, som används yrkes- svensk båt,som används yrkes mässigt till befordran av gods eller mässigttill befordran av gods ellei" passagerare, till bogsering eller passagerare,till bogsering eller bärgning, till fiske eller annan bärgning,till fiske eller annan fångst / eller till uthyrning fångsteller till uthyrning till allmän till allmänheten och vars skrov har hetenoch vars skrov har en största en största längd av . Även Även mindre passagerarbåt skall mindrepassagerarbåt skall iriföras i införas i båtregistret, om den är båtregistret,om den är konstruerad konstruerad så att den kan föra fler såatt den kan föra fler än tolv pas- än tolv passagerare. Första stycket gäller ocksåutländsk båt, som vanligen är förlagd till svensk hamn och vars ägare är bosatti . Regeringen får efter överenskommelse med främmande maktförordna om registreringsplikt även för annan fiskebåt än som avses i förstastycket. 7§ ' Båt skall avregistreras, om den Båtskall avregistreras, om den 1. förolyckats,huggits upp eller 1. förolyckats, huggits upp ellerförstörts, förstörts, 2. på grundav överlåtelse eller 2. på grund av överlåtelse eller eljest ej längre ärregistreringsbar, eljest ej längre skall vara Införd i 3. försvunniteller övergivits till 3. försvunnit eller övergivits tillsjöss och sedan ej hörts av under sjöss och sedan ej hörts av . 4. ej ärregislreringspliktig och av ägarenanmäls för avregislre- 14 Anmälan om avregistrering skall skeskriftligen. Skall båt avregistreras enligt 7 § 1-3 är ägaren skyldigatt inom en månad hos registermyndigheten anmäla båten för avregistrering. Upphörregistrerad båt genom överlåtelse att vara registreringsbar, svararförutvarande ägaren jämte förvärvaren för att båten anmäls för avregistrering. Den som underlåter att fullgöra sina skyldigheter enligtandra stycket skall dömas till böter, högst femhundra kronor. Anmälan om avregistrering skall skeskriftligen. Skall båt avregistreras är ägaren skyldig att inom enmånad hos registermyndigheten anmäla båten för avregistrering. Skall en båt pågrund av överlåtelse ej längre vara införd i båtregistret, svarar förutvarandeägaren jämte förvärvaren för att båten anmäls för avregistrering. Den som underlåter att fullgörasina skyldigheter enligt andra stycket skall dömas till böter, högst ettusenkronor. KrU1986/87:22 Bilaga 1 Föreligger sådana omständigheter att båt skallavregistreras enligt 7§ 1-3, får registermyndigheten självmant låtaavregistrefa båten. Föreligger sådana omständigheter att båt skallavregistreras får registermyndigheten självmant låta avregistrera båten. Denna lag' träder i kraft den 1juli 1979. Genom lagen upphävs båtregis-treringslagen (1975:604). Beror förvärv av villkor, sominnefattar förbehåll om återtaganderätt, skall frist för anmälan av förvärvetej i något fall räknas från dag före ikraftträdandet. Motsvarande gäller ifråga om frist för anmälan för registrering av nybyggd båt eller av sådanutländsk båt som avses i 4 § andra stycket eller av båt som utgör fillbehörtill annat fartyg. Båt som har upptagits i skeppsregistret enligt punkt 5övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891: 35s. 1) skall ej införas i båtregistret. Avförs båten ur skeppsregistret enligtdenna föreskrift, skall den införas i båtregistret, om den årregistre-ringspliktig enligt denna lag. Är den icke regislreringspliktig, skallden ändå införas i båtregistret, om ej ägaren har begärt annat. Båt som har upptagits i skeppsregistret enligt punkt 5övergångsbestämmelserna till lagen (1973:1064) om ändring i sjölagen (1891: 35s. I) skall ej införas i båtregistret. Avförsbåten ur skeppsregistret enligt denna föreskrift, skall den införas ibåtregistret, om den är regislreringspliktig enligt denna lag. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1986:371) om flyttning av fartyg i Härigenom föreskrivs att 6 § lagen(1986:371) om flyttning av fartyg i allmän hamn skall ha följande lydelse. KrU 1986/87:22 Bilaga 1 I fråga om fartyg som är införda iskepps- eller båtregistret enligt 2 § sjölagen (1891:35 s. 1) eller i motsvarandeutländskt register skall vid tillämpningen av denna lag den som är antecknad iregistret anses som ägare. Har ett förvärv av skepp skrivits in iskeppsregistret med stöd av 14 § tredje stycket första meningen sjölagen, ansesförvärvaren som ägare. Vad som sägs om ett fartygs ägare gäller i övrigtinnehavaren i fråga om fartyg som innehas på grund av förvärv med förbehåll omåtertaganderätt. I fråga om fartyg som är införda iskeppsregistret, båtregistret eller fritidsbåtsregistret enligt 2 § andrastycket sjölagen (1891:35 s. 1) eller i motsvarande utländskt register skallvid tillämpningen av denna lag den som är antecknad i registret anses somägare. Har ett förvärv av skepp skrivits in i skeppsregistret med stöd av 14 §tredje stycket första meningen sjölagen, anses förvärvaren som ägare. Vad somsägs om ett fartygs ägare gäller i övrigt innehavaren i fråga om fartyg sominnehas på grund av förvärv med förbehåll om återtaganderätt. Denna lagträder i kraft . Lagutskottetsyttrande /87:6 y om lag om fritidsbåtsregister, m. m. 1986/87:121) KrU 1986/87:22 Bilaga 2 har beslutat bereda lagutskottet tillfälleatt yttra sig över dels proposition 1986/87:121 om lag om fritidsbåtsregisterm.m. jämte de motioner som kan komma att väckas med anledning av propositionen,dels den under allmänna motionstiden väckta motionen 1986/87:Kr411 omregistrering av fritidsbåtar. Med anledning av propositionen har väckts motionerna 1986/87:Krll5-117. har till lagutskottet för kännedomöverlämnat en från Båtsportens samarbefsdelegation inkommen skrivelse. har beslutat att avge yttrande i ärendet samtatt med yttrandet till kulturutskottet överlämna motion 1986/87:L613. Lagutskottetfår anföra följande. Enligt sjölagen (1891:35 s.l) delas fartyg in i tvåkategorier. Till den första gruppen, som betecknas skepp, hör fartyg vars skrovhar en största längd av och en största bredd av . andra kategorin ingår alla andra fartyg, vilka kallas båtar. Svenska skeppskall enligt sjölagen registreras i ett särskilt skeppsregister. Registreringenhar civilrättsliga verkningar och medför bl. a. att skeppen kan användas somkreditsäkerhet. Även vissa båtar skall registreras enligt bestämmelser i lagen (1979:377)om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m. m. Registrering skall skeav bl. a. båtar som yrkesmässigt används för person- eller godstransporter,till fiske eller annan fångst i eller till uthyrning till allmänheten.Registreringsplikten avser alla båtar som har en längd av minst 6 meter.Registrering i båtregistret har inte någon civilrättslig betydelse utan syftetmed den är främst att tillgodose ett offentligrättsligt behov av registreringav de båtar som står under samhällets tillsyn. Skepps- och båtregistren förs aven särskild myndighet, sjöfartsregistret, som utgör en särskild enhet vidStockholms tingsrätt. I propositionen läggs fram förslag till en lag omregistrering av fritidsbåtar. Enligt förslaget skall varje svensk båtregistreras i fritidsbåtsregistret om båten drivs med segel eller motor ochskrovet har en längd av . För båtar som drivs med motor varspropélleraxeleffekt överstiger (ca 14 hästkrafter) föreliggerregistreringsplikt också om skrovet är kortare än . Undantag frånregistreringsskyldigheten görs för båtar som skall registreras i registret förbåtar i yrkesmässig sjöfart samt båtar som intevanligen är förlagda i . skall föras av KrU 1986/87:22 sjöfartsverketoch länsstyrelserna med hjälp av ADB. Ändamålet med Bilaga 2 registretanges i lagförslaget vara att ge underlag för kontroll av ordning och säkerhettill sjöss samt planering av trafiken med fritidsbåtar. ocksåutnyttjas för planering som avser turism, friluftsliv och naturvård samt förutredningar rörande skatter och tullar. Vidare får det användas av kronofogdemyndigheternai deras indrivningsverksamhet. föreslåsockså vissa ändringar i lagen om registrering av båtar i yrkesmässig Förslaget innebär bl. a. att registreringsplikten vidgas till att avse ocksåbåtar med längd av samt fiskebåtar som används i 1 motion Kr411 (m), som väckts under allmänna motionstideni år, framhålls att det planerade båtregistret kommer att förorsaka kostnaderoch byråkrati utan att ge några fördelar som uppväger nackdelarna. Vidarepåpekas att registret medför krångel för båtägarna och att båtorganisationernakraftigt motsätter sig införandet av ett register. Motionärerna anser attregistret är omotiverat och står i strid med strävandena mot förenkling ochökad frihet. Enligt motionärerna bör regeringen inte framlägga någon propositioni ämnet eller i vart fall hos båtorganisationerna efterhöra om syftet medregistreringen kan uppnås på annat sätt. Motionärerna yrkar att det anförda gesregeringen till känna. Motionärerna i motion Krl 15 (fp) påpekar att huvudsyftetmed den föreslagna lagstiftningen torde vara att skattekontroll ochindrivningsverksamhet skall underlättas och att de därför inte kan biträdaförslaget. Vidare framhålls att kostnaderna för den ökade byråkrafisering somförslaget innebär inte kommer atf uppväga de fördelar som en eventuelleffektivisering av skatteuppbörden kan medföra. I motionen yrkas därför avslagpå propositionen. I mofion Kr 116 (fp) yrkas också avslag på propositionen.Vidare begärs att förslag till utveckling av båtlivet i skall föreläggasriksdagen. I motionerna L613 och Krl 17 tas upp frågan omansvarsförsäkring för fritidsbåtar. I mofion L613 understryks betydelsen av aftansvarsförsäkring blir obligatorisk för fritidsbåtar. Mofionärerna hävdar attdet hinder som tidigare förelegat mot införande av en försäkringsplikt kommeratf försvinna om ett båtregister införs. De yrkar att def anförda gesregeringen fill känna. Samma motionärer framhåller i motion Krl 17 aft detföreslagna båtregistret endast kommer att omfatta ca 400 000 av landets 1,1miljoner fritidsbåtar. Registret ger enligt motionärernas mening intetillräckligt underlag för en obligatorisk ansvarsförsäkring och de påpekar attflertalet olyckor fill sjöss förekommer med sådana båtar som inte kommer attomfattas av registreringen. Motionärerna yrkar att vad som anförts om viktenav obligatorisk ansvarsförsäkring skall ges regeringen fill känna. Som framhålls både i proposifionen och i mofionerna Krl 17och L613 finns det ett nära samband mellan frågan om registrering av frifidsbåtar och spörsmålet om obligatorisk ansvarsförsäkring. Enligt vad lagutskottet uttalat då försäkringsfrågan tidigare aktualiserats i (se senast LU 1985/ 86:26) kan ett system med obligatorisk ansvarsförsäkring inte genomföras utan någon form av registrering av fritidsbåtar. Försäkringsfrågan har därför 18 fått vilai avvaktan på att arbetet med ett båtregister slutförts. KrU 1986/87:22 Med anledning av att försäkringsfrågan nu åter tagits uppi motioner vill Bilaga 2 lagutskottet än en gång stryka under aft det är i höggrad angeläget att den som skadas vid en sjöolycka kan få en fullgodersättning. Med hänsyn till att skadeståndsskyldigheten vid olyckor till sjösskan avse betydande belopp, som den vållande kanske inte kan betala, är defviktigt att ägarna av fritidsbåtar tecknar en försäkring som täckerskadeståndsansvaret. Båtägarna torde också i betydande utsträckning ha någonform av ansvarsförsäkring. 1 det försäkringsskydd som försäkringsbolagenerbjuder båtägarna ingår sålunda ofta sådan försäkring som ett moment. Dettorde däremot vara mindre vanligt att försäkring finns för just de båtar medvilka olycksriskerna är störst, dvs. mindre båtar med kraftiga motorer. Utskottetvidhåller därför sin tidigare uttalade uppfattning att tillfredsställandeersättningsmöjligheter för de skadelidande kan garanteras med någorlundasäkerhet endast om ansvarsförsäkring blir obligatorisk. Genom den i proposifionen föreslagna registreringen avfritidsbåtar skapas enligt utskottets mening förutsättningar för införandet aven obligatorisk ansvarsförsäkring. Regisfreringsplikten kommer visserligeninte att omfatta alla fritidsbåtar. När det gäller de typer av fritidsbåtar sominte skall registreras, dvs. i huvudsak roddbåtar, segelbåtar med en längd avmindre än samt båtar som drivs med svaga motorer, torde emellertid intebehovet av ansvarsförsäkring vara särskilt framträdande. Enligt utskottetsmening är det angeläget att förslaget i propositionen genomförs och att därmedförsäkringsfrågan kan bringas närmare en lösning. Såvitt rör lagutskottets beredningsområde ser utskottetdet vidare som en fördel med registrering av frifidsbåtar atf den möjliggör attkronofogdemyndigheternas indrivningsverksamhef kan bedrivas effektivare.Utmätnings-förfarandet enligt utsökningsbalken bygger på attkronofogdemyndigheternas arbete med att söka efter utmätningsbar egendom somtillhör gäldenären i stor utsträckning skall ske genom efterforskning i olikaregister. Fritidsbåtar representerar ofta ett stort värde och gäldenärenseventuella båtinnehav är därför av intresse för kronofogdemyndigheterna.Hittills har myndigheterna vid utredning om gäldenärens båtinnehav varithänvisade till aft söka i privat förda kataloger o.d. Genom tillskapandet avett centralt båtregister som förs med ADB-stöd underlättasutmätningsförfarandet avsevärt. Från de synpunkter som lagutskottet har att beaktaförordar utskottet således att förslaget om eft fritidsbåtsregister genomförs.Motionerna Kr411, Krl 15 och Krl 16 i denna del bör därför enligt lagutskottetsmening avslås. När det gäller önskemålen i mofionerna Krl 17 och L613 omett särskilt uttalande från sida beträffande införande avobligatorisk ansvarsförsäkring vill utskottet hänvisa till vad som anförs ipropositionen. Enligt föredragande statsrådet kommer försäkringsfrågan fortsattatt övervägas inom och kan det även finnas anledning att taupp frågan inom ramen för det nordiska lagstiftningsarbetet. Utskottet somförutsätter att så också sker anser att motionerna Krl 17 och L613 därför intepåkallar någon vidare åtgärd. Avslutningsvis vill utskottet framhålla att det hade varitfördelaktigt om registreringen av fritidsbåtar kunnat samordnas med registreringen av båtar i 19 Utskottef godtar emellertid de i propositionen anförda Kj-y1986/87:22 skälen för att ett särskilt frifidsbåtsregister bör inrättas. En konsekvens av den föreslagna ordningen är att dennuvarande möjligheten för ägare av frifidsbåtar att frivilligt få sina båtarregistrerade i registret för båtar i yrkesmässig sjöfart måste upphöra och attde fritidsbåtar som redan registrerats i detta register skall föras över filldet nya registret. I skrivelsen från Sjösportens samarbefsdelegation harpåpekats att fritidsbåts-ägarna härigenom går miste om möjligheten att fånationalifetsbevis för båtarna utfärdade av sjöfarfsregistret. Denna möjlighethar enligt skrivelsen varit orsaken fill att många ägare av fritidsbåtarfrivilligt ansökt om registrering vid sjöfarfsregistret och dessa båtägareriskerar nu aft förlora sina nationalifetsbevis. Enligt 1 § sjölagen ankommer det på regeringen att utfärdaföreskrifter om nafionalitetshandlingar för svenska fartyg. Enligt vadutskottet inhämtat kommer frågan om en fortsatt möjlighet för fritidsbåtsägarnaatt få nationalitetshandlingar för sina båtar att övervägas inomregeringskansliet i samband med förberedelsearbetet beträffandefritidsbåtsregistret. Utskottet förutsätter att därvid också behovet av enövergångsreglering för de fritidsbåtar som redan är införda i båtregistretkommer atf prövas. Utöver det anförda föranleder proposifionen och motionernainte några uttalanden från lagutskottets sida. På lagutskottets vägnar Per-OlofStrindberg Närvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), MarianneKarlsson (c), (), (), (), () och (). (), (), (), () och () anser att den del avutskottets yttrande som börjar på s. 18 med "Som framhålls" ochslutar på s. 20 med "att prövas" bort ha följande lydelse: