bet · GA01UbU12 · 1986-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden anser utskottet att regeringens beredning avärendet bör avvaktas. Därmed avstyrker utskottet motionerna 1986/87: Ub209,1986/87: Ub224, 1986/ 87:Ub329 yrkande 1, 1986/87:Ub812 yrkandena 16 och 22,1986/87:Ub817 yrkande 30 och 1986/87: Ub827 yrkandena 18 och 20. 1motion 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 19 anförs att det statliga stödet tillfortbildning är omfattande. Lärare vid en fristående skola har intemöjlighet att få tillgång till denna resurs. Enligt motionärerna är det rimligtatt lärare vid en statsunderstödd fristående skola i en kommun får viss del avmedlen till lokal skolutveckling i kommunen. Utskottetvill peka på att i det statsbidragsbelopp per elev som utgår till friståendeskola får anses ingå även bidrag till kostnader för personalens fortbildning(jfr dock UbU 1985/86:13, s. 5, om riksinternatskolor). Med hänvisning tillbidragskonstruktionen avstyrker utskottet motion 1986/ 87: Ub827 yrkande 19. Imotion 1986/87:Ub315 (fp) yrkande 3 behandlas en särskild fråga, nämligen omskola som förklarats statsbidragsberättigad skall få bidrag till det faktiskaantalet elever vid skolan eller till en begränsad del. Motionen avserHillelskolan, som är en låg- och mellanstadieskola för judiska elever iStockholmsområdet. Skolan har ett mellanstadium med två paralleller underuppbyggnad. Percapitabidrag utgår innevarande läsår för 208 elever, medan detfinns 219 elever i undervisning. Vid full utbyggnad beräknas skolan ha 240elever. föreslås uttala att skolan skall få bidrag för det faktiskaantalet barn i skolan. mening bör normalt i skolas elevunderlag få inräknas det faktiskaantalet skolpliktiga elever vid skolan, när elevbidrag utgår med belopp enligtden lägsta nivån (jfr förordning öm belopp för bidrag tillfristående skolor /84). , som inrättades år1955, har ett något högre statsbidragsbelopp per elev än de skolor sominrättats och . Därför finns en elevtalsram. Enligt debestämmelser som gäller för bl. a. kan emellertid regeringen, omdet finns särskilda skäl, bestämma att det särskilda bidraget per elev får utgåpå oförändrad nivå även vid utökat antal elever. Utskottet har erfarit attregeringen avser att i posifiv anda behandla den nu aktuella framställningen iärendet från . Med hänsyn härfill anser utskottet att yrkande 3 imotion 1986/87: Ub315 inte bör föranleda någon särskild åtgärd frän riksdagenssida. 9.Tillgodoseende av föräldrars och elevers önskemål vid val av skolenheti kommunen Enligtmotion 1986/87: Ub812 (m) yrkande 15 bör hos regeringen begära förslag till sådanändring av skollagen att elev och föräldrar ges rätt 18 att väljaskola i det kommunala skolväsendet. I motion 1986/87: Ub827 (fp) UbU 1986/87:12yrkande 21 hävdas att föräldrar och elever bör ha större frihet än attvälja skola inom det kommunala skolväsendet. Vidare bordet finnas ökademöjligheter för de olika kommunala skolorna att profilera sig. En konsekvensav ett fritt val av skola blir att varje skola måste anstränga sigför att upprätthålla kvaliteten på sin undervisning och skapa en godundervisningsmiljö. Ökade valmöjligheter får enligt motionärerna konsekvenser förplaneringen. Skolorna måste därför ha besked om hur många elever somde skall planera för. Detta anses vara möjligt att åstadkomma genom attföräldrar anmäler sitt barn till den skola där det skall gå. Så skeri t. ex. . Regeringen har meddelat bestämmelser omskolenheter m. m. i 2 kap. 23 § och 7 kap. 11 § skolförordningen. Av dessabestämmelser framgår att elevers och föräldrars önskemål skall vara en avgrunderna när elever fördelas på skolenheter i en kommun. Då motionärernas synpunkterdärmed får anses vara i stort tillgodosedda, finner utskottet att böravslå motionerna 1986/87:Ub812 yrkande 15 och 1986/ 87:Ub827 yrkande 21. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande en utredning om styrning påskolområdet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub817 yrkandena 14 och 15, 2. beträffandeen särskild utredning på utbildningsområdet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub242 yrkande 1 och 1986/ 87:Ub801, 3. beträffandeelev-och föräldrainflytande i skolan attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ub281 yrkande 2 h, 1986/ 87:Ub817 yrkande4 och 1986/87:Ub827 yrkande 3, 4. beträffandefackligt arbete under skoltid för elever m. m. att avslår motion1986/87: Ub281 yrkandena 2 f och , 5. beträffandemobbning bland elever m. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ub249 delvis, 1986/ 87:Ub269, 1986/87:Ub271, 1986/87:Ub298, 1986/87:Ub330 yrkande 1, 1986/87:Ub332, 1986/87:Ub334, l986/87:Ub817 yrkande 1 och 1986/87:Ub827 yrkande 7, - 6. beträffandevikariat på lärartjänst attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:100 och motionerna 1986/87:Ub214, 1986/87: Ub240 yrkande 2, 1986/87: Ub276 yrkande 1, 1986/87:Ub300,1986/87:Ub312 yrkande 13, 1986/ 87:Ub817 yrkandena 18 och 19 och 1986/87: Ub827yrkande 8 och med avslag på motion 1986/87: Ub276 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 7. beträffandeen utredning om läromedlen i skolan attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ub299 och 1986/87: Ub339 yrkande 2, 1! 8. beträffande klassuppsättningar av modernabiblar och psalm- UbU 1986/87:12 böcker attriksdagen avslår mofion 1986/87:Ub211, attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub351, 10. beträffande ett stimulansbidrag för inköp avläromedel m. m. att avslår mofionerna 1986/87: Ub241 yrkandena 1 och 2 och 1986/87:Ub817 yrkande 16, attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub241 yrkande 3, 12. beträffartde överläggningar ombasstandard på skolmaten att avslår motion 1986/87: Ub246, 13. beträffande vissa förslag rörandefristående skolor attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub209, 1986/87: Ub224, 1986/87:Ub329yrkande 1, 1986/87:Ub812 yrkandena 16 och 22, 1986/87:Ub817 yrkande 30 och1986/87:Ub827 yrkandena 18 och 20, 14. beträffande medlen till lokalskolutveckling i kommun att avslår motion 1986/87:Ub827 yrkande 19, 15. beträffande bidrag till detfaktiska antalet elever vid attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub315 yrkande 3, 16. beträffande tillgodoseende av elevers ochföräldrars önske mål vid val av skolenhet inom det kommimala skolväsendet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub812 yrkande 15 och 1986/87:Ub827 yrkande21. Särskilda insatser inom skolområdet. Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. Regeringen har under punkt B 11 (s. 84-88) . dels berett fillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om tilldelning och användning av medel för särskildainsatser inom skolområdet, dels föreslagit att fill Särskilda insatser inomskolområdet för /88 anvisa eU anslag av . Vidare har regeringen under punkt B 12 (s. 89-103)föreslagit att 1. godkänna vadsom i propositionen har förordats om minskning av förstärkningsresursen, 2. godkänna vadsom i propositionen har förordats om basresursmedeltal för mellanstadiet /89-1990/91, 3. godkänna vadsom i propositionen har förordats om poängberäkning av klass från specialskolasom förlagts till skolanläggning för grundskola, 4. godkännavad'som i propositionen har förordats om indragning av nuvarande statsbidragtill samlad skoldag, - 20 5. godkänna vad som ipropositionen har förordats om bidrag för ut- UbU 1986/87:12 veckling av ensamlad skoldag, 6. godkänna vad som ipropositionen har förordats om bidrag till lokalt " utvecklingsarbete påmellanstadiet, 7. godkänna vad som iproposifionen har förordats om bidrag till mate-mafikundervisningen i skolan, 8. till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av15017000000 kr. Slutligenhar regeringen under rubriken i grundskola och gymnasieskola(s. 24-35) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om undervisning och betygsättning i orienteringsämnena. 1986/87:Ub203av () och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att statsbidrag skall utgå till i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:Ub204av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts orn ändrade regler förtillsättande av lärartjänster. 1986/87:Ub219av () och i (m) vari yrkas att riksdagenbeslutar att statsbidrag skall utgå till i . 1986/87:Ub221av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om klassernas storlek; 4. att till bas- ochförstärkningsresurser för / 88 anslår 400 milj. kr utöver vadregeringen har föreslagit, 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ökade inslag av praktiska och estetiska ämnen i skolundervisningen. 1986/87:Ub240av m.fl. (vpk) vari .- såvitt nu är i fråga -yrkas 4.att beslutar att under bil. Bidragtill driften av grundskolor m. m. för /88 anvisar ett i förhällandetill regeringens förslag med . 1986/87:Ub253 av () och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att statsbidrag skall utgå fill Bladins skola och i . 1986/87:Ub278 av () och () vari yrkas att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående att införa ämnet datalära i skolförordningen. I986/87:Ub279 av BarbroSandberg (fp) och () vari yrkas UbU 1986/87:12 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående bestämt timtal för ämnet maskinskrivning i . 1986/87:Ub281av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2. att riksdagensom sin mening beslutar ge regeringen till känna: b. att hemläxorna igrundskolan avskaffas, c. att allmän ochsärskild kurs avskaffas på högstadiet, d. att bestraffningarnai skolan avskaffas. 1986/87:Ub287 av () och () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeändring i skolförordningen såvitt avser vissa lärartjänster. 1986/87:Ub289 av () och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom delad klass i ämnet bild på högstadium. 1986/87:Ub304 av () och () vari -såvitt nu är ifråga - yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna att stödet tillfunkfionshindrade elevers skolgång i grundskola och gymnasieskola behandlasenligt motionens förslag. 1986/87:Ub306av () och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om konkretisering av målenför trafikantutbildningen i skolan, 2. att hos regeringenbegär att får i uppdrag att verka för att varje elev,oberoende av rektorsområde, får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning somsyftar till att öka elevens ' förmåga att klara sig i trafiken. 1986/87:Ub315 av m. fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga -yrkas 4.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts angående statsbidrag till och . 1986/87:Ub328av m.fl. (c) vari med hänvisning till vad som anförts i mofion1986/87: So260 - såvitt nu är i fråga - yrkas 1. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen fill känna beho vet av att bibehålla och utveckla nuvarande stödresurser inom skolområ det. 1986/87:Ub330av m. fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen ariförts om grundskoleutbildningens betydelse för en jämn social rekrytering tillgymnasieskolan och högskolan, 22 3.att hos regeringen begär att omgående UbU1986/87:12 får i uppdrag att utarbeta ett kommentarmaterial till läroplan förgrundskolan (Lgr 80) med det innehåll som angetts i motionen. 1986/87:Ub331av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas att hos regeringen begäratt får i uppdrag att utan hinder av bestämmelserna iskolförordningen utfärda föreskrifter och allmänna råd beträffandeförsöksverksamhet med en sådan organisation av undervisningen i grundskolansom redovisas och motiveras i motionen. 1986/87:Ub338av m.fl. (s) vari yrkas 1. att avslår den ibudgetpropositionen föreslagna besparingen om 149 milj. kr på anslagetSärskilda åtgärder i i samband med att detta anslag omvandlas tilldet nya anslaget Särskilda insatser inom skolområdet, 2. att avslår denföreslagna besparingen om 11,2 milj. kr på anslaget Bidrag till den samlade skoldageni samband med att detta anslag omvandlas till anslaget Utveckling av samladskoldag, 3. att avslår denföreslagna minskningen av förstärkningsresursen motsvarande 71 milj. kr underförutsättning att anslaget till statsbidrag till lärarlöner nedräknasoch/eller periodiseringen av förskott pä statsbidragen till kommunernasskolverksamhet förändras så att en sammantagen besparingseffekt motsvarande231,2 milj. kr uppnås. 1986/87:Ub340 av () och () vari yrkas att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående beslut om sänkt skolpliktsålder. 1986/87:Ub344 av () vari yrkas att hos regeringen anhålleratt ges i uppdrag att överväga möjligheterna att införatrafikutbildning bland s. k. fria aktiviteter i . 1986/87:Ub806 av () och () vari såvitt nu är ifråga - yrkas 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om ett särskilt stöd till små skolenheter. 1986/87:Ub812 av m. fl. (m) vari - såviu nu är i fråga - yrkas 1. att som sin meningger regeringen fill känna att kunskapsmålet och den enskildes kunskapsutvecklingskall ges prioritet framför andra uppgifter i skolarbetet, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer förundervisningen i svenska, 3. att hos regeringenbegär en översyn av läroplan i syfte att markera de enskildaämnenas ställning, 4. att hos regeringenbegär en översyn av läroplan i syfte att garantera tillräckligtid för det centrala ämnesinnehållet, 6.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om repetition av årskurs, 8.att hos regeringen begär förslag till tidigare skolstart i enlighet med vad som i motionen anförts, 23 9. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i UbU 1986/87:12 motionen anförts om försöksverksamhet med én tidigare skolstart, 10. attriksdagen hos regeringen begär förslag fill ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som i motionen anförts, 14.att beslutar aU hos regeringen begära förslag till riktlinjer förskolans fostrande uppgift i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:Ub817av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om goda kunskaper ochkvalitet i undervisningen, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om skolans fostrande roll, 5. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om skolans resurser, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolan som ettkulturcentrum, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser föratt bibehålla små skolenheter, 17.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skolans matemafikundervisning, 23. att med avslag påregeringens besparingsförslag beslutar tillföra anslaget B 11. Särskildainsatser på skolområdet, 169 milj. kr, varav . 149 milj. kr avser grundskolanoch 20 milj. kr gymnasieskolan, 24. att beslutar atttillföra anslaget B 12. Bidrag till driften av för uteblivnastatsbidrag på grund av elevminskningen, 25. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om användningen av dessaresurser för att åstadkomma mindre klasser/undervisningsgrupper och för attbibehålla nedläggningsho-tade skolor, 26. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffandet av detsärskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet, 27. att , med avslag påregeringens besparingsförslag, beslutar filiföra anslaget B 12 bas- ochförstärkningsresurser 71 milj. kr. till fria aktiviteter inom skoldagens ram, 28. att beslutar avskaffastatsbidraget till den samlade skoldagen och i samband därmed hela detregelsystem som styr verksamheten, 29. att beslutar attavslå regeringens förslag om ett särskilt sfimulansbidrag för den samladeskoldagen, 31.att med avslag på regeringens förslag om en engångsbe-sparing påstatsbidraget till lokal skolutveckling beslutar tillföra anslaget 16 milj. kr. 1986/87:Ub827 av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att som sin mening ger regeringen fill känna vad sorn angetts i motionen om skolplikt , 24 6.au beslutar att under anslaget B 12. Bidrag fill driften av UbU1986/87:12 grundskolor m. m. anslå . mindre än vad regeringen harföreslagit samt att motsvarande belopp anslås under ett nytt anslag B 23.Bidrag till drift av små skolor, 9.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angesom särskilda undervisningsgrupper för störande elever, 12. att beslutar avslåregeringens förslag till besparing på förstärkningsresursen, 13. att beslutar attunder anslaget B 12. Bidrag fill driften av grundskolor m. m. anslå 270000000kr. för en höjning av förstärkningsresursen i syfte att genomföra ettkvalitetsprogram för skolan, 14. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om ett kvalitetsprogramför skolan, 22.att hos regeringen begär förslag om ett elevanknutet statsbidragssystemför . 1986/87:Ub828av m.fl. (m) vari - såviu nu är i fråga-yrkas 1. att hos regeringenbegär förslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem till , 2. att beslutar ommöjlighet fill en friare användning av förstärkningsresursen i enlighet medvad som i mofionen anförts, 11. att beslutar attändra benämningen på anslag B 11 till Regionala åtgärder för elever medhandikapp samt för /88 anvisa ett reservationsanslag av 16100000kr., 12. att beslutar att frändet av regeringen föreslagna anslaget Bil. Särskilda insatser inom skolområdettill anslaget B 12. Bidrag fill driften av grundskolor m. m. överföra 70000000kr. till den undervisningsbundna delen av förstärkningsresursen samt 96600000kr. till anslagsposten Särskild undervisning, 13. att avslår förslagetatt under anslaget B 12. inrätta en ny anslagspost benämnd Utveckling av samladskoldag, 14. att beslutar attunder anslaget B 12 till lokalt utvecklingsarbete på mellanstadiet gällandematematik och svenska för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 15. att besliitar atttill fortbildning i matematik för mellanstadielärare utöver regeringensförslag för /88 anvisa , 16. att beslutar attunder anslaget B 12 till den undervisningsbundna delen avförstärkningsresursen utöver regeringens förslag för bud- /88 anvisaett förslagsanslag av , 17. attriksdagen beslutar att utöver regeringens förslag anvisa . för att sänka basresursmedeltalet för mellanstadiet fill 22,58, 19. att beslutar attunder anslaget B 12 till hemspråksundervisning för /88 anvisaett i förhållande till regeringens förslag med . 20. att beslutar att tillanslagsposten Lokal skolutveckling under anslaget B 12 för biidgetäret 1987/88anvisa ett förslagsanslag av , : 21. attriksdagen beslutar att till anslaget B 12 överföra anslagsposten UbU1986/87:12 Särskild undervisning samt att för detta ändamål för /88 anvisa ett förslagsanslagav , 22. attriksdagen beslutar att till B 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . 1.Översyn av läroplanen för Dennuvarande läroplanen för - Lgr 80 - fastställdes av regeringen är1980 efter riksdagsbeslut . Generellt bör man enligt föredragandestatsrådets mening vara försikfig med att ändra läroplaner. Detta hindrarenligt hans mening inte, speciellt mot bakgrund av den ändock relativt längatid som gått sedan och regeringen beslöt om läroplanen, att det päett par års sikt kan finnas anledning att samlat göra vissa ändringar avläroplanen. I propositionen anförs att SÖ fått i uppdrag att redovisa underlagför en definition av grundläggande färdigheter i framför allt vissa basämnen.Visar SÖ:s arbete att den tid som står till disposition för ett ämne inte ståri proporfion till de mål som fastställts för ämnet finns det enligtföredragande statsrådet anledning att överväga att antingen öka tiden för ämneteller att sänka aihbifionerna till en mer realistisk nivå. Läroplansfrågor avgenerell karaktär tas upp i fem motioner. Kunskapsmåletbör enligt motion 1986/87:Ub812 (m) prioriteras i skolan. bör skolanpå olika sätt stötta föräldrarna i deras fostrande uppgift när det gäller godaarbetsvanor, ordning och etiska regler. I ämnet svenska bör kraven på korrektbehandling av svenska språket och studiet av skönlitteratur lyftas fram. Närdet gäller orienteringsämnena på högstadiet bör ämnesstrukturen inte lösasupp. Kraven på att skolan skall få plats med alltmer på schemat har lett tillatt man inte får fillräcklig tid för det centfala i de olika ämnena.Kursplanerna måste därför rensas från sådant som kan anses vara mer umbärligt.Motionärerna anser därjämte att rätt ställda krav på eleven är en hjälp tillfortsatta framsteg. Till de nödvändiga kraven hör att eleven för att gä vidaremåste ha de kunskaper som behövs för att kunna tillgodogöra sig undervisningen.Den som inte har tillräckliga kunskaper bör få repetera årskursen. Riksdagenbör vidare begära förslag till ökade valmöjligheter på högstadiet (yrkandena1,2,3, 4, 6, 10, 14). Enligtmotion 1986/87: Ub817 (c) yrkandena 2 och 3 måste skolan såväl bibringaeleverna goda kunskaper och träna deras färdigheter som utveckla deras personligaegenskaper och förbereda dem för vuxenlivet med alla dess krav och möjligheter.Mofionärerna anser att som sin mening bör ge detta till känna förregeringen. Enligtmotion 1986/87: Ub330 (m, fp, c) yrkandena 2 och 3 slår brister i undervisning sårskilt hårt mot elever frän hem utan studie traditioner. Utformningen av grundskoleundervisningen har enligt motio närerna stor betydelse för en jämn social rekrytering till gymnasieskolan och högskolan. Lgr 80 anses vai"a ett experiment i så måtto att det i den 26 inte står mycket om vadeleverna skall kunna. Vad som händer i klassrum- UbU 1986/87:12 men underlekfionerna är lärares och elevers ensak. Det finns risk för att staten därmedavsäger sig ansvaret för innehållet i undervisningen. Motionärerna, som önskaren uppstramning av nuvarande läroplan i form av en konkret grundkurs,hemställer att hos regeringen begär att SÖ omgående får i uppdrag attutarbeta ett kommentarmaterial av sådant slag till Lgr 80. Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Genomgrundskolan, gymnasieskolan och andra motsvarande skolformer anordnarsamhället utbildning; för barn och ungdomar. Utbildningens allmänna mål är attge eleverna kunskaper, utveckla deras färdigheter och i samarbete med hemmenfrämja deras utveckling till harmoniska människor och till dugliga ochansvarskännande samhällsmedlemmar (skollagens inledande paragraf). Viktenav kunskaper är ett centralt tema i budgetpropositionen. framhåller att elever med bristande kunskaper och färdigheter igrundläggande kommunikations- och färdighetsämnen löper betydande risker att fåproblem med sin fortsatta skolgång och längre fram kanske också i arbetslivet.Skolan, och då i första hand lärarna, måste därför tidigt uppmärksamma vilkaelever som har brister i detta avseende och vidta lämpliga åtgärder för attstödja dem. Ett viktigt hjälpmedel för sådana kunskapskontroller är dediagnostiska uppgifter som SÖ tagit fram för låg- ochmellanstadier. Statsrådet finner det angeläget att SÖ fortsätter arbetet medatt utveckla diagnosfiska uppgifter för bl. a. i de grundläggandekommunikations- och färdighetsämnena. På högstadiet bör enligt statsrådetstandardproven i matematik, svenska och engelska vara obligatoriska. AvLgr 80 framgår att frågor rörande elevernas fostran (arbetsvanor, ordning etc.)bör ingå i den samverkan som skall finnas mellan skola och hem. Utskottet kanvidare konstatera att brister som iakttagits i fråga om läroplanen i matematikoch svenska föranleder åtgärder för att förbättra situationen. När det gällert. ex. ämnet svenska i skall SÖ lämna vissakursplaneförslag till regeringen, bl. a. avseende skrivning ochlitteraturläsning. Försöksverksamhetermed s. k. dubbla tillval finns vid ett antal skolor efter särskild framställanfrån den aktuella kommunen och efter särskilt medgivande från regeringen.