bet · GA01FiU10 · 1986-12-31 00:00:00 — I motion Fi604 av () begärs en översyn avmöjligheterna att FiU 1986/87:10 införa en differentierad ränta för jordbruket.Motionären pekar på de kapitalkostnadsproblem som jordbrukare främst i norraSverige har. Ett sätt att sanera i bidragsdjungeln, som man avlastarlantbrukarna en del av de höga kapitalkostnaderna, vore, anser motionären, attinföra en differentierad räntesats för Norrlandsjordbruken av det slag somanvänds i . Den kraftiga höjningen av räntenivån ochi har skapat problem för vissa jordbrukare. Endifferentiering på det sätt som motionären föreslår motverkar ett effektivtutnyttjande av de finansiella resurserna. Utskottet anser att en nedpressningav räntenivån bör ske främst genom att minska budgetunderskottet och därmedstatens utrymme på kapitalmarknaden. Genom att hålla fillbaka,inflationen ochgenom att stärka vår internationella konkurrenskraft minskar vi vårtinternationella beroende och skapar utrymme för en sänkning av räntenivån. Detär den väg som enligt utskottets mening bör väljas. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Fi604. Försäljning av statliga tillgångar och reducering avstatsskulden I motion Fi216 (fp) anförs att statens skuldbörda måstesaneras. Motionärerna föreslår därför utförsäljning och börsintroduktion avstatliga företag samt utlyftning av studielån ur budgeten. Detta minskarstatens upplåningsbehov och kan enligt motionärerna väntas sänka räntenivån! Även i motion Fi228 (c) förordas stora försäljningar tiUenskilda av statliga tillgångar som enligt motionärerna kan förvaltas i annanregi. Det gäller skogsinnehav inom domänverket, utförsäljning av statliga bolagoch betydande delar av . Motionärerna anser det vara en realistiskmålsättning att under /88 genom försäljningar nå enengångs-effekt om . Utskottet har utförligt, bl.a. iyttranden till näringsutskottet (FiU 1984/85:2 y, FiU 1985/86:2 y), redovisatsin syn på försäljning av statlig egendom. Utskottet vill i likhet med vadutskottet anfört tidigare understryka att en omfattande och systematiskförsäljning av företag och andra tillgångar enbart med syfte att förbättrastatsfinanserna inte bör ske. tJtskottet noterar att motionärerna i sina alternativ tillbudgetreglering inte tillgodoräknar sig försäljningsinkomsterna för attfinansiera löpande utgifter eller sänkningar av skatter. Det är som utskottet ser det, olämpligt att sälja ut realatillgångar för att täcka ett underskott i statens löpande verksamhet. Statligaföretag bör enligt utskottets mening kunna avyttras om det i det enskildafallet bedöms motiverat. Men sådana affärer bör sättas in i ettnäringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnå kortsiktigabudgetmässiga förbättringar. Det förtjänar att ånyo understrykas att mot varjekortsiktig förstärkning av budgeten som en försäljning av statlig egendom innebär svarar en lika stor bestående minskning av den statliga förmögenheten. Försäljningsinkomster na begränsar visserligen statens upplåningsbehov det aktuella året och ger på - så sätt envaraktig besparing i form av minskade ränteutgifter. Denna FiU 1986/87:10besparingseffekt förtas emellertid helt eller delvis av att staten samtidigtgår miste om den avkastning som den försålda tillgången skulle ha givit. I mofionerna anförs som skäl för en successiv försäljningav statlig egendom att det skulle leda till minskade räntekostnader för staten,sänkt räntenivå och lägre inflation beroende på att det statligaupplåningsbehovet minskar. En utförsäljning av statlig egendom skulle minska detstatliga upplåningsbehovet på kapital- och penningmarknaden det aktuella året.Hushållens, försäkringsbolagens, AP-fondernas och andra institutionellaplacerares finansiella kapacitet skulle inte behöva tas i anspråk i sammautsträckning för att finansiera budgetunderskottet. skulle emellertidanspråken på riskkapitalmarknaden öka i motsvarande utsträckning genom detökade iitbudet av statliga aktier. Utförsäljning av statliga aktier tillprivata intressenter skulle komma att konkurrera med andra riskkapitalbehov.Direkt eller indirekt via lån för att finansiera aktieköpen kommer detta behovatt få återverkningar på penning- och kapitalmarknaden. De finansiellaeffekterna på kreditmaf knaden torde därför tämligen väl ta ut varandra ochräntenivån skulle jnte påverkas i nämnvärd utsträckning. Det kan inte heller hävdas att en utförsäljning av statligegendom skapar något realt utrymme för en offentlig expansion, t.ex. förutgiftsökningar eller skattesänkningar. Den leder endast till en omfördelningav finansiella tillgångar. Utförsäljningar leder inte i sig till någon dämpandeeffekt på efterfrågan, bytesbalans, produktion eller sysselsättning som i sintur skulle kunna ge utrymme för en expansion. Det finns snarare en risk att de företag som köperstatliga aktier ser det som ett alternativ till andra realinvesteringar. Detskulle i så fall kunna medföra att investeringar i nytt realkapital skulleminska i motsvarande grad. Därmed skulle den totala kapitalbildningen isamhället minska, vilket skulle försvaga tillväxtmöjligheterna i ekonomin påsikt. De realekonomiska effekterna av statlig utförsäljning skitlle i så fallleda till en försvagning av den svenska ekonomins tillväxtkraft. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi228yrkande 8 och Fi2l6 yrkande 5. I motionerna Fi201 (m, fp, c), Fi202 av (m), Fi204 av och (), Fi218aAlf (), Fi222 av (), Fi223 av och () och Fi224 av och () hemställs att löntagarfonderna skall avskaffas. Motiven för ettavskaffande är desamma som anfördes mot införandet av löntagarfondssystemet. I motion Fi201 (m, fp, c) föreslås att löntagarfondernaskall avvecklas enligt en särskild framlagd plan. I motion Fi218 yrkas att fondernas medel efter en avveckling skall överföras till AP-fonden och att regeringen ges i uppdrag att utarbeta förslag till vinstdelningssystem på företagen och för enskilt aktiesparande: Vidare föreslås i motion Fi223 att vid en avveckling avlöntagarfonderna FiU 1986/87:10 skall hälften av de medel som redan finnssamlade hos fonderna användas för att stärka och utveckla småföretagen. Utskottet vill med anledning av dessa motioner erinra omatt utskottet behandlade, vad gäller kravet på ett avskaffande avfonderna, ett antal motionsyrkanden med närmast identiskt samma innebörd. Påförslag av utskottet avvisade samtliga dessa yrkanden (FiU1985/86:30, rskr. 358 och 359). I de nu aktuella motionerna framförs inga nya mofiv somföranleder utskottet att ompröva sin tidigareredovisade uppfattning i frågan. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetmotionerna Fi201 yrkandena 1 och 2, Fi202 yrkande 1, Fi204, Fi205, Fi218yrkande 1, Fi222, Fi223 yrkande 1 och Fi224. Mot bakgrund av att utskottet avstyrkt här nämnda yrkandenser utskottet inte någon anledning att ta upp frågan om på vilket sätt fondernaskall avvecklas eller hur löntagarfondsmedlen därefter skall disponeras.Utskottet avstyrker därför motionerna Fi201 yrkandena 3 och 4, Fi218 yrkandena2 och 3 samt Fi223 yrkande 2. I motion Fi202 yrkas även att som sin meningskall ge regeringen till känna att de av LO föreslagna åtgärderna för enytterligare socialisering av svenskt näringsliv måste avvisas. Yrkandet i motionen är föranlett av en skrivelse frånLandsorganisationen till regeringen . Den föranlederdärför inte någon åtgärd från sida. Yrkande 2 i motion Fi202avstyrks av utskottet. I elva mofioner krävs ett frisläppande avinvesteringsfonderna i hela eller i vissa delar av landet. Det är inte, sägs det i motion Fi215 (m), av olika skällängre lämpligt att bedriva stabiliseringspolitik för att utjämna svängningar iden internationella konjunkturen. Investeringsfonderna bör därför varafrisläppta och prövas i samband med att hela företagsbeskattningen reformeras.I motionerna Fi203 av och (), Fi216 (fp) ochFi801 av m.fl. (fp) krävs étt frisläpp avinvesteringsfonderna för att allmänt sfimulera investeringsverksamheten.Fonderna bör avvecklas. I motionerna Fi212 av m.fl. (s), Fi213av m.fl. (s), Fi214 av och (),Fi219 av och (), Fi220 av (),Fi221 av och () och Fi227 av m.fl.(s) föreslås ett frisläpp av investeringsfonderna vilket i samtliga motioner motiverasav regionalpolitiska skäl. Det kan nämnas att de motionärer som undertecknatdessa motioner, med undantag för motion Fi212, representerar län som liggerutanför stödområdet. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Regeringen har i regionalpolitiskt syftefattat beslut om ett nytt frisläpp av investeringsfonder förbyggnadsinvesteringar, där storstadsinvesteringar har undantagits. Dettabeslut, i kombination med fortsatta möjligheter att ta i anspråkinvesteringsfonderna för maskininvesteringar i stödområdet, bör bidra till attfrämja en regionalt sett jämnare utveckling för detta frisläpp meddelade regeringen att vid FiU1986/87:10 prövningar av dispensansökningar om fondutnyttjande i kommun,kommer särskilt att beaktas behovet av industrietableringar. beslöt regeringen att tillkalla en utredningom reformerad företagsbeskattning (dir. 1985:30) som skall se över företagsbeskattningen.I detta uppdrag ingår att utvärdera investeringsfondernas effektivitet ochutnyttjande. Med hänvisning till att det får förutsättas attutredningen kommer att pröva formerna för investeringsfondernas utnyttjandeavstyrker utskottet här aktuella motionsyrkanden. I motion Fi208 av () krävs ingripandenmot den kraftiga prisutvecklingen inom de av samhället kontrolleradeverksamheterna. Utskottet har tidigare i betänkandet framhållit attsträvan efter prisstabilitet är ett primärt mål för den ekonomiska politiken. Enligt utskottets mening kommer en ekonomisk politik ienlighet med de riktlinjer utskottet förordat att verksamt bidra till att hållainflationen nere. Regeringen beslutade att införa allmäntprisstopp. Prisstoppet har enligt regeringen vidtagits för att motverka enhöjning av nu gällande löneavtal och därigenom minska risken för prisökningar.Det kan nämnas att prisstoppet har inneburit att postverket och statensjärnvägar tvingats ta tillbaka redan beslutade prishöjningar. Det böremellertid framhållas att exempelvis höjningar av indirekta skatter ivissa fall är nödvändiga. Som exempel kan nämnas den genomfördahöjningen av skatten på vin och spritdrycker, vilken motiverades avalkoholpolitiska skäl. Av prisökningen på under loppet av svaradeförändringen i skatte- och tullsatser för . Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi208. Vid behandlingen av förra årets kompletteringspropositionuttalade utskot tet farhågor för de utvecklingstendenser som kommit fram i långtidsbudge ten. Dessa beräkningar, som belyser automatiken i statsbudgetens utveck ling, visade visserligen på ett kraftigt förbättrat budgetsaido . Men under periodens andra år - dvs. /88 - kunde en tillfällig försämring förutses. Då skulle i det s.k. lågalternafivet underskottet öka från 45 till för att därefter ånyo avta. Utskottet befarade att detta brott i de senaste årens posifiva budgetutveckling kunde leda till att räntan pressades uppåt och att inflationsförväntningarna stegrades. Utskottet förutsatte därför att regering en vid utformningen av nästa budgetförslag skulle vidta särskilda åtgärder för att motverka en sådan utveckling. Det förslag till statsbudget som läggs fram för /88 svarar 53 väl motdessa riktlinjer. Underskottet ökar inte utan fortsätter att minska i FiU1986/87:10 såväl nominella som reala termer. Även det s.k. underliggandesaldot, dvs budgetunderskottet rensat från engångsåtgärder och andraextraordinära effekter, ger samma entydiga bild av ett stadigt förbättratbudgetläge. Mätt som andel av BNP väntas budgetunderskottet nästa budgetåruppgå till . har det därmed nedbringats med närmare 10procentenheter. För innevarande budgetår - /87 - beräknasunderskottet nu till , vilket är något lägre än vad somstår upptaget i statsbudgeten. Detta förklaras till viss del av attstatsinkomsterna räknats upp på grund av att löner och privat konsumtion ökatsnabbare än vad man fidigare förutsatt. Den högre pris- och löneutvecklingenhar med viss eftersläpning också bidragit till att öka budgetens utgifter. Utskottet har tidigare vid upprepade tillfällen pekat påde risker som är förknippade med tendenser av detta slag. Kortsiktigt bidrarvisseriigen inflationen till att budgetunderskottet minskar eftersominkomstskatten och mervärdeskatten ökar. Men en snabbare kostnadsutvecklingförorsakar betydande problem i ekonomin, som lätt kan driva fram kravpå en restrikriv ekonomisk politik för att inte budgetsaldot ånyo skallförsämras. I finansplanen sammanfattas budgetutvecklingen / 83 på följande sätt. Budgetsaido för budgetåren 1982/83-1987/88 Miljarderkronor, löpande priser -«6,6 -77,1 -68,5 -36,9 Som andel av BNP -81,4 -66,3 -58,2 -37,6 Som andel av BNP redovisar fortlöpande uppgifter om detkassamässiga budgetutfallet. Enligt kontorets senaste notering uppgick detkassamässiga underskottet för den senaste tolvmånadersperioden t.o.m. januari1987 till . Det innebär att underskottet mer änhalverats. Värt att notera är också att harunder en januarimånad statsbudgetens inkomster överstigit dess utgifter. Av finansplanen framgår attregeringens förslag till statsbudget för /88 har föregåtts av en mycket noggrann utgiftsprövning. Därigenom har det blivit möjligt att inte bara undanröja den saidopuckel som framkom i långtidsbudgeten. Det har också skapats utrymme för flera angelägna reformer. Trots dessa ökade satsningar väntas de nominella utgifterna exkl. statsskuldräntor öka med endast 2,mellan budgetåren 1986/87 och 1987/88. ökar de totala inkomsterna med 3,. Eftersomränteutgifterna för statsskulden beräknas fortsätta att minska FiU1986/87:10 förutses en saidoförbättring under nästa budgetår med 3,6 miljarderkronor. Reformerna i budgetförslaget har alltså blivit möjligatill följd av vidtagna besparingar och omprioriteringar. De nya satsningarnaberör tre huvudområden, nämligen den sociala välfärden, forskningen ochregionalpolitiken. Pensionärerna föreslås få väsentiigt förbättrade kommunalabostadstillägg (KBT) samt en höjning av pensionerna. Det senare möjliggörsgenom en föreslagen extra höjning av basbeloppet . Samtidigtföreslås att pensionärernas avgiftsfria år inom sjukvården skall slopas. Sjukförsäkringsförmånerna föreslås bli förbättrade förprivatanställda arbetare och deltidsanställda som därigenom likställs medövriga arbetstagare. Bl.a. föreslås ett slopande av den nuvarande regeln attsjukpenning inte utges för insjuknandedagen. Ersättningsnivån inom delpensioneringen höjs. Reglerna förbarnfamiljernas bostadsbidrag läggs om för att underlätta för familjer attskaffa sig större bostad. Som ett led i omprioriteringarna föreslås attsubventionerna av mjölkpriset skall minska med motsvarande per liter ipartiledet. Besparingar görs också i statsbidragen till skolområdet. Regeringens förslag på forskningsområdet kommer attredovisas i en särskild proposifion som senare skall föreläggas . Avfinansplanen framgår att forskningen kommer att få en kraftig resursökning förden närmaste treårsperioden. I syfte att motverka de regionala obalanserna föreslås enreformering av skatteutjämningssystemet. Vidare avdelas i budgetförslagetbetydande resurser för olika riktade regionalpolifiska insatser, bl.a. i formav ett tioårsprogram för vägupprustning i första hand i skogslänen. Kostnadernaför programmet uppgår till och finansieras genom enhöjning av fordonsskatten för lastbilar. De regionalpolitiska satsningarnainnebär också att ökade resurser sätts av för bl.a. vissa universitet ochhögskolor samt kommunala flygfält. Utskottet övergår nu fill att behandla de förslag tillalternativa riktlinjer för budgetpolifiken som har lagts fram i olikapartimotioner. De borgerliga partierna presenterar sina budgetalternativi motionerna Fi215 (m), Fi216 (fp) och Fi228 (c). De däri framförda förslageninrymmer krav på skattesänkningar, vilka i kombination med olika besparingaruppges leda till varakfiga budgetförbättringar för /88 på mellan1,3 och jämfört med budgetpropositionen. Därtill kanläggas olika förslag om mer eller mindre tillfälliga förstärkningar som av vartoch ett av partierna tagits upp med 4,5-5,för budgetåret. kommunisterna redovisar i motion Fi226 ettbudgetalternativ som enligt uppgifter i motionen väntas medföra attstatsutgifterna ökar med som inkomsterna förstärksmed . Enligt dessa beräkningar skulle således budgetsaldotförsämras med . Oppositionspartiernasbudgetalternativ har vissa gemensamma berörings- FiU 1986/87:10 punkter idet att några av regeringens budgetförslag avvisas av samtliga fyra partier.Det gäller t.ex. den föreslagna extra höjningen av basbeloppet som är avseddatt ge pensionärerna en förbättrad standard. vänsterpartietkommunisterna föreslår i stället andra metoder för att kompenserapensionärerna, medan moderata samlingspartiet och heltmotsätter sig den tilltänkta lösningen. Även regeringens förslag till reformeratskatteutjämningssystem har avvisats av samtliga partier, vilka var för sig förfram egna alternativ till lösningar. Likaså avvisar samtliga partier de föreslagnanedskärningarna av mjölksubventionerna och minskningen av statsbidragen fillskolväsendet. Vad beträffar mjölksubventionerna gäller dock att bådemoderata samlingspartiet och i princip inte har något emotbesparingen som sådan. Moderata samlingspartiet avvisar för sin del förslagetdärför att man förordar en annan avvecklingsmetod som innebär att samtligalivsmedelssubventioner trappas av . är i ochför sig berett att göra större nedskärningar än regeringen, förutsatt attbesparingarna heU tillförs barnfamiljerna. På skolområdet godtar visserligen moderata samlingspartietsom enda oppositionsparti de föreslagna nedskärningarna men anser att deresurser som frigörs skall användas för att förstärka undervisningens kvalitet. 1 likhet har utskottet gjort enöversiktlig beräkning av budgeteffekterna av de alternativa förslag somredovisas i partimotionerna. Därvid har yrkade anslagsförändringar prövatsutifrån främst formella utgångspunkter, dvs. en bedömning har gjorts om det medhänsyn till formella regler är möjligt att genomföra en viss förändring och hurstor denna i så fall kan beräknas bli. Hänsyn har sålunda som regel inte tagitstill om det är administrativt möjligt att uppnå de eftersträvade kassamässigaförändringarna av budgetunderskottet redan under /88.1 principhar endast framförda motionsyrkanden beaktats, eftersom övriga förslag intekommer upp fill prövning. I de fall en yrkad ökning eller minskning av ett anslaginte helt stämmer överens med det medelsbehov som en föreslagenregeländring kan ge upphov till har som huvudprincip gällt att anslagsyrkandethar följts. I den mån föreslagna utgiftsförändringar har direkta återverkningarpå statens skatteinkomster har även denna skatteeffekt beaktats. vissa förslag om lägre sjukersättning som medför att även statensskatteinkomster på utgående sjukersättningsförmåner minskar. Däremot har hänsyninte tagits till indirekta faktorer som kan ha sin grund i budgetförslagenseventuellt expansiva eller kontraktiva effekter. Oppositionspartierna har i avvaktan på regeringensproposition om försvarets framtida inriktning ännu inte redovisat sinaställningstaganden på detta område. Effekterna härav har därför inte kunnatbeaktas i sammanställningen. Förskjutningar i statens upplåningsbehov får inteomedelbart genomslag på utgifterna för statsskuldräntor eftersom dessa i allmänhet förfaller till ;. betalningmed viss fördröjning. Ränteeffekten har här schablonmässigt tagits upp med10% på en fjärdedels årssaido exkl. icke permanenta förstärk- FiU1986/87:10 ningar. Enligt en med dessa begränsningar gjord beräkning skullede fyra oppositionspartiernas budgetalternativ resultera i att budgetsaldotförändrades på följande sätt under /88. Som jämförelseredovisas också helårseffekten av de olika förslagen, dvs. den effekt somuppkommer när förslagen får fullt genomslag under . Teckenanger förändring i förhållande till regeringens budgetförslag +budgetförstärkning, - budgetförsvagning A. /88 (m) (fp) (c) (vpk) + 8,5' -2,3 -0,2 + 1,7 + 4,4 + 0,4 + 5,3 + 3,5 + 4,5 + 0,3 -8,3' Besparing 1987/88 (avrundat) Tillkommer icke permanentaförstärkningar och avlyft (m) (fp) (c) (vpk) Besparing helår (avrundat) Tillkommer icke permanentaförstärkningar och avlyft - 16,2 + 12,8' + 0,1 -6,6 + 2,3 -0,1 + 0,9 -4,7 -0,1 -12,3 -3,5 + 4,7 + 0,4 -4,4 + 5,7 + 3,5 -3,9 + 4,5 + 0,3 -1,9- ' Inkl. effekten av en föreslagen men ej fullt utfinansierad vårdnadsersättning. Om effekten av vissa ej beräkningsbara förslagbeaktas blir försvagningen väsentligt större. Moderata samlingspartiet redovisar i motion Fi215 ettbudgetalternativ som innebär att omfattande utgiftsbegränsningar kombineras medlångtgående skattesänkningar. Enligt motionärerna måste de offentligautgifternas andel av BNP minska för att skattetrycket skall kunna sänkas. Derasmål är att , dvs. fram , minska skattetrycketmed . Detta motsvarar en skattesänkning på sammanlagtca . De förslag till skattesänkningar som förs framuppgår under /88 till ca . Därtill kommeratt motionärerna motsätter sig den tillfälliga skatten på livförsäkringsbolag. För att finansiera denna första etapp av skattesänkningarframläggs ett detaljerat och mycket omfattade besparingsprogram. Avvägningenmellan besparingar och skattesänkningar sägs i motionen vara gjord på ettsådant sätt att hushållens ekonomiska situafion inte skall försämras.Åtstramningen ligger enligt mofionärerna i stället på staten, kommunerna,företagen och utlandet. Såsom mofionärerna framhåller görs vissa nedskärningar istödet till näringslivet, bl.a. i det regionalpolitiskt betingade lokaliseringsstödet. Åtstramningarnariktade mot utlandet är betydande och innefattar en kraftig 57 minskningav biståndet till de fattiga länderna. vidkännasmycket omfattande indragningar både i form av minskat statligt FiU1986/87:10 stöd och minskade egna inkomster fill följd av förslag om nyaavdragsformer vid den kommunala beskattningen. Kommunernas ekonomi påverkasdessutom av ett av motionärerna föreslaget kommunalt skattestopp. Nedskärningargörs också i den statliga verksamheten. Utmärkande är emellerfid att den helt övervägande delen avnedskärningarna har sin udd riktad mot transfereringarna till hushållen och desociala trygghetssystemen. Jämfört med budgetförslaget i propositionen föreslårmoderata samlingspartiet besparingar inom sjukpenning- och föräldraförsäkringensom på helår uppgår till . Även bidragen tillarbetslöshetsersättningen skall begränsas kraftigt liksom räntebidragen tillflerfamiljshus. Moderata samlingspartiet avvisar också den föreslagna extrahöjningen av pensionsnivåerna samt motsätter sig förbättringarav förmånerna inom delpensioneringssystemet. För hushållen sett som grupp uppvägs dessa indragningartill viss del av de förslag till skattesänkningar som mofionärerna samtidigtlägger fram. Enligt utskottets bedömning ger emellertid den sammantagnaeffekten av skattesänkningarna och utgiftsbegränsningarna upphov till enbetydande omfördelning av resurser mellan olika hushållsgrupper varvid iförsta hand de svaga och de utsatta i samhället får vidkännas betydandeförsämringar. Motionärernas förslag på skatteområdet innebär nämligenatt marginalskatterna skall sänkas med upp till 25procentenheter i inkomstlägena . skallinflationsskyddet återinföras och avdragsbegränsningarna slopas. Eninkomsttagare med inkomster understigande ca . berörs däremot inteeller i endast mycket ringa utsträckning av dessa förslag. Å andra sidan fårhan liksom övriga skattskyldiga erlägga något högre skatt till följd av attmotionärerna föreslår att schablonavdraget vid inkomst av tjänstskall sänkas . Hans situation försämras också avmotionärernas förslag om en avveckling av skattereduktionen förfackföreningsavgifter. Moderata samlingspartiet föreslår dessutom attförmögenhetsskatten skall lindras i betydande utsträckning samt attomsättningsskatten på aktier skall avskaffas när det ekonomiska utrymmet såmedger.