bet · GA01JuU32 · 1986-12-31 00:00:00 — Tid, under vilken den dömde hållitsi häkte i målet eller varit omhändertagen enligt 28 kap. 11 § tredje stycketbrottsbalken efter det att slutlig dom eller beslut däri meddelades, skallräknas som tid varunder straffet verkställts. Denna lag träder i kraft . 5 Förslagtill JuU 1986/87:32 Lag omändring i lagen (1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. Härigenom föreskrivs att 17 § lagen(1976:371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 17 §' Vad som sägs i denna lag omhäktad har motsvarande tillämpning på 1. densom har anhållits eller gripits på grund av misstanke om brott, 2. den som har intagits i häkte 2. den som har intagits i häkte eller polisarrestför förpassning lill eller polisarrest för förpassningtill kriminalvårdsanstalt och kriminalvårdsanstalt, 3. den som har tillfälligt placerats 3. den som har tillfälligtplacerats i häkte med stöd av 23 § tredje i häkte med stöd av 23 § tredje stycket, 43 § förstastycket tredje stycket, 43 § första stycket tredjemeningen eller 50 § tredje mening- meningen eller 50 § tredje meningen lagen (1974:203) omkriminal- en lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt. vård i anstalt och 4. den som har omhändertagits enligt 28 kap. 11 § tredjestycket i avvaktan på att beslut orn undanröjande av skyddstillsynvinner laga kraft. Denna lag tillämpas inte på barnsom gripits enligt 16 § lagen (1964; 167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Denna lag träder i kraft . Senasie lydelse 1984:956. Motionerna JuU 1986/87:32 Med anledning av propositionen väckta motioner I motion 1986/87:Jul 13 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till införande av fritidsfängel se i enlighet med vad motionen närmare innehåller (yrkande 1), attriksdagen avslår förslaget om kontraktsvård som alternativ till fäng elsestraff (yrkande 2). I motion 1986/87:Jul 14 av m. fl. (c)hemställs att riksdagenbeslutar att, med avslag på propositionen i denna del, av regeringen begäraförslag om införande av påföljden villkorligt fängelse i kombination medkontraktsvård så som i motionen anförts (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att, med avslag pä propositionen i denna del, av regeringen begäraförslag om införande av påföljden samhällstjänst så som motionen förordar(yrkande 2). I motion l986/87;Jul 15 av m. fi. (vpk)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om rättstillämpning och resurser för missbrukarvärd. 1 motion 1986/87:Jul 16 av m. fl. (c, m,fp) hemställs att beslutar att från konlraktsvård undantarattfyllerister därest beslutar införa den i propositionenföreslagna verksamheten med kontraktsvård. I motion 1986/87;Jul 17 av m. fl. (fp)hemställs att beslutar att med avslag på propositionen vad gällerförslaget till kontraktsvård och därmed sammanhängande förslag tilllagändringar hos regeringen begära ett nytt förslag som innebär attkontraktsvård införs som en ny påföljd, villkorligt fängelse, i enlighet medvad i motionen anförts. I motion l986/87:Jul 18 av Hans Nyhage (m) hemställs atl riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kontraktsvård (yrkande I), att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom den dömdes skyldighet att ersätta skadelidande (yrkande 2), att riksdagenbeslutar i enlighet med vad som i motionen anges om betalningsansvaret vid 34§-placeringar (yrkande 3), att riksdagenbeslutar att ikraftträdandet av lagändringarna skall ske den (yrkande 4). I motion 1986/87;Jul 19 av m. fl. (s)hemställs att riksdagenbeslutar om de begränsningar som angetts i motionen beträffande föreskrift attavhjälpa skador m. m. samt om föreskrift endast i allvarliga fall och omskyldighet att endast underrätta skyddskonsulent men inte åklagare då den dömdemissköter kontraktet (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att ikraftträdandet av förslaget såvitt avser ändring av 27 kap. 5 §andra stycket i vart fall inte får ske förrän 15 det ipropositionen aviserade förslaget rörande åtalseftergift föreligger för JuU 1986/87:32 behandling av (yrkande 2). I mofion l986/87:Jul20 av m. fi. (m)hemställs atl riksdagenmed avslag pä propositionen hos regeringen begär nytt förslag om konlraktsvårdi enlighet med vad som i motionen anförts (yrkande 1), att riksdagenhos regeringen begär förslag om nya påföljder benämnda frilidsfängelse ochsamhällstjänst i enlighet med vad som i motionen anförts (yrkande 2). 1 motion 1986/87;Jul21 av () hemställs alt riksdagenbeslutar att avgränsa kontraktsvärden till enbart missbru- . käre, vilkauppvisar särskilt stark vårdmotivalion (yrkande 1), att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad som anförts om ömsesidiga kontraktoch rätten till god vård (yrkande 2). Motioner väckta under allmän motionstid 1 motion 1985/86;Ju614 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att hos regeringenbegära förslag om införande av påföljden kontraktsvård (yrkande 12). I motion 1985/86:Ju616 av m. fi. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, atl beslutar att hos regeringenbegära förslag till en lag som möjliggör kontraktsvård i form av villkorligtfängelse (yrkande 3). I motion 1986/87:Ju403 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att hos regeringen begär förslagtill lag om försöksverksamhet med samhällstjänst (yrkande 9). I motion l986/87;Ju6IO av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom vikten av att institutet villkorlig dom inte skall utgöra en friståendepåföljd utan atl den bör vara en villkorlig eftergift av en utmättfrihetsberövande påföljd. I motion 1986/87:Ju612 av m. fl. (fp)hemställs med hänvisning till motion 1986/87;So2l5, såvitt nu är i fråga, attriksdagen hos regeringen begär förslag till en lag som möjliggör kontraktsvärdi form av villkorligt fängelse (yrkande 5). I motion l986/87;Ju636 av () och RolfClarkson (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om jourdomstolar ochsamhällstjänst (yrkande 2 delvis). I motion l986/87:Ju637 av () och ElverJonsson (fp) hemställs att begär att regeringen lägger fram förslagomen reformerad brottspåföljd där försöksverksamhet med s. k. samhällstjänst kanersätta fängelsestraff i enlighet med vad som förordas i motionen. I motion l986/87;Ju802 av m. fl. (m) hemställs,såvin nu är i 1 att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motio- JuU 1986/87:32nen anförts om villkorligt fängelse (yrkande 12), att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nyaformer för frivård (yrkande 13). I motion 1986/87:Ju808 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, att riksdagenav regeringen begär förslag till lagstiftning om införande av påföljdenkontraktsvärd i kombination med villkorligt fängelse i enlighet med vad imotionen anförts (yrkande 18), att riksdagenav regeringen begär förslag till införande av påföljden samhällstjänst så som imotionen förordas (yrkande 19). I motion 1986/87:Ju816 av () hemställsatl som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om åtgärder för att begränsa kriminaliteten (delvis). Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade chefenför en kommitté för att utreda vissa frågoromkriminalvård i frihet m. m., frivårdskommittén (Ju 1979:05). Vid sammatillfälle tillkallades även fängelsestraffkommittén (Ju 1979:04) med uppgiftatt utreda vissa frågor om bl. a. fängelse och krimiiialvård i anstalt. Båda kommittéerna avlämnade delbetänkanden under hösten1981, vilka sedermera lades till grund för lagstiftning (prop. 1982/83:85, JuU26, rskr. 241, SFS 1983:240-248). För frivårdens del innebar den reformen bl.a. an vården inom ramen för påföljden skyddstillsyn liksom under prövotidenefter villkorlig frigivning intensifierades. avlämnade sittslutbetänkande (SOU 1984:32) Nya alternativ till frihetsstraff I betänkandetredovisas synpunkter pä nya påföljder eller päföljdsvarianter som kan varaägnade att i viss utsträckning ersätta fängelsestraff Som ny sådan påföljdföreslås kontraktsvård. Påföljden skall enligt förslaget tillämpas i fråga omtilltalade som är alkohol- eller narkotikamissbrukare och som utfäster sig attundergå närmare angiven vård för sitt missbruk. Tanken är att kontraktsvårdskall användas i stället för fängelse i högst och kopplas till en nypåföljdsform som benämns villkorligt fängelse. Enligt förslaget skalldomstolen, när den dömer till kontraktsvård, mäta ut ett fängelsestraff menmedge anstånd med verkställigheten av detta. Om den dömde inte fullföljer vårdprogrammet,skall i princip det villkorliga fängelset gå i verkställighet. avlämnade sitthuvudbetän kande (SOU 1986:13-15) Påföljd för bron. I betänkandet behandlas främst brottens straffskalor, regler för påföljdsval och straffmätning, den villkorliga frigivningen och bötesstraffet. Propositionenshuvudsakliga innehåll JuU 1986/87:32 I propositionen läggs fram förslag till ändringar i bl. a.brottsbalken (BrB) och lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL). Ändringarna i syftar till att göra detmöjligt att använda en form av s. k. kontraktsvård som en. ny variant avkriminalvård i frihet och som ett alternativ till fängelsestraff Förslaget tarsikte pä fall där det kan antas att missbruk av beroendeframkallande medeleller något annat särskilt förhållande som påkallar vård eller behandling harbidragit till att någon har begått brott. Om den tilltalade då förklarar sigvillig att undergå lämplig behandling enligt en för honom uppgjord plan ochbehandlingen kan anordnas, skall den nya påföljdsvarianten kunna användas. Dentilltalade åläggs därvid att genomgå den avsedda behandlingen. Kontraktsvärd skall ådömas genom en kvalificerad form avföreskrift vid skyddstillsyn. Om den planerade behandlingen i avgörande gradhar bidragit till att påföljden bestämts till skyddstillsyn, skall rätlen idomslutet ange hur långt fängelsestraff som skulle ha ådömts, om fängelse istället hade valts som påföljd. Den institution eller liknande som svarar förbehandlingen skall i sådana fall kunna åläggas att anmäla tillåklagarmyndigheten och skyddskonsulenten, om den dömde inte fullföljer behandlingenenligt planen. Skyddstillsynen kan då genom beslut av domstol ersättas medfängelse. När kontraktsvård ådöms, skall domstolen kunna föreskrivaatt den dömde skall stå under övervakning än vad som normaltgäller vid skyddstillsyn. Vidare föreslås att domstolen, när skyddstillsynundanröjs och ersätts med fängelse, skall kunna förordna att den dömde skallvara omhändertagen till dess att beslutet vinner laga kraft. Tiden för sådantomhändertagande skall räknas som verkställighetstid. föreslås ett tillägg till 34 § KvaL med syfteatt vidareutveckla den verksamhet som redan nu bedrivs med stöd äv lagrummetoch som innebär att intagna med missbruksproblem under vissa förutsättningarkan få tillfälle att undergå särskild behandling i bl. a. familje- ochbehandlingshem. I propositionen föreslås också atl domstolen, när dendömer till villkorlig dom eller skyddstillsyn för brott som har vållat skada,skall kunna ålägga den dömde en skyldighet att biträda med alt avhjälpa skadan. Lagändringarnaföreslås träda i kraft . I propositionen diskuteras frågan om att införasamhällstjänst som självständig påföljd. Något sådant förslag läggs inte frammen frågan avskrivs inte helt av departementschefen; den kan enligt honom tasupp till ny prövning om utvärderingen av nu pågående försök med samhällstjänsti och ger anledning tili det. Som motivering åberopas i propositionen att det, även omsamhällstjänst uppenbart skulle kunna ha vissa fördelar, är klart också att detär förenat med problem att införa samhällstjänst som straffrättslig sanktion.Bl. det svårtatt bortse frän de principiella betänkligheter som gör sig gällande JuU1986/87:32 mot att använda arbete som straff Till bilden hör , anförsdet, att samhällstjänst generellt sett är en så påtagligt mycket mindreingripande påföljd än fängelse att det kan vara svårt att fä den accepterad somalternativ i sådana fall där det döms till fängelse. Sannolikt skullesamhälls-, tjänst i praktiken snarare komma att ådömas i sådana fall dåpåföljden enligt nuvarande ordning normalt blir skyddstillsyn, böter elleröverlämnande till värd enligt . Av stor betydelse, sägs det vidare,är de svårigheter som otvivelaktigt föreligger när det gäller atl finnalämpliga arbeten för de dömda, om samhällstjänst skulle införas som en meraallmän brottspåföljd. Detta gäller vare sig samhällstjänst skulle införas somsärskild påföljd eller som en föreskrift i kombination med skyddstillsyn. I propositionen föresläs att domstolen, när den dömer tillvillkorlig dom eller skyddstillsyn, skall få ålägga den dömde att förmålsägandens räkning utföra visst arbete som syftar till att avhjälpa skada somhar vållats genom brottet eller annars i belysning av brottets och skadans artframstår som lämpligt. I flera motioner (114, 120, 403, 636, 637, 802 och 808)föreslås att samhällstjänst skall införas som en självständig påföljd. Imotion 114 yrkas att regeringens förslag avslås medan i övriga görs uttalandentill förmån för samhällstjänst. Enligt några av motionerna bör en sådanpåföljdsform åtminstone kunna införas på försök. Också i motionerna 118 och 119 riktas kritik motregeringens förslag. 1 den förstnämnda motionen yrkas avslag på förslagetdärför att det så som det kommit att utformas inte har remissbehandlats.Enligt den andra motionen bör förslaget i den här delen utgå, eftersominnehållet i de föreslagna bestämmelserna ar otillfredsställande, eller bör ivart fall genomförandet av förslaget anstå för att behandlas i samband med ettav regeringen aviserat förslag om åtalsunderlåtelse. Utskottet vi|l för sin del till en början uttala sinanslutning till den ambition som ligger till grund för regeringens förslag,nämligen att ge särskilt uttryck för principen att den som genom ett brott harvållat skada är skyldig att i möjligaste mån hålla den drabbade skadeslös. Somdepartementschefen framhåller är visserligen det viktigaste medlet härvidlagbestämmelserna om skadeståndsskyldighet men utskottet delar uppfattningen attäven andra vägar bör prövas för atl främja att den som begår ett brott ocksåskall göra rätt för sig. När det gäller frågan om man i enlighet med vad somförordas i flera motioner bort gä längre än vad regeringen föreslagit ochinföra samhällstjänst som en självständig påföljd vill utskottet ta särskiltfasta på några av de skäl som departementschefen åberopat mot atl införasamhällstjänst. För det första har utskottet samma inställning somdepartementschefen om att det kan finnas principiella betänkligheter mot attanvända arbete som straff Vidare delar utskottet uppfattningen attsamhällstjänst allmänt sett kan anses vara en sä påtagligt mycket mindreingripande påföljd än fängelse att det kan vara svårt att få den accepteradsom ett alternativ i sådana fall där del döms lill fängelse.Samhällstjänst skulle i praktiken snarare komma attådömas i stället för skyddstillsyn, böter eller överlämnande lill JuU1986/87:32 vård enligt socialtjänstlagen. Utskottet vill sammanfattningsvis instämma i lagrådetsuppfattning att övertygande skäl har anförts för att samhällstjänst inte nu börinföras som en generellt inriktad påföljd. Det kan emellertid som utskottet serdet bli anledning an ta upp saken på nytt, om de erfarenheter som görs iDanmark och skulle mofivera det. Utskottet avstyrker därmed bifall till motion 637 samtmotionerna 114, 120, 403, 636, 802 och 808 i nu berörda delar. Beträffande förslaget i propositionen att i vissa fallgöra del möjligt för domstol att ålägga den dömde att avhjälpa skador harmotionskritik riktats dels mot innehållet i förslaget, dels mot att förslagetöver huvud laget läggs fram. Kritiken mot förslagets utformning framförs i motionerna118 och 119. a. åberopas att regeringens förslag är för långtgående genomalt det möjliggör för domstolarna att ålägga den dömde inte bara att avhjälpaskador som har vållats genom det ifrågavarande brottet utan också att utföraannat arbete för målsägandens räkning. Frågan om vad som närmare skall kunna åläggas den dömdebehandlas ingående i propositionen och var föremål för särskild uppmärksamhetockså från lagrådets sida. I det till lagrådet remitterade förslaget hade fråndepartementschefens sida påpekats att det inte sällan kan inträffa an denvållade skadan redan är avhjälpt när domstolen dömer i målet. Med sikte påsådana fall föreslogs att gärningsmannen i stäljel för att avhjälpa skadanskall kunna åläggas att utföra ett annat arbete som i belysning av brottet ochskadans art framstår som lämpligt. Lagrådet ansåg att denna formulering var för allmän ochatt den ledde tankarna närmare till samhällstjänst än vad som är avsett. sida förordades att föreskriften borde avse avhjälpande av den skadasom uppkommit genom brottet eller annan, liknande brottslighet. Departementschefen delar (s. 90) så till vida lagrådetsuppfattning att han anser att huvudregeln bör vara att föreskriften skall tasikte på att avhjälpa skador som har uppkommit genom brottet eller annanliknande brottslighet. Däremot anser han att tillämpningsområdet blir alltförbegränsat om bestämmelsen ges en så restriktiv utformning. Tänkbart är ju,framhåller han, att något nytt liknande brott inte har begåtts mot målsägandeneller att gärningsmannen saknar kvalifikationer att avhjälpa skadan efter justdet brott som han har begått, medan däremot andra lämpliga arbetsuppgifter stårtill buds. Departementschefen erinrar också om att de aktuella föreskrifternatorde få sin huvudsakliga betydelse vid brott mot offentliga institutioner t. ex. skolor och allmänna kommunikationsmedel och till-lämpningen blirberoende av ett initiativ från huvudmannens sida. Utskottet anser liksom departementschefen att bestämmelsenfått en ut formning som tillgodoser såväl rättssäkerhetsintresset som kravet på att tillämpningsområdet om reformen över huvud taget skall bli menings full inte får bli alltför begränsat. Utskottet utgår från att reformen kom- mer att tillämpas på ett förnuftigt och omdömesgillt sätt av våra domstolar. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 118 och JuU 1986/87:32 119 i här behandlade delar. I motion 119 föreslås vidare att förslaget i nuförevarande del i vart fall inte skall träda i kraft förrän ett i propositionenaviserat förslag rörande reglerna om åtalsunderlåtelse har behandlats avriksdagen. I propositionen (s. 26) anför departementschefen att dennu föreslagna möjligheten att ålägga en tilltalad att avhjälpa skada närmastkommer i åtanke för sådan brottslighet som skadegörelse och andra former avvandalism samt att den uppenbarligen är särskilt lämpad att användas på yngrelagöverträdare, vilka i praktiken ofta erhåller åtalsunderlåtelse. Från dessasynpunkter skulle fortsätter departementschefen det mest effektiva sättetatt genomföra den föreslagna ordningen vara att på ett eller annat sätt kopplasamman ett åläggande för den dömde att avhjälpa skada med reglerna omåtalsunderlåtelse, helst i förening med en befogenhet för polisen attomedelbart efter gärningen eller dess upptäckt initiera arbete av sådant slag.Departementschefen uttalar att han har för avsikt att remittera endepartementspromemoria i ämnet. Mot bakgrund av att det nu förevarande förslaget kantänkas fä ett relativt begränsat användningsområde har departementschefenfunnit sig böra framlägga förslaget med sikte på de fall i vilka föreskrifter /en dom skulle framstå som både naturliga och lämpliga. Utskottet saknar för sindel anledning att frångå departementschefens bedömning härvidlag, och utskottetkan också ansluta sig till uttalandet om att såväl principiella som praktiskaskäl talar för att en möjlighet bör öppnas för domstolarna alt meddelaföreskrifter av nu aktuellt slag. Motion 119 avstyrks således av utskottet också såvitt däriföreslås att reformen skall anslå i avvaktan pä ett förslag av regeringen om åtalsunderlåtelsem. Enligt vad som anförs i motion 118 bör regeringens förslagi den här delen inte godtas eftersom det i sin nuvarande utformning inte fannsmed i fri-vårdskommitténs betänkande och därför inte har remissbehandlats. Som framgår av propositionen (s. 25) har tanken på attskapa en möjlighet för domstolarna att kunna ålägga den tilltalade attavhjälpa skada som har vållats genom brott berörts i en del remissyttrandenöver frivårdskorn-mitténs förslag. Departementschefen nämner därvid att ettantal remissinstanser har uttalat sig för en sådan ordning. Med hänvisning till att den aktuella frågan således varitföremål för uppmärksamhet under remissbehandlingen och därvid fått en positivbedömning samt med beaktande av vad som har framhållits om fillämpningsområdetför den föreslagna reformen finner utskottet att det inte finns anledning attmotsätta.sig regeringens förslag av den anledning som har åberopats i motion118. Också denna del av motionen avstyrks således av utskottet. Utskottets ställningstaganden i det föregående innebär attutskottet godtar den nu behandlade delen av regeringens förslag. Detta innebär också att önskemålet i motion 816 blirtillgodosett, varför någon vidare åtgärd med anledning av den motionen inte är erforderlig. Kontraktsvård JuU 1986/87:32 Som är nämnt tidigare innebär regeringens förslag omkontraktsvård en ny variant av kriminalvård i frihet att användas som ettalternativ till fängelsestraff Förslaget tar sikte pä fall där det kan antasall missbruk av beroendeframkallande medel eller något annat särskiltförhållande som påkallar värd eller behandling har bidragit till all någon harbegått brott. Om den tilltalade dä förklarar sig villig att undergå lämpligbehandling enligt en för honom uppgjord plan och behandlingen kan anordnas,skall den nya påföljdsvarianten kunna användas. Den tilltalade åläggs därvidatt genomgå den avsedda behandlingen. Kontraktsvärd skall ådömas genom en kvalificerad form avföreskrift vid skyddslillsyn. Om den planerade behandlingen i avgörande gradharbidragit till att påföljden bestämts till skyddstillsyn, skall rätten idomslutet ange hur långt fängelsestraff som skulle ha ådömts, om fängelse istället hade valts som påföljd. Utskottet vill redan inledningsvis i det här avsnittetframhålla att rege ringens förslag innebär ett värdefullt tillskott när det gälleratt skapa påfölj der som ger möjligheter till bättre rehabiliteringseffekter än vad som är fallet med fängelsestraff Eftersom andelen fängelseintagna med olika missbruksproblem är mycket stor kan därför också konstateras att det nu ' aktuellaförslaget kan vara ägnat att minska användningen av fängelsestraff, något somsedan läng tid varit ell huvudmål i det kriminalpolitiska utvecklingsarbetet. Utskottet vill vidare ansluta sig till uppfattningen atten lagstiftning i enlighet med förslaget kan ge stöd åt en fortsatt utvecklingav möjligheterna till missbrukarvärd inom det straffrättsliga påföljdssystemel,vilket är eftersträvansvärt. Ett genomförande av forslaget innebär vidare attdet sker en samordning mellan de insatser som görs från det allmännas sidagenom kriminalvärden å ena sidan och sjukvärden och ä den andra. 1 ett par motioner (115 och 117) framhålls betydelsen avatt det finns tillgäng till erforderliga värdresurser, och det påpekas att ettgenoniförande av reformen kräver ett omfattande förberedelsearbete i form avbl. a. kontakter i skilda hänseenden mellan berörda myndigheter. Utskottet vill för sin del framhålla att ett genomförandeäv regeringens förslag med kontraktsvärdsföreskrifter i kombination medskyddstillsyn i och för sig inte innebär några nya åligganden för sjukvärdenoch huvudmän utan endast att ett delvis nytt instrument ställstill deras och kriminalvårdens förfogande för rehabilitering av vissamissbrukare. Emellertid föreligger en påtaglig risk för att tillgången påvärdplatser är otillräcklig eller att den kan variera såväl tidsmässigt sommellan olika delar av landet.