bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Den erbjuder enligt utskottets mening ocksä störremöjligheter att åstadkomma en önskad samordning mellan olika biståndsformer änvad ett renodlat ämnes- och projektinriktat bistånd skulle göra. 1 motion U229(m) framförs invändningen att landprogrammeringen innebär en läsning för läng tidtill bestämda mottagarländer. Utskottet vill med anledning av denna invändningerinra om att utvecklingssamarbete till sin karaktär är långsiktigt. Även ettprojektinriktat samarbete bör om det skall bli meningsfullt vara långsiktigt. Medhänvisning härtill avstyrks yrkande 8 i motion U229 (m). I detta sammanhang vill utskottet också behandla tvåyrkanden i motion U217 (m) i vilka det föreslås dels att det svenskautvecklingssamarbetet i högre grad skall styras av samverkan mellan biståndetsgrundstenar, nämligen fattigdomsorientering, medverkan av befolkningen,landsbygdsutveckling, grundbehovsstrategi och självlillit (yrkande I), dels att den kortsiktigainriktningen av biståndet mäste underordnas den långsiktiga (yrkande 5). Utskottet delar motionärens åsikt att dessa grundstenar ärväsentliga för ett väl fungerande bistånd. Det svenska biståndet styrs i höggrad av kriterier av detta slag och de återspeglas också i våra biståndsmål.De i yrkandet angivna grundstenarna ger dock inte en uttömmande beskrivning avdet svenska biståndets prioriteringar. Det väsentliga i yrkandet är emellertid, såsom utskottettolkar det, att utvecklingsplaneringen skall vara så integrerad att olikainsatser samverkar med varandra. Utskottet anser att landprogrammeringen, merän andra biständsmetoder, har förutsättningar att åstadkomma dels denerforderliga samordningen, dels långsiktigt tänkande i biståndet. Med hänvisning till det anförda fär utskottet anseyrkandena 1 och 5 i UU 1986/87:10 motion U217 (m) besvarade. I flera motioner föreslås att regeringen överväger ettlångsiktigt biståndssamarbete med andra länder än de som ingär iprogramlandskretsen. Således föreslås i motion U216 (fp),att reguljärtbiståndssamarbete inleds med utan att landet för den skull behöverbli-programland. 1 . motion U229 (m) nämns , och somexempel på länder med vilka reguljärt samarbete skulle kunna inledas. 1 motionU205 (c) föresläs att och skall bli nya programländer ochi motion U230 (m) att ett ökat svenskt bilateralt och eventuellt ett gemensamtnordiskt bistånd skall ges till . Demokratibistånd ur den av bl.a.centerpartiet föreslagna anslagsposten för detta ändamål bör ges till ,heter det i motion U236 (c). Även (fp)-motionen U216 föreslår demokratistödtill , finansierat med medel ur anslagsposten för särskildaprogram. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden anföraföljande. Alla de nämnda länderna erhåller i större eller mindre grad och i olika former svenskt bilateralt bistånd. har mottagit ett relativt betydan de bistånd i form av katastrofinsatser. Sädana medel har också gått till . BITS bedriver samarbete med och och i det ' sistnämnda landet är även SAREC och verksamma. nitärt bistånd kommer och till del. "Även i finns begränsade svenska biståndsinsatser. Dessutom arbetar svenska en skilda organisationer med bidrag frän SIDA i flertalet av dessa länder. Det "' finns pä detta sätt stora möjligheter att även med länder som inte är pro-' ; gramländer bedriva ett nära samarbete och stödja olika delar av samhällsut vecklingen. En övergäng till ett reguljärt och därmed mer långsiktigtbistånd till något av dessa eller andra länder är emellertid ett storlsleg somutskottet inte nu är berett all förorda. Enligt utskottets bedömning torde detinte heller finnas förutsättningar för att göra till någon form avsamnordiskt bi-sländsmottagarland. Med hänvisning till det anförda avstyrksyrkande 9 i motion U229 (m), yrkande 5 i motion U205 (c) och yrkandena 2. och 3i motion U230 (m). Detta betyder inte att kretsen av programländer är en gångför alla given. Den kan ändras, men det bör ske efter omsorgsfull beredning ochbeslut av . Yrkandet i motion U2I6 om medelsanvisning till Ugandabehandlas i betänkandets avsnitt om samarbete med enskilda länder liksomyrkandena om bistånd till . Under denna rubrik behandlar utskottet ytterligare ett parmotionsför slag som har samband med biståndets former. 1 motion U209 (c) föresläs all regeringen tar initiativ till ätt en nordisk handlingsplan för biståndet utar betas och föreläggs . Enligt vad utskottet inhämtat pågår redan inom den nordiska ämbetsmannakommittén för biståndsfrågor ett. arbete på att utforma en sädan handlingsplan. Planen kommer att föreläg gas de nordiska biståndsministrarna. Yrkandet torde följaktligen inte behö va föranleda någon ytterligare åtgärd frän sida och kan därmed anses besvarat. 1 yrkande 1 i motion U205 (c) föreslås all ettbiständsdepartement inrät- UU 1986/87:10 tas. Som utskottet framhöll förraåret då ett liknande yrkande behandlades, tillkommer det regeringen själv attbesluta om organisationen av sitt arbete. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill yrkandet. 1 motion U209 föresläs även detta riksmöteatt en parlamentarisk biståndspolitisk utredning skall tillsättas avregeringen. Dess uppgift bör enligt motionärerna bli att ange klarareriktlinjer för det svenska utvecklingssamarbetet, som bl. a. måstekoncentreras till de problemområden som är mest angelägna och mest meningsfullaför det internatioriella biståndet. Riktlinjer för en sådan utredning, däföreslagna av de tre partierna (m), (fp) och (c) gemensamt, återgavs i enreservation till utskottets betänkande UU 1983/84:15. Som framhölls i förra årets betänkande UU 1985/86:15 hardet svenska utvecklingssamarbetet underkastats översyner pä fleradelområden. Det gäller biståndet genom enskilda organisationer, landprogrammeringsmetoden,SIDA;s organisation, SAREC:s verksamhet och katastrofbiståndet. Som ettresultat av dessa utredningar har det svenska utvecklingssamarbetet genomgåttvissa förändringar under senare är. Utskottet anser att biståndssamarbetetgenom denna fortlöpande och partiella reformverksamhet fortlöpande har kunnatanpassas till.nya krav och behov. Det är inte uteslutet alt det kommer attuppstå behov av att. se över andra delar av biståndspolitiken på liknande sätt. Yrkande 1i motion U209 (c) avstyrks därför. 1. beträffande tillväxtmålel attriksdagen avslår yrkande 7 i motion 1986/87:U205, 2. beträffandemiljön som bisiåndsmål attriksdagen med anledning av yrkande 2 i motion 1986/87:U209 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande demokratimålet s.y. 2 (fp) att förklarar yrkande 9 i motion 1986/87:1)209, ifrågava rande del av yrkande 2 i motion 1986/87:U216, ifrågavarande del av yrkande2i motion 1986/87:U229, yrkande 4 i motion 1986/87:U2I8 ochyrkande 6 i motion 1986/87:U531 besvarade med vad utskottet anfört, 4. beträffandestrategi för demokratiutveckling res 3 (m) att avslår ifrågavarande del avyrkande 2 i motion 1986/ 87:U229, 5. beträffandeanslagsposfför demokratiutveckling res 4 (c) att avslår yrkande 10 i motion1986/87:U209 och yrkande . res 5 (m) 30i motion 1986/87:U229, 6. beträffandebistånd genom politiska partier tn. res 6 (m, fp) att avslår yrkande 3 i motion1986/87:U216 och ifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1986/87:U229, 7. beträffandeavbrytande av bistånd m. m. res 7 (m) att avslår ifrågavarande del av yrkande 2 i motion1986/ res 8 (fp) 87:U216 och yrkande 4 i motton 1986/87:U229, 8. beträffanderedovisning av situationen för mänskliga rättigheter res 9 (m, fp) attriksdagen avslår motion 1986/87:U210, ifrågavarande del av yrkande 2 i motion I986/87:U216 och yrkande 3 i motion 1986/ 9.beträffande översyn av biståndsmälen res 10 (m, fp, c) attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 10. beträffandebiståndets inriktning på miljöfrågor attriksdagen förklarar ifrågavarande del av yrkande 12 i motion 1986/87 :U209,ifrågavarande del av yrkande 1 i motion 1986/ 87:U216 och ifrågavarande del avyrkande 5 i motion 1986/87:U229 besvarade med vad utskottet anfört, 11. beträffandelandsbygdsutvecklingens andel av biståndet att avslår yrkande 10 imotion 1986/87:U205, 12. beträffande-strategiför resurshushållning m. m. attriksdagen förklarar ifrågavarande del av yrkande 12 i motion 1986/87:U209 ochyrkandena 8 och 9 i motion 1986/87:U217 besvarade med vad utskottet anfört, 13. beträffandeskydd av tropiska .skogar m. m. attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1986/87:U2I7, yrkandena 24 i motion1986/87:U219 och återstående del av yrkande 12 i motion I986/87:U209 besvarademed vad utskottet anfört, 14. beträffande enskilt företagande m. m. s.y. 3 (m) att förklarar ifrågavarande del av yrkande I i motion 1986/87:U216 och yrkande 6 i motion 1986/87:U229 besvarade med 15. beträffandebefolkningsfrågor s.y. 4 (fp) att förklararifrågavarande del av yrkande 1 i motion I986/87:U2I6 besvarat med vad utskottetanfört, 16. beträffandebekämpning av AIDS attriksdagen med anledning av yrkandena I och 2 i motion 1986/ 87:U203, yrkande 8i mofion I986/87:U205 och motion 1986/ 87:U228 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 17. beträffandealkohol och narkotika attriksdagen förklarar yrkande 11 i motion 1986/87:U205 besvarat med vad utskottetanfört, 18. beträffandebistånd för kvinnor attriksdagen förklarar yrkande 14 i motion 1986/87:U209 och yrkande 4 i motion1986/87:U216 besvarade med vad utskottet anfört, 19. beträffandekvinnoinriktadeprojekt res, 11 (vpk) att avslåryrkandena 16 i motion 1986/87:U238, attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion I986/87:U536 besvarat med vadutskottet anfört, 38 21. beträffandeeffektivitet i biståndet m. m. res 12 (m) att avslår yrkande 1 i motion1986/87:U229. 22. beträffandebiståndsinspektör m. m. res 12 (m) att avslåryrkande 12 i motion 1986/87:U229, 23. beträffandelandprogrammering och projektbistånd res 13 (m, c) att avslår yrkande 8 i motion1986/87:U229, 24. beträffandesamordning av biståndsinsatser m. m. attutskottet förklarar yrkandena 1 och 5 i motion 1986/87:U217 besvarade med vadutskottet anfört, 25. beträff'andeutvidgning av kretsen av samarbetsländer res 14 (m) att utskottet avslår yrkande 9 i mofion1986/87:U229, s.y. 5 (fp) 26. beträffandeprogramlandssamarbete med och attriksdagen avslår yrkande 5 i motion 1986/87:U205, 27. beträffandeutveckhngssa/narbete med attriksdagen avslår yrkandena 2 och 3 i motion 1986/87:U230, 28. beträffandenordisk ha/idlingsplan attriksdagen förklarar yrkande 8 i motion 1986/87:U209 besvarat med vad utskottetanfört, attriksdagen avslår yrkande 1 i motion I986/87:U205, 30. beträffande biståndspolitisk utredning res 15 (m, c) att avslår yrkande I i motion I986/87:U209. Propositionen (s. 47-52, 58-60) tillhör de länder som ger störst bidrag till multilateraltbistånd. har en knapp tredjedel av biständsbudgelen avsatts förstöd till genom multilaterala kanaler, dvs. FN-systemetsbiståndsorgan och finansinstitulioner som och regionalautvecklingsbanker. befinner sig FN i den allvarligaste finansiella ochpolitiska krisen i organisationens historia. Dess framtid beror på medlemsstaternas politiska vilja. De mäste i ord och handling sluta upp bakom och utnytt ja världsorganisationen för att finna lösningar på gemensamma problem. Många av utvecklingsproblemen kan inte avhjälpas effektivt annan än ge nom samordnade internationella insatser, oftast genom FN:s olika organ. Detta gäller exempelvis miljöproblem, befolkningstillväxt, hälsovård, ut veckling av nya energikällor, forskning och livsmedelsbrist. Det finns inte något alternativ till förbättrat internationellt samarbete, och FN har därvid en nyckelroll. . - verkar för att allomfattande och konkreta reformerkommer till stånd för att säkerställa FN :s effektivitet och finansiella bas. budgetprocessenför FN:s verksamhet behöver förbättras. Föråldrade och UU 1986/87:10 mindreangelägna program bör utmönstras ur organisationens verksamhet. Sekretariatetbör rationaliseras och effektiviseras. Medlemsländer som häftar i skuld tillorganisationen mäste förmås fullgöra sina förpliktelser enligt gällande regler.Generalsekreteraren bör aktivt verka för att nödvändiga reformer vad gällerFN:s administration och program kommer till stånd. Den nuvarande högstabidragsandelen om för enskilt medlemsland bör sänkas. Pä sä sätt skullebättre kijnna markeras att är en organisation för alla stater, och bör görasmindre beroende av enstaka bidragsgivare. Miiltiläteralt bistånd har betydande fördelar. Detmarkerar dels stöd ät internationellt samarbete och tilltron lill FNsom ett instrument för fred och säkerhet, dels att alla kan göraanspråk på resurserna, även de som annars skulle falla utanför de flestabiståndsprogram. Resur- , serna förknippas inte med ett enskilt givarlandspolitiska eller ekonomiska villkor. I stället har ett ofta stortinflytande över hur medlen används av FN-organen och de övriga multilateralaorganisationerna. Vidare kan spara administrativ kapacitet genom altlämna biständsmedel genom internationella organ vars allmänna mål ligger ilinje med dem ställt upp för sitt bistånd. Med hänvisning till vad som inledningsvis framhölls omglobala lösning ar pä svära utvecklingsproblem bör även i fortsättningen starkt stödja de multilaterala biståndsorganen. Dessa har kunnat påverkas i en frän svensk utgångspunkt önskvärd riktning genom att betydande resurser ställts till förfogande. Bidragen bör öka även . Detta gäller både i de FN-organ där varje land har en röst (UNDP, , fackorganen) och i de institutioner som finansieras efter en förhandlad bidragsskala och har en efter kapitalinsats vägd rösträtt (, , regionalban kerna). Enligt regeringens mening bör förena en fortsatt hög bi- ' dragsvilja med krav på ökade andelar frän de större länder som har både låga totala biståndsöverföringar och låga bidragsandelar i vissa multilatera la organ. Den av regeringen föreslagna fördelningen av anslaget C 1.Bidrag till internafionella biståndsprogram framgår av tabell 3. Omkring entredjedel lämnas som bidrag till de organisationer som i tabellen finnsupptagna under . Lägger man därtill bidragtill vissa andra FN-organ, i första hand Världsliysmedelsprogrammet (WFP),UNHCR och UNRWA, vilka redovisas under andra poster på detta anslag svarar deföreslagna bidragen till FNrsystemet för av anslå-, get- De föreslagna bidrageui till de internationellafinansieringsorganen, i första hand och de regionalautvecklingsbankerna/fonderna svarar för en betydande del, , av detsvenska biståndet genom internationella organisationer. har gjorl utfästelser om llerårigabidrag till i första, hand de större utvecklingsorganisationerna. Detta ger dessa organisationer större säkerhet beträffande bidragen och underlättar deras planering. ge bör fortsätta att göra flerårsutfästelser. Regeringen föreslår dock i del 40 följandeatt de svenska bidragen i nägra fall liksom innevarande budgetår skall delasupp i dels ordinarie bidrag av mer långsiktig natur, dels extra bidrag avseendeendast ett budgetär. De i det följande nämnda utfästelserna är gjorda medförbehåll för godkännande. Vid utgången av /86 redovisas under deltaanslag , som utgift, , som reservation och , som utestående s. k, skuldsedlar. Det senare beloppet utgörs av bidragsom lämnat till , regionala utvecklingsbanker och -fonder samt , Tabell 3.Multilateralt bistånd budgetåren 1986/87 och 1987/88 fördelat på organisationer(milj,kr.) ,FN :soperativa verksamhet Sahelkontoret(UNSO) UNDP:sverksamhet i de minst utvecklade länderna FN:skapitalutvecklingsfond () () Internationella finansieringsorgan VärldsbanksgruppenAfrikanska (AfDB) Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF)Asiatiska (AsDB) Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF)Internationella jordbruksutvecklings-londen () Internationellt livsmedelsbistånd Varldslivsmedelsprogrammet(WFP) Konventionen om livsmedelshjälp (FAC) Internationella beredskapslagret avlivsmedel för katastrofinsatser (lEFR) Merkostnad Flyktingsbiständ genom FN FN:s hjälpprogram för palestinaflyktingar(UNRWA) FN:s flyktingskommissarie () Övriga organisationer () "/internationellahandelscentrum (ITC) och andra, handelsrelaterade insatser () Internationella sjöfartsuniversitetet Övriga multilaterala bidrag Totalt -1-45,0 (405,0) (40,0) (20,0) (450,0) (40,0) (20,0) (-1-45,0) ( 0) (50,0) (185,0), (35,0) , (50,0) (210,0) (35,0) -1-10,0 (-t-.25,0) -1-80,0 677,9 18,3. -H09,7 -H 1,7 - 0,5 ( 0) -1- 28,3 - 38,0 -H0I,2 -1- 15,0 - 16,0 - 36,0 -1- 5,0 -1- 5,0 + 20,0 + 25,0 -t-265,0 FN:sutvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och UU 1986/87:10 befolkningsfond(UNFPA) hat; lill syfte att varaFN-systemets centrala organ för finansiering av tekniskt bistånd. sjönk andelen UNDP-finansierät teknisktbistånd inom FN-systemet från till . har givarländernasdirekta bidrag till , s. k, multi/bi-projekt, ökat i omfattning, 1 då behovet av samordnade biståndsinsatser bliralltmera uppenbart, inte minst i , bör UNDP:s roll inom FN-systemtenligt regeringens mening förstärkas. Detta var ocksä en av slutsatserna i dennordiska utredningen. För att förbättra samordningen av FN-biständet på fältetkrävs ökade resurser till UNDP. Mot denna bakgrund anser regeringen det motiverat attSveriges ordinarie bidrag till UNDP för /88 höjs med 45 milj.kr. till 450 milj. kr. och att därutöver lämnar ett oförändratextrabidrag pä 40 milj. kr. för att medverka till att avvärja akuta finansiellakrissituationer. För att understödja UNDP:s handlingsprogram för torkdrabbadeländer i Afrika.bör för /88 ge ett oförändrat bidrag pä20 milj. kr. till FN:s Sahelkonlor (UNSO). Regeringen har utfäst ett ordinarie bidrag på 450 milj.kr. till UNDP för vart och ett av budgetåren 1987/88- 1989/90.Regeringen har därutöver utfäst ett extrabidrag om 40 milj. kr. till UNDP /88 och ett bidrag till UNSO pä 20 milj. kr. för samma budgetär. UNDP spelar en viktig roll för uppföljningen av om de minst utvecklade länderna som hölls i . Genomsärskilda medel finansieras biståndsinsatser i dessa länder utöver ordinarieanslag inom UNDP. UNDP medverkar ocksä till att fä till stånd ökat ochsamordnat bistånd till de minst utvecklade länderna genom s. k.rundabordskonferen-ser. Regeringen har utfäst ett oförändrat bidrag pä 50 milj.kr. för /88. ()ger finansiellt ochtekniskt bistånd till småskaliga investeringsprojekt som gynnar de fattigarebefolkningsgrupperna i de minst utvecklade länderna. Fondens verksamhet harvisat sig vara ett värdefullt komplement till UNDP:s tekniska bistånd och tillde större projekt som de stora finansieringsorganen, t, ex. , stödjer. Regeringenhar utfäst ett oförändrat bidrag på 40 milj. kr. för / 88. har traditionellt spelat en pådrivande roll föratt få tilf stånd internationella insatser för familjeplanering i . Detsvenska biståndet pä detta område har i allt större utsträckning lämnats genominternationella program som (UNFPA j och internationellafamiljeplaneringsfederationen (IPPF). Den internationella befolkningskonferenseni framhävde behovet av ökade resurser för befolkningspolitiskaåtgärder och betonade särskilt UNFPA:s roll. En redogörelse för konferensengavs i proposition 1984/85:100 bil. resulterati en ökad medvetenhet i om sambandet mellan befolk- 42 ning, resurser, miljö och utveckling. Det svenska bidraget till UNFPA för /87 är65 milj: kr. UU 1986/87:10 Med hänsyn till behovet av förstärkta insatserpä befolkningsområdet, inte minst i , har regeringen utfäst ett bidrag på75 milj. kr. till UNFPA för vart och ett av budgetåren 1987/88 och 1988/89. har under mänga är varit en av störstabidragsgivare. Regeringen anser det angeläget att UNlCEF:s arbete för barnsöverlevnad och utveckling fär ett fortsatt starkt svenskt stöd och att Sverigesordinarie bidrag för /88 höjs med 25 milj. kr. till 210 milj.kr. Regeringen har utfäst ett ordinarie bidrag till på210 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1987/88-1989/90. Katastrofsituationen i har visat behovet avförebyggande och långsiktiga insatser för bl.a. hälsovård, vattenförsörjningoch förbättrad näringsstandard, områden där har särskildaförutsättningar att bistå. För att göra det möjligt för att öka sinatidigare insatser främst i de krisdrabbade länderna i , har regeringendärför utfäst ett extra bidrag på 35 milj. kr. för /88. Internationella utvecklingsfonden () Överenskommelsen om den sjunde påfyllanden av lDA:sresurser (7) slöts och omfattar perioden /85-1986/87.Påfyllnaden uppgår totalt till av vilka andel är2,eller sammanlagt 1 757,68 milj. kr. Utbetalningarna av det svenskabidraget sker i form av fyra lika stora ärsbidrag. De tre förstautbetalningarna har skett under budgetåren 1984/85-1986/87. Den fjärdeutbetalningen om 439,42 milj. kr. skall verkställas under /88.För att minska budgetbelastningen under det budgetåret då.dels denna sistautbetalning under 7 dels den första utbetalningen under den ättonIDA-päfyllnaden skall göras, har efter bemyndigande under budgetåren1984/85 1986/87 avsatts totalt 215 milj. kr. till en reserv. Medelsbehovetför den fjärde och sista utbetalningen under 7 är därför 224,42 milj. kr. IDA:s resurser under den ättonde päfyllnadsperioden1987/881989/ 90 kommer att uppgå till . Däravutgör det av bidragsländerna gemensamt överenskomna beloppetför 8. Resterande belopp utgörs av ytterligare bidrag som lämnats päfrivillig basis. Regeringen härunder förhandlingarna om 8 utfäst en svenskandel om av . På basis av den dollarkurs som enligtöverenskommelsen skall tillämpas motsvarar detta 2 151,19 milj. kr. Dettabelopp skall utbetalas . Första årets bidrag uppgår till550 milj. kr. Återstående två utbetalningar planeras kunna ske lika fördelatmellan de därpå följande budgetåren. Medelsbehovet för den första utbetalningenunder 8 som skall ske under /88 är således 550 milj. kr. Internationella finansieringsbolaget (IFC) beslöts att höja IFC:s kapital med . Därmed ökar världsbanksgruppens möjligheter att främja investeringar inom den privata sektorn i . deltagande i denna kapi- 43 talhöjningär den förändring av IFC:s verksamhet som har konstaterats och UU 1986/87:10som bl.a. innebär en ökad satsning på samt pä jordbrukssektorn. Sverigesandel av kapitalhöjningen är vilket motsvarar 8,27 miljarder dollareller . Betalningen erläggs i fem lika stora ärsbidrag,dvs. ca per är. De två första utbetalningarna harverkställts. Medelsbehovet för den tredje utbetalningen som skall verkställasunder /88 beräknas till ca 12 milj. kr. inrättade IFC i samarbete med UNDP och denAfrikanska en särskild fond kallad African ProjectDevelopment Fa-cdity. Denna fonds uppgift är att bistå enskilda företagare iafrikanska länder söder om att bilda små och medelstora företag. Fondenskall hjälpa till med förberedelser och att finna bank- ochbiståndsfinansiering för sädana företag. Kostnaden för fondens verksamhet underen inledande försöksperiod pä fyra är har beräknats till . Regeringen har beslutat lämna ett bidrag pä 1,2 milj. kr. per är underbudgetåren 1985/86 och 1986/87, samt utfäst ytteriigare 1,2 milj. kr. Förhandlingar om den fjärde allmänna kapitalökningen iAfrikanska ut- vecklingsbanken (AfDB) sominleddes har ännu inte slutförts, men en överenskommelse om enökning av nuvarande kapital här beräknats kunna nås årsutgång. andel av.den fjärde kapitalökningen avses bli oförändradjämfört med hittillsvarande kapitalandel, dvs. Eftersom förhandlingarnainte slutförts kan den exakta storleken pä totala bidrag tillkapitalökningen inte anges. Regeringen har dock beräknat att det kommer attuppgå till högst 80 milj. kr. Bidraget skall utbetalas under de fembudgetåren 1987/88 1991/ 92. För den första utbetalningen som;skallverkställas under /88 beräknas medelsbehovetitill omkring 15 milj.kr. 1 budgetpropositionen för /85 avsattes 5milj. för att finansiera svenska experter i AfDB. Regeringen föreslår att 5milj. avsätts för detta ändamål för /88. Inom Afrikanskautvecklingsfonden (.4fDF)träffades 1984 en överenskommelse om en fjärderesurs-päfyllnad för perioden 1987. Påfyllnaden uppgår till ca 1,5miljarder dollar. bidrag om 545,5 milj. kr. motsvarar avpåfyllnaden och gör till eii av fondens största bidragsgivare. De tväförsta utbetalningarna om vardera 182 milj. kr.