bet · GA01JuU21 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till brottsförebyggande rådet 1986/87:100bil.4,G 3ochG 4,jämtemotioner) 1.Brottsförebyggande rådet: Förvaltningskostnader. Regeringen har i proposition1986/87; 100 bilaga 4 () under punkt G 3(s. 105 och 106)föreslagit att till : Förvaltningskostnaderför /88 anvisa ett förslagsanslag av . () har till uppgift att främja brottsförebyggande insatser inom olikaområden av samhällsverksamheten samt verka för en samordning av samhällets ochenskildas insatser mot brott. Till BRÅ:s uppgifter hör därvid bl.a. att följa,stödja och initiera kriminologisk forskning, att verka för samordning avforsknings- och utvecklingsarbete på det kriminalpolitiska området samt att iövrigt medverka i det kriminalpolitiska arbetet. BRÅleds av en styrelse. Hos rådet finns ett kansli, som förestås av en kanslichef.Inom kansliet finns en utredningsenhet och en forskningsenhet. Till rådet ärknutna en vetenskaplig grupp samt ett varierande antal arbetsgrupper. Somframgår av departementschefens uttalanden i propositionen (s. 106) harregeringen beslutat låta utreda hur BRÅ;s styrelse bör vara sammansatt ochvilka uppgifter som bör ankomma på styrelsen. I utredningsuppdraget ingår ocksåatt se över BRÅ:s funktion och arbetssätt samt dess organisatoriska ställningi förhållande till regeringen. Av särskilt intresse att få belyst sägs varagränsdragningsproblemen gentemot den reguljära högskoleforskningen. Vidareskall utredningen ta upp hur särskilda uppdrag åt rådet, som beslutas avregeringen, kan fullgöras inom ramen för den löpande verksamheten.Utredningsuppdraget skall redovisas . Utskottetvill för sin del i linje med vad som kommer till uttryck i den till riksdagennyligen avgivna propositionen om forskning (prop. 1986/87:80 bilaga 1)framhålla den betydelse som BRÅ:s verksamhet har för forsknings-ochutvecklingsarbetet på det kriminalpolitiska området. Dessa insatser är viktigabl. a. för att ge perspektiv och beslutsunderlag i situationer där valet stårmellan olika utvecklingslinjer inom kriminalpolitiken och övrigt brotts- 1Riksdagen 1986/87. Även BRÅ:s insatser för det brottsförebyggande JuU 1986/87:21 arbetet på det praktiska fältet har stor betydelse. ' Utskottetgodtar regeringens förslag till medelsanvisning. att till Brottsförebyggande rådet:Förvaltningskostnader för /88 anvisar ett förslagsanslag av 7775 OOÖ kr. : Utvecklingskostnader.Regeringen har under punkt G 4(s. 107) föreslagit att till : Utvecklingskostnaderför /88 anvisa ett reservationsanslag ; ?. ' ' , ' . ' Imotion 1986/87:Ju403avBengtWesterbergm:fl. (fp)hémställs,såvittnuär ' : ifråga, att som sin mening gér regeringen till känna vad som i ' ' motionen anförts angående ordningsbot vid snatteribrott (yrkaride 8). I motion 1986/87: Ju601 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag om införande av "böteslapp" för snatterierenligt motionens förslag samt att en landsomfattande kampanj mot snatteriet genomförs. I motion 1986/87:Ju621 av m. fl. (m)hemställs '' -att hos regeringen begär förslag om att föreläggande av ordningsbotskall få utfärdas för snatteri i enlighet med vad som anförts i' motionen(yrkande 1), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i inotionen anförts omrapporteftergift (yrkande 2), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtalsunderlåtelse (yrkande 3), - att riksdagensom sin meriing ger regeringen till känna vad som i motionen . -anförts om beloppsgränsenmellan snatteri och stöld (yrkande 4). I motion 1986/87;Ju626 av m.fl. (m)hemställs . -att hos regeringen begär,,förslag om att föreläggande, av , ordningsbotskall få utfärdas för snatteri.i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1), .... - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen . . anförts omrapporteftergift (yrkande 2), . , ,., - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omåtalsunderlåtelse (yrkande 3), - att riksdagensom sin mening ger regeringen ti|l känna vad som i motionen . anförts omgränsen mellan snatteri och stöld (yrkande 4). Imotion 1986/87:Ju642 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i ' fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförs om sanktionen ordningsbot (yrkande 2). utskottet JuU 1986/87:21 Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillmedelsanvisning om drygt 3,8 milj. kr., vilket är ungefär lika mycket somanslaget . Å tgärder mot snatteri Här tar utskottet upp till behandling ett antal motionersom gäller åtgärder mot snatteri. Detta ämne behandlades av utskottet så sentsom i betänkandet JuU 1986/87:6; för en mer ingående redovisning avfrågans tidigare behandling hänvisas till det betänkandet. Samtliga motioner som är aktuella innehåller yrkandenom att det bör övervägas att införa ordningsbot för snatteri. I två avmotionerna (621 och 626) föreslås dessutom en minskad användning avåtalsunderlåtelse och rapporteftergift vid snatteri. Båda dessa motionerinnehåller också ett yrkande om ändring av den beloppsgräns som för närvarandetillämpas vid gränsdragningen mellan stöld och snatteri. I en av motionerna(601) föreslås en landsomfattande kampanj mot snatteribrotten. Den som olovligen tar något som tillhör annan med uppsåtatt tillägna sig det skall enligt 8 kap. 1 § dömas för stöld. Etttillgrepp som med hänsyn till värdet och övriga omständigheter vid brottet kanbedömas som ringa utgör dock snatteri enligt 8 kap. 2 § . Straffet för snatteri är böter eller fängelse i högst sexmånader. Som ett riktmärke vid avgränsningen mellan stöld och snatteri använderman sig i rättstillämpningen av en gräns för värdet av det tillgripna. Värdetföljer förändringarna i penningvärdet och anses ligga vid600-700 kr. (NJA 1985 s. 384). Snatteri hör under allmänt åtal. Detta innebär - i princip- dels att polisen skall rapportera ett sådant brott till åklagaren och delsatt åklagaren är skyldig att väcka åtal för brottet. Reglerna om rapporteftergift i 9 § andra stycketpolislagen leder emellertid till atl i praktiken ett stort antal snatteribrottinte rapporteras till åklagare som åklagarens möjligheter attunderlåta åtal, bl. a. enligt 20 kap. 7 § , gör att någonlagföring i många rapporterade fall ändå inte kommer till stånd. Om åtalsunderlåtelse inte kommer i fråga kan åklagarenantingen utfärda strafföreläggande - vilket är det vanliga vid snatteri - elleråtala vid domstol. Utfärdas strafföreläggande innebär det att den skyldige fårmöjlighet att skriftligen godkänna ett av åklagaren förelagt bötesstraff, som -om det godkänns - kan sägas ersätta en fällande dom av domstol. Också i de falldär åtal väcks, t. ex. därför att gärningen förnekas, blir påföljden vidfällande dom för snatteri böter. 1* 1986/87. Ett med strafföreläggandet närbesläktat institut ärföreläggande av JuU 1986/87:21 ordningsbot (ordningsföreläggande), somemellertid får utfärdas endast beträffande brott för vilket inte är stadgatannat straff än böter direkt i pengar. Denna omständighet omöjliggör redan denall ordningsföreläggande kan användas för snatteribrott.-. Butikstillgreppen har varit föremål för två omfattandeutredningar . avgav brottmålsutredningbetänkandet (SOU 1971:10) Snatteri, i vilket flera åtgärder föreslogs i syfteatt komma till rätta med butiksstölderna. Förslagen ledde emellertid inte tillnågra direkta lagstiftningsåtgärder. Vid /80 var problemen medsnatteribrottsligheten föremål för behandling av med arilednihg avett par motioner i ämnet. I sitt av godkända betänkande (JuU 1979/80:15) framhöll utskottet att det i första hand fick anses ankomma på handeln själv att genom olika brottsförebyggande åtgärder komma till rätta med biitikssnatterierna, men att det naturligtvis också vai" en fråga för det allmänna att begränsadenna brottslighet. Utskottet fånri att eri riärmäre undersökning var påkallad, och i enlighet härmed tillsattes stöldutredningéh som lade fram betänkan det (SOU 1982:39) Stöld i butik. ' förordade vid sidan om éri restriktivaretillämpning av reglerna om rapporteftergift och åtalsunderlåtelse atl detskulle göras möjligt att använda ordningsföreläggande vid snatteri. Utredningenföreslog därför att man i ett ordningsföreläggande skulle kunna förelägga intebara böter direkt i pengar utan också dagsböter. Detta skulle enligtutredningen kunna ske i okomplicerade fall av butikstillgrepp där värdet av dettillgripna understeg . 1 föreläggandet skulle 20, 25 eller 30 dagsböterkunna åläggas i enlighet med en mall grundad på tillgreppsvärdet och de reglerför uträkning av dagsbotens storlek som riksåklagaren har utfärdat (RÅC 1:97). Förslagethar inte föranlett någon lagstiftning. , som haft i uppdrag att göra enöversyn av straffskalorna och de allmänna reglerna om påföljdsval, straffmätning och villkorlig frigivning m. m., har avgivit sitt slutbetänkande(SOU 1986:13-15) Påföljd för bron. I betänkandet (SOU 1986:14 s. 218) anför kommittén att det beträffande skyddsvärdet vid slöldbrott har skett en förskjutning. Det straffvärdå ligger enligt kömrhittén nu i betydligt större utsträckning än tidigare i den kränkning av den personliga integriteten och tryggheten som stöldbrottet i vissa fall kan innebära. Långt ifrån alla stöldbrott är emellertid av det slag att den personliga integriteten kränks.För den stora mängden stöldbrott anser konrimittéri därför; mot bakgrund av den minskade betydelsen av rena förmögenhelsförluster, att straffskalorna allmänt sett bör sänkas. ' När det gäller snalteri föreslår kommittén atl fängelseutgår ur straffskalan och atl snalteri således blir ell "rent"bötesbrotl. Detta skulle medföra dels alt gripande av snattare inte skulle blimöjligt, dels att vid seriebrollslighet husrannsakan inte skulle få tillgripasoch dels alt domstolen, även vid aldrig så många snatterier av sammegärningsman, skulle vaiaförhindrad all ådöma annan påföljd än böter. Dessakonsekvenser anser kommittén vara olämpliga och föreslår därför ändringarsom'innebär att tillämpligheten av de straffprocessuella säkerhetsåtgärdernavid snatleri blir i huvudsak oföränd- rade ochalten möjlighet tillskapas atl i vissa fallav seriebrollslighet döma lill ,JuU 1986/87'21 annan påföljd än böter. Beträffande tillämpningen av straffskalan för stöld.-somenligt förslägel skall inrymma böter - är del kommitténs uppfattning.atl det.i. obetydligt antal fall skall vara tillräckligt att utdöma ettbötesstraff. Fördetta : krävs emellertid att det tillgripnas värde intefår.vara alltför högtmén någon beloppsgräns anser kommittén inte att det ärlämpligt att ange. Kommitténs betänkande har remissbehandlats och ärför:närvarande föremål för fortsatta överväganden inom . I regi inleddes en samladkampanj.mot butiksstölder under mottot/V<7/-A-flw/? Syftet medkampanjen är att genom:, information och andra åtgärder upplysa'.om butikstillgreppens skadliga . :, : , verkningar för samhället. Som ett led i kampanjen lämnas information i samband med mässor och utställningar och genom artiklar i fackpressen. anordnade detaljhandeln en rikskonferens kring proble met med butiksstölder med deltagande bl. a. av justitieministern. Tanken är att kampanjen skall fortsätta även framgent. : .... .-.. : ..':..';,. Även BRÅ har - vid sidan av sitt fortlöpande arbete medbrottsförebyg-,;;. gande åtgärder - gjort särskilda insatser riktade:motbutikssnatterierna. Sålunda gav BRÅ ut en broschyr ALLA VET, som tarupp frågor, om orsakerna till snatterier och vad som kan göras för att.förbättra situationen. Broschyren är avsedd att anväridassomettdiskussionsunderlag.. . Vidare tillsatte BRÅ en arbetsgrupp mot stöld ochrån inom' , handeln. Arbetsgruppen har skickat ut en enkät lill ett stort antal butikeroch, varuhus för att få reda på vilka brottsförebyggande åtgärder som gjorts och vilka erfarenheter man haft av dessa åtgärder. Uppgifterna skall bearbetas och ligga till grund för en bedömning av olika tekniska stöldskyddsanord-,- . ningarseffektivitet samt fördelar och nackdelar med andra tekniska lösning ar. Jämsides med denna undersökning utför arbetsgruppenen litteraiurge- . nomgång i syfte att sammanställa och analysera den forskning som finns,om ,. Arbetsgruppen avser att kunna avsluta sitt arbete . ,,...; :..,,,;..,:. Som är nämnt inledningsvis behandlade utskottet i höstas.frågan, om ,. åtgärder mot snatterier med anledning-av. en motion som förordade, införandel av en snatteriavgift. I sitt av riksdagen.godkända?betänkande;, , , (JuU1986/87:6) avstyrkte utskonet bifall till motionen: ,.. .,.:,. :;,(. Enligt utskottet hade frågan om införandel av enkontrollavgift prövats av , ,, två utredningar som - under åberopande av.rättssäkerheisskäl-bestämt., hade avvisat tanken på ett sådant system. Enligt utskottets mening var det , ,; därför inte meningsfullt-att föranstalta om ännu en utredning i syfte att , möjliggöra införandet av ett syslem med snatteriavgifter. ' I den skrivelse som regeringen avgav tillriksdagen om,åtgärder,;. mot vålds- och egendomsbrott (skr. 1986/87:21', JuU S.jskr. .52) .berördes, frågan om åtgärder mot snatteribrotten. I skrivelsen betonades allmänt,, polisens roll i det brottsförebyggande arbetet och det framhölls att det jokala samarbetet mot brott bör prioriteras. 1 samband därmed nämndes bl. a. att.i . tidenbegränsade insatser, som innebär att.bekämpningen av ell visst slagskriminalitet högprioriteras, kan ha långsikliga brottsförebyggande effekter , ,: även närdet gäller kriminalitet med relativt sett mindre straffvärde som t. ex. JuU 1986/87:21 butikstillgrepp. Justitieministern besvarade en fråga omåtgärder mot snatteribrotten (se snabbprotokoll från riksdagsdebatterna1986/87:80 s. 31-33). Justitieministern uppgav därvid att han givitrikspolisstyrelsen i uppdrag att göra en översyn av tillämpningen av rapporteftergiftvid snatteri och att han avsåg att med riksåklagaren ta upp frågan om enmotsvarande översyn beträffande åtalsunderlåtelse. har det skett en kraftig ökning avantalet anmälda butikssnatterier. Sålunda ökade butiksstölderna år1984 och (Brottsutvecklingen , BRÅ Forskning 1986:4).Antalet anmälda butikstillgrepp var ca 50 000 (Rättsstatistisk årsbok1985 s. 48). Till en början vill utskottet slå fast att butikstillgreppenutgör ett allvarligt problem och att det därför självfallet är viktigt att fåned antalet sådana brott. Som utskottet tidigare framhållit är åtgärder motsnatterier en uppgift inte bara för det allmänna utan också för handeln själv.I själva verket är del enligt utskottets mening åtgärder från handelns egensida som skall utgöra tyngdpunkten i de samlade insatserna mot snatteribrotten,och en rad sådana åtgärder har också vidtagits, t.ex. genom en ökad användningav olika stöldskyddssystem samt information till allmänheten ombutikstillgreppens skadliga verkningar. Beträffande åtgärder från det allmännas sida villutskottet ansluta sig lill vad justitieministern anfört om att återkommandeaktioner på lokal nivå -under medverkan av åklagare, polis, företag m.fl. - kanutgöra lämpliga inslag i bekämpningen av snatteribrotten. Sådana temporäraaktioner i avsikt att förebygga en viss typ av brott kan ha en betydandeallmänpreventiv effekt. Vad gäller åtgärder av annat slag från det allmännas sidaför att beivra butikstillgrepp vill utskottet framhålla att reglerna omrapporteftergift och åtalsunderlåtelse här är av stor betydelse. Som utskottetframhöll vid behandlingen av frågan kan det inte uteslutas att entidvis mindre tillfredsställande tillämpning av dessa regler har bidragit tillden hittillsvarande negativa utvecklingen av snatteribrottsligheten (JuU1986/87:6 s. 14). Reglerna om åtalsunderlåtelse och rapporteftergift fickemellertid sitt nuvarande innehåll så sent som och isamband därmed lämnade och riksåklagaren utförligaanvisningar för hur reglerna bör tillämpas. Därmed borde det enligt utskottetsmening ha skapats goda förutsättningar för en från skilda synpunkterändamålsenlig och mera strikt användning av möjligheterna att geåtalsunderlåtelse och rapporteftergift i de fall det här gäller. Beträffande förslaget i de nu aktuella motionerna att detbör bli möjligt att beivra snatteri med ordningsbot vill utskottet erinra omatt stöldutredningens förslag härom mötte stark kritik vid remissbehandlingen.Sålunda menade man bl. a. att snatteri på detta sätt skulle nedvärderas sombrottstyp genom att ipraktiken bli jämställt med lindriga trafikförseelser och andra liknande JuXJ 1986/87:21 ordningsförseelser. Utskottet är för sin del tveksamt till införandet av ettsystem med ordningsbot vid snatteri. Vad utskottet därvid främst fästeravseende vid är just den nämnda invändningen att det kan kännas främmandeatt med ett ordningsföreläggande beivra ett - låt vara mindre allvarligt -centralt förmögenhetsbrott. "Vidare är de aktuella brottsrekvisiten -såväl de objektiva som det subjektiva - sådana att de enligt utskottets meningerfarenhetsmässigt kräver överväganden av en art som inte gärna kan företasinom ramen för ordningsbot. I vart fall bör enligt utskottets mening deställningstaganden som kan bli följden av det fortsatta arbetet med fängelsestraffkommitténsförslag avvaktas innan det kan bli aktuellt för att uttala sig ifrågan. Utskottet avstyrker därför bifall till de nu aktuellamotionerna såvitt avser införandet av ordningsbot vid snatteri. Vad gäller motionsönskemålen om en minskad användning avrapporteftergift och åtalsunderlåtelse vid snatteri vill utskottet erinra omden principiella inställning till åtalsunderlåtelse som utskottet givituttryck för i samband med behandlingen av motioner som gällde användningen avåtalsunderiåtelse i allmänhet (JuU 1986/87:19 s. 6 f). Utskottet har därvidframhållit att reglerna om åtalsunderlåtelse i sin nuvarande utformning fåranses utgöra en rimlig avvägning mellan de motstående intressen som gör siggällande inom brottsbekämpningen. Härtill kommer vad utskottet i dettabetänkande har uttalat om möjligheterna till en från flera synpunkterändamålsenlig tillämpning av reglerna om rapporteftergift och åtalsunderlåtelsevid snatteribrott. Med hänsyn till dessa synpunkter, och med beaktande bådeav översyn av tillämpningen av rapporteftergift vidsnatteri och motsvarande aviserade översyn av riksåklagaren beträffandeåtalsunderlåtelse, avstyrker utskottet bifall till motionerna 621 och 626 i nuberörda delar. Beträffande förslaget i motionerna 621 och 626 om attvärdegränsen mellan snatteri och stöld bör sänkas vill utskottet erinra om attfängelsestraffkommittén i enlighet med vad som sagts har behandlat fråganom ändrade straffskalor för stöld och snatteri och även berört straffvärdet förde centrala förmögenhetsbrotten. I avvaktan på resultatet av dessa överväganden,som kan komma att innefatta även gränsdragningsfrågor mellan de olika brotten,föreligger det enligt utskottets mening inte någon anledning för attgöra något uttalande i saken. Motionerna avstyrks av utskottet också i dennadel. Förslaget i motion 601 om en laridsomfattande kampanj motsnatteribrotten får enligt utskottets mening anses vara väsentligentillgodosett genom de åtgärder som i brottsförebyggande syfte redan harvidtagits, bl. a. 85 och BRÅ:s olika insatser. Någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen är enligt utskottets mening infeerforderlig. Utskottetshemställan JuU 1986/87:21 altriksdagen med bifall lill regeringens förslag till Brottsförebyggande rådet:Utvecklingskostnader för /88 anvisar ett reservationsanslag av3 , 2. beträffandeåtgärder mot snatteri attriksdagen avslår motion 1986/87;Ju403 i denna del (yrkande 8), motion1986/87:Ju601, motion 1986/87:Ju621, mofion 1986/87:Ju626 och motion1986/87:Ju642 i denna del (yi-kande 2 delvis). Närvarande: (), iHelsingborg (s), (), (), (), HansGöran (), i Röslånga (fp), (), BirtheSörestedt (s), (). (),(), () och (). Åtgärder mot snatteri (punkt 2, mom. 2) (), (), (),i (fp), () () och RuneBacklund (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "Beträffande förslaget" och slutar på s. 7 med "inteerforderiig" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har butikstillgreppen nu fått ensådan omfattning atl också nya vägar måste prövas i linje med vad som föreslås i de nu aktuella motionerna. Vad utskottet därvid särskilt vill ta fasta på är förslaget i motionerna att det nu bör närmare övervägas att införa ordningsbot vid snatteribrott. Utskottet kan härvidlag ansluta sig till flera av de skäl som stöldutredningen anförde till förmån för ett sådant system. Sålunda bör enligt utskottets mening särskilt framhållas att ordningsföreläggande vid mindre snatteribrott torde kunna utgöra en både snabb och för den enskilde tillfällighetssnattaren förhållandevis skonsam form av lagföring. Dessutom skulle ett system med ordningsbot vid snatteri kunna bidra till ett bättre resursutnyttjande genom atl minska åklagarnas och förenkla polisens arbete med dessa mindre tillgreppsbrott. Förutsättningarna för införandet av ett system medordningsbot vid snatteribrott bör således enligt utskottets mening bli föremålför närmare överväganden, t.ex. i anslutning till det pågående arbetet inomregeringskansliet med fängelsestraffkommitténs förslag. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under mom. 2 bort ha följande lydelse JuU 1986/87:21 2. beträffande åtgärder mot snatteri att medanledning av motion 1986/87:Ju403 i denna del (yrkande 8), motion1986/87:Ju601, motion 1986/87:Ju621. mofion 1986/87:Ju626 och motion1986/87:Ju642 i denna del (yrkande 2 delvis) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört i detta hänseende.