bet · GA01JoU23 · 1986-12-31 00:00:00 — om reglering av priserna på fisk m.m. (prop. 1986/87:137) Ibetänkandet behandlas regeringens förslag om prisregleringen på fisk /88. Regeringenhar i propositionen framlagt förslag som i vissa avseenden avviker från detförslag till prisreglering som framjagts av jordbruksnämnden och som biträttsav fiskets förhandlingsdelegation och konsumentdelegation. Utskottet föreslår,med tillstyrkan av motioner (m, fp, c och vpk), att i dessa avseendenbeslutar i enlighet med jordbruksnämndens förslag. I övrigt tillstyrkspropositionen. Motioner om laxutsättning m. m. samt om avslag på förslag omkonsumentstöd avstyrks. Till betänkandet har fogats tre reservationer (s, m). Regeringenhar i proposition 1986/87:137 föreslagit att medge att för tiden den1 30 juni 1988 reglering av priserna pä fisk m.m. jämte vaddärmed hänger samman samt användning av medel får ske enligt de grunder somförordats i propositionen. Motion1986/87:Jol43 av (), vari yrkas 1. att beslutaratt avprisregleringsmedel anslå 3,645 milj.kr. att fördelas i enlighet med det avfiskets förhandlingsdelegation lagda förslaget, 2. att beslutar attanslå 0,2 milj. kr. för avveckling av försöken med s. k. fördröjd utsättning avlax. Motion1986/87:Jol44 av (), vari yrkas 1. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna att vid fördelningen avprisregleringsmedlen även skall beakta möjligheterna att genomföra försök medfördröjd utsättning av vid , 2. att beslutar att ]milj. kr. av prisregleringsmedlen reserveras för utsättning av lax i outbyggdaälvar. 1Riksdagen 1986/87. Motion1986/87:Jol45 av m. fl. (fp), vari yrkas att JoU1986/87:23 med avslag på regeringens proposition 1986/87:137 antarjordbruksnämndens förslag till reglering av priserna pä fisk. Motion 1986/87;Jol46 av i m. fl. (m),vari yrkas att beslutar på de punkter som redovisats i motionen följajordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk m. m. under budgetåret1987/88. Motion 1986/87:Jol47 av m. fl. (vpk), variyrkas att beslutar att följa de förslag som framlagts av statensjordbruksnämnd beträffande prisregleringen på fisk. Motion 1986/87;Jol48 av m.fl. (m,fp,c),vari yrkas att beslutar att avslå propositionens förslag att 15 milj.kr. av prisregleringens kassa reserveras för konsumentfrämjande åtgärder. Motion 1986/87: Jol49 äv m. fl. (c), variyrkas att beslutar att, med avslag pä propositionen i dessa delar,medge att för tiden - reglering av priserna på fisk m:m. jämte vad därmed' hänger samman samt användningen av medel får ske enligt degrunder som statens jordbruksnämnd i regleringsskrivelse förordar. Utskottet har under sin behandling av ärendet inhämtatsynpunkter på fiskprisregleringen frän företrädare för , jordbruks nämnden och . I betänkandet behandlar utskottet regeringens propositionom reglering av priserna på fisk under /88 och de rnotiohersom väckts med anledning av propositionen. Grunderna för prisreglering på fisk beslutades avriksdagen (prop. 1977/78:112, JoU 23, rskr. Syftet medregleringen är att den skall styra fisket mot lönsamhet som den skallmedverka till att utjämna variationer i fiskarens inkomster, I samband med att det nya prisregleringssystemet börjadetillämpas /82 framhöll utskottet i anslutning till regeringens förslag bl.a. följande; ' Riksdagsbeslutet innebär också att fiskets organisationerges möjlighet att överlägga med statens jordbruksnämnd ochkonsunientdelegationen om en prisnivå för fisk så avvägd att den i princip gerfisket kompensation för ökade kostnader och fiskarena en rimlig ersättning förderas arbete. Härigenom får fisket också en i princip motsvarande ställning somjordbruket har haft (prop. 1980/81:198, JoU:37s.2). En närmare redogörelse för prisregleringens utformningfinns i proposi- JoU 1986/87:23 tion 1984/85:143 (s. 19-21).Departementschefen framhöll i det sammanhanget att det finns flera inslag iprisregleringen som inte är tillfredsställande. En översyn av systemet förprisregleringen pä fisk borde därför aktualiseras. Fiskets organisationer och övriga förstahandsmottagare harsatt i gång en samordning av bl. a. mottagningen och distributionen av fisk.Samordningen är en förutsätttning för att prisstödskall lämnas. En samordning skapar förutsättningar för ökad avsättning tillkonkurrenskraftiga priser både inom landet och på exportmarknaden. Arbetet medatt utveckla samordningen skall följas noga. Det ankommer i första hand påjordbruksnämnden att göra detta. Regeringen uppdrog åt statensjordbruksnämnd att, efter överläggningar med fiskets förhandlingsdelegation ochnämndens konsumentdelegation, avge förslag beträffande prisregleringen på fiskför /88. Förslagen skulle utformas med utgångspunkt i de avriksdagen beslutade riktlinjerna för prisregleringen på fisk. I uppdrageterinrades om att jordbruksnämnden vid utformningen av förslaget bör beakta attriktpunkten för prisregleringens finansiering är att den skall bekostas inomramen för regleringsekonomin. Regeringen erinrade vidare om att förslaget börfrämja en fortsatt inriktning av fisket mot fiskslag som kan få en lönsamavsättning i första hand pä den svenska marknaden för färskkonsumtion ochberedning. Förslagen skulle utformas så att ett jämnare fiske av torsk underåret och jämnare och säkrare leveranser av råvara till svenskberedningsindustri stimuleras. I uppdraget ingick att föreslå en minskadnormkvantitet för sill och åtgärder som kan underlätta avsättningen av sill.Nämnden skulle föreslå från konsumentsynpunkt påkallade åtgärder för att inomprisregleringens ram dämpa prisutvecklingen på torsk. Förslag skulle lämnas till disposition av medel urprisregleringskassan för att täcka kostnaderna för för den kollektivatrygghetsförsäkringen inom yrkesfisket. Kostnaderna för denna försäkring skulleavräknas från ' normpriserna. Därvid skulle även beaktas att kostnadsökningenför trygghetsförsäkringen avseende /87 ännu inte harräknats av. skulle vidare lämna förslag tilldisposition av medel ur prisregleringskassan för att täcka kostnaderna förutsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle en särskild medelsramberäknas för fortsatt försöksverksariihet med fördröjd utsättning av lax. Dessatvå rambelopp skulle bestämmas efter samråd med . förslag till prisreglering 1987/88 har i skrivelse avgettsina förslag med anledning av uppdraget. Förslaget har biträtts av fiskets förhandlingsdelegationoch konsumentdelegationen. I sin skrivelse gör nämnden följande bedömningar ifråga om fångster, avsättning m.m. för /88. Den totala svenska fångsten av fisk har minskat de senasteåren och uppgick till ca , varav knappt hälften varsill/strömming och knappt en fjärdedel torsk. Av den totala fångsten avsill/strömming 1' 1986/87. Exporten av oberedd och filéad sill/ JoU 1986/87:23strömming var ca . Huvuddelen gick till . Europamarknadendomineras av ett stort utbud av nordsjösill. Denna dominansväntas bestå . Efterfrågan på konsumtionssill kommer troligeninte att öka nämnvärt. Därför väntas prisnivån på sill bli fortsatt pressad. Fisket efter torsk har skett främst i ochuppgick till ca . Ca avsattes i . Restenexporterades i oberedd form. Importen av torsk, främst frysta torskfiléer,motsvarade drygt . Avsättningsmöjligheterna bedöms avjordbruksnämnden som fortsatt goda. Våra tillgångar i , ochKattegatt utnyttjas inte fullt ut. Torskbeståndet i väntas komma attminska . Det beräknas dock medge ett uttag för del påi stort sett oförändrad nivå. För flertalet övriga fiskslag bedöms utrymmet för ökadefångster som fortsatt gott. Förändringen av normpriserna har tidigare grundats på bl.a. kostnadsökningen inom fisket och inkomstökningen för jämförbara grupper.Avdrag har gjorts för produktivitetsökning. som ligger tillgrund för årets förslag har driftkostnaderna inom fisket sjunkit betydligt,främst beroende på sjunkande drivmedelskostnader. Med hänvisning till att nedgångenbedöms vara tillfällig föreslår nämnden oförändrade normpriser för sill ochövriggrupperna. Hänsyn till fiskets kostnadsutveckling m. m. under periodenfrän skall i stället beaktas i förslaget tillreglering för /89. Nämnden och delegationerna har även enats omatt de ökade kostnader för den kollektiva trygghetsförsäkringen inomyrkesfisket, som inträffat efter /86, skall avräknas frånnormpriset vid samma tillfälle (yrkande 3 i JN skrivelse). Normkvantiteten för sill och strömming kan enligt nämndensänkas högst väsentligt (från till ) till följd av att nyastödformer inrättas (varom mera i det följande). För torsk bör normprissystemetersättas av ett nytt system med mittpris samt övre och nedre prisgränser. Närde prisdämpande åtgärder som förutses i normprissystemet inte anses lämpligabör även prisutjämningsbidrag till beredningsindustrin kunna utgå, anserjordbruksnämnden. Prisutjämningsbidragen bör användas endast i särskildasituationer och ytterst restriktivt. Nämnden bör enligt skrivelsen bemyndigasutbetala pristillägg även vid landningar uromlands om dessa har föranletts avishinder. Vissa nya stödformer bör inrättas, anser nämnden. Ettregionalt stöd i form av ett fast pristillägg bör utgå till fiskare bosatta pånorra ostkusten, på och på sydkusten med varierande belopp (50öre, resp. per kg.) beroende på fiskarens bostadsort ochlandningshamnens belägenhet. Det regionala pristillägget ersätter det regionalafraktstöd för konsumtionsfisk som utgår till fiskare på norraostkusten (JN yrkande 4, delvis). föreslår vidare att det under nästaregleringsär används högst 10 milj. kr. för ett nytt stöd till export avsill/strömming till statshandelsländer. Härav skall högst 3 milj. kr. få avsesill från västerhavet. Stödetskall enligt förslaget lämnas i form av ett fast pristillägg om lägst JoU1986/87:23 40 öre och högst per kg. Stödet bör ses som ett försök somskall utvärderas av Svensk fisk (JN yrkande 7). Nämnden föreslår även ett nytt fast pristillägg förfoderfisk om lägst och högst per kg. till en sammanlagd kostnadav högst 5 milj. kr. Det föreslås att jordbruksnämnden fastställer närmareregler efter förslag av Svensk fisk (JN yrkande 8). Det fraktstöd för foderfisk som under innevaranderegleringsär utgår till fiskare bosatta på bör enligt förslagetutgå enligt oförändrade regler. Smärre förändringar föreslås av de fasta pristillägg somutgär till viktigare slag av sötvattenfisk och vissa saltvattenfiskslag. I jordbruksnämndens skrivelse redogörs för nämndensbehandling av regeringens direktiv beträffande medel för utsättning av lax ochål m. m. Utskottet återkommer till denna fråga i slutet av betänkandet. Förslag lämnas om avsättning av 15 milj. kr. urprisregleringskassan för kompensation till konsumenterna för de högatorskpriserna. Ett särskilt stöd bör utgå till Swefisk och Sverigesexportråd för en marknadskampanj. beräknar prisregleringens kostnader /88 till sammanlagt 124,4 milj. kr. varav 72,5 milj. kr.härrör sig till kostnader för olika former av prisstöd. Förslag lämnas omfinansieringen av prisregleringen. föreslår liksom föregående år attprisregleringen ses över. Jordbruksministern framhåller i propositionen attjordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk under /88på flera punkter avviker från nu gällande riktlinjer för regleringen. Medhänsyn till dels vissa struktur- och balansproblem inom yrkesfisket, dels denöversyn av regleringen som planeras är han emellertid beredd att i huvudsakbiträda nämndens förstag. De a-wikelser från gällande riktlinjer som därmedkommer att göras får betraktas som tillfälliga försök som underlag föröversynen. Han föreslår således att prisregleringen med vissa avvikelserutformas i enlighet med nämndens förslag, och att den av nämnden föreslagnanormkvantiteten fastställs. I fråga om normpriserna innebär regeringensställningstagande bl.a. att den kostnads- och produktivitetsutveckling somskulle ha beaktats för /88 skall beaktas i regleringen /89. De avvikelser från jordbruksnämndens förslag som redovisasi propositionen rör huvudsakligen fyra punkter. Kostnaderna förtrygghetsförsäkringen skall avräknas vid fastställande av normpriserna. Ifortsättningen bör detta göras när de verkliga kostnaderna är kända. Detinnebär att normpriserna bör justeras med hänsyn till den nu kändapremieökningen . Denna har i enlighet med förra årets beslutännu inte avräknats. Jordbruksministern har inte tillstyrkt jordbruksnämndensförslag att skjutapå avräkningen ytterligare så att premiehöjningar JoU 1986/87:23 samtidigtskulle påverka normpriser. Mot denna bakgrund bör enligt propositionennormpriserna för sill och strömming resp. prisgränserna och mittprisernaför torsk justeras något jämfört med vad som anges i nämndens Jordbruksministern har i huvudsak inget att erinra mot attpå försök stödja sillexport till statshandelsländer inom ramen förprisregleringen på det sätt som nämnden har föreslagit. Stödet bör dockbegränsas till sill från . Eftersom stödet bör kunna anpassas tillmarknadspriset finns det inte heller någon anledning att fastställa en lägsta nivåpå stödet. Det ankommer på jordbruksnämnden att utvärdera försöksverksamheten. Riktat industrifiske efter sill är enligt svenskabestämmelser inte tillåtet. På försök har emellertid i vissa fall medgettsdispens för sådant fiske i . Sådana dispenser ges av fiskeristyrelsen.I rådande avsättningssituation av sill finner jordbruksministern i likhet medjordbruksnämnden att ett visst stöd till industrifiske är motiverat. Det börbegränsas till fiske i . Det är viktigt att bestämmelserna för stödetsamordnas med bestämmelserna för fiskets utövande. Det ankommer påjordbruksnämnden och att göra detta. Jordbruksministernframhåller ocksä vikten av att hänsyn fortlöpande tas till förändringarna iefterfrågan på fiskmjöl och till den allmänna inställningen till en minskadinblandning av fiskmjöl i djurfoder. Mot den bakgrunden bör någon lägsta nivåför stödet inte läggas fast. förslag att ersätta det regionalafraktstödet med ett utvidgat fast pristillägg för konsumiionsfisk biträds avregeringen. Mot bakgrund av syftet bör stödet emellertid enligt propositionenbestämmas enbart med hänsyn till fiskarens hemvist, oavsett leveransplats påost- och sydkusten. Regeringen föreslår att medel av prisregleringskassan förfisk även under nästa budgetär får användas för andra ändamål om regeringenanser det påkallat vid akuta svårigheter inom fisket. Regeringens förslag om vissa avvikelser frän det förslagsom jordbruksnämnden avgett möter kritik i de fyra kommitté- resp.partimotionerna Jol45 (fp), Jol46 (m), Jol47 (vpk) och Jol49 (c). I motionernaframhålls att en överenskommelse uppnåtts som accepterats avkonsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation vid åretsöverläggningar. förslag gav uttryck åt denna överenskommelse.Mot den bakgrunden är det enligt motionerna anmärkningsvärt att regeringen påfyra punkter frångått det förslag som jordbruksnämnden framlagt. Förfarandetstrider mot den praxis som utvecklats , hävdar motionärerna,och medför risk för att uppgörelser försvåras. bör därföravslå regeringens förslag i de avseenden detta avviker från vad som förordas ijordbruksnämndens skrivelse, och i stället besluta i enlighet med nämndens förslag. I motion Jol48 (m,fp,c) yrkas avslag på regeringens ochjordbruksnämndens förslag att avsätta 15 milj. kr. av prisbekämpningsmedlentill konsumentsfrämjande åtgärder. Utskottetsöverväganden JoU 1986/87:23 Utskottet erinrar om att beslöt om deriktlinjer för fiskeripolitiken som fortfarande gäller (prop. 1977/78:112, JoU23). fattades principbeslut om hur prisregleringen i fortsättningenskulle utformas. Enligt beslutet skulle normpriser och normkvantiteter blifastställda av statsmakterna efter överläggningar mellan jordbruksnämnden ochdess konsumentdelegation samt fiskets förhandlingsdelegation. godkända betänkande pekade utskottet i anslutning till propositionenpå en avgörande fördel med prisregleringssystemet så som detta utformats;Systemet skulle ge fisket möjligheter att delta i överläggningar om en prisnivåför fisk så avvägd att den i princip gav fisket kompensation för kostnadsstegringaroch fiskarena en rimlig ersättning för deras arbete. Härigenom skulle fisketkomma att få en ställning som i princip motsvarade den som jordbruket haftsedan lång tid. Ett liknande uttalande gjordes som framgår av den inledningsvislämnade redogörelsen när det nyä prisregleringssystemet började tillämpas treår . Utskottet vill framhålla att statsmakterna självfalleticke på något sätt har avsvurit sig ansvaret för de beslut som fattas iriksdagen om livsmedelspriserna, vare sig besluten gäller jordbruksproduktereller fisk. För att underlätta de överläggningar som förs i jordbruksnämndenmellan parterna och vars resultat ofta grundas på ömsesidiga kompromisser haremellertid regeringen och tillämpat en starkt restriktiv praxis närdet gäller att vidta ändringar av sådana förslag från nämnden vilka förslagryms inom ramen för regeringens direktiv till nämnden och biträtts av parterna. Utskottet instämmer i jordbruksministerns bedömning attjordbruksnämndens förslag till prisreglering på fisk på flera punkter avvikerfrån de riktlinjer som gäller för regleringen. Avvikelserna motiveras av de senaste årens utveckling sommedfört att förutsättningarna för såväl sill- och strömmingsfisket somtorskfisket ändrats i väsentlig utsträckning. Utskottet har mot den bakgrundeningen erinran mot den översyn som aviseras i propositionen. Utskottet biträderäven jordbruksministerns förslag om att i huvudsak skall ansluta sigtill förslaget frän jordbruksnämnden. Utskottet finner dock att de skäl till avvikelserfrån nämndens skrivelse som förordas av regeringen knappast är av denkaraktären att de bör föranleda ändring av det förslag som avgivits enligtöverenskommelse med parterna. Överenskommelsen kan icke anses strida motregeringens förhandlingsuppdrag. Utskottet tillstyrker mot den bakgrundenmotionerna Jol45, Jol46, Jol47 och Jol49. bör således med anledningav propositionen och med bifall till motionerna medge att prisregleringen förfisk under nästa regleringsår får ske enligt de grunder som förordas ijordbruksnämiidens hemställan under punkterna 3 (såvitt avser avdrag för atttäcka finansieringen av trygghetsförsäkringen), 4 (såvitt avser regionalapristillägg), 7, 8 och 14 samt i övrigt enligt de grunder som förordas avregeringen. Utskottet avstyrker motion Jol48 vilken strider mot såväl nämndenssom regeringens förslag. I proposition 1986/87:152 har regeringen föreslagit attprisregleringsföreningarna på jordbrukets och fiskets område skall tas inbland de inskränkt skattskyldigasubjekten i 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst- JoU 1986/87:23skatt. Åtgärden är av teknisk karaktär. Under förutsättning av bifall tillpropositionen kommer vissa följdändringar att göras beträffande bl. a. Svenskfisks konjunkturutjämningsfond, m. m. Det torde ankomma på regeringen attbesluta härom. Utsättning av lax m. m. Enligt regeringens uppdrag till jordbruksnämnden skullenämnden lämna förslag till disposition av medel ur prisregleringskassan för atttäcka kostnaderna för utsättning av lax, annan laxfisk och ål. Därvid skulle ensärskild medelsram beräknas för fortsatt försöksverksamhet med fördröjdutsättning av lax. Dessa två rambelopp skulle bestämmas efter samråd med fiskeristyrelsen.Jordbruksnämnden har i sin skrivelse föreslagit att . urprisregleringskassan används för att finansiera kostnaderna för utsättning avfisk under /88. Däremot har nämnden inte lämnat förslag ommedel för försök med fördröjd utsättning av lax. Nämnden redovisar emellertidatt har förordat att 1,3 milj. kr. avsätts för detta ändamålför nästa regleringsår. I skrivelsen anförs att fiskets förhandlingsdelegationmotsatt sig att medel anvisas för försök med fördröjd utsättning av lax, samtatt nämnden och konsumentdelegationen inte har någon sakkunskap på området.Denna speciella fråga bör därför avgöras av regeringen. Regeringen föreslår att . avsätts förutsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning avlax. Den närmaste användningen av medlen bör liksom beslutas avfiskeristyrelsen. I motion Jol43 (m) yrkas att anslår det beloppsom jordbruksnämnden föreslagit för annan utsättning än försök med fördröjdutsättning, samt att 0,2 milj. kr. avsätts för avveckling av nämnda försök.Förslaget överenstämmer med det förslag liom fiskets förhandlingsdelegationdrev i överläggningarna med jordbruksnämnden. Enligt motionären innebär försökenmed fördröjd utsättning "experiment och lekstuga", med en målsättningsom går ut på att göra slut på yrkesfisket efter lax. Enligt vad företrädare yttrat införutskottet syftar försöken med fördröjd utsättning av lax till att skydda laxsmoltenmot rovdjur m. m. i havet, då normalt av smoltendör. Vid försöken studeras även om det är möjligt att ändra laxens vandringsmönster.Försöken kommer att utvärderas. Hittillsvarande erfarenheter har varitpositiva. Utskottet konstaterar att jordbruksnämnden avstått fränatt lägga fram förslag enligt direktiven om medel för försöksverksamheten och istället hänvisat frågan till regeringen för avgörande. Utskottet finner detangeläget att den pågående försöksverksamheten fullföljs och tillstyrkerregeringens förslag i frågan. I motion Jol44 (m) yrkas att vidfördelningen av prisregleringsmedlen även skall beakta möjligheterna attgenomföra försök med fördröjd utsättning av vid samtatt 1 milj. kr. prisregleringsmedlenskall reserveras för utsättning av lax i outbyggda älvar. JoU 1986/87:23 Utskottet är icke berett att yttra sig över den närmare fördelningenav de medel ur prisregleringskassan som ställs till fiskeristyrelsensförfogande. Motionen avstyrks med hänvisning härtill. 1. beträffande reglering av priserna på fisk m. m.utom utsättning av lax m. m. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag och med bifall till motionerna1986/87:Jol45, 1986/87;Jol46, 1986/87:Jol47 och 1986/ 87:Jol49 samt med avslagpå motion 1986/87:Jo]48 medger att för tiden - den 30 juni 1988reglering av priserna på fisk m. m: jämte vad därmed hänger samman samtanvändningen av medel får ske enligt de grunder som redovisas ijordbruksnämndens hemställan i skrivelse , punkterna 3, 4, 7och 8 samt i övrigt enligt de grunder som regeringen förordat, 2. beträffandeutsättning av lax, annan laxfisk och ål attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1986/87;Jol43 medger att användningen av medel får ske enligt de grunder somförordats i propositionen, 3. beträffande utsättning av lax i outbyggda älvarsamt utsättning av attriksdagen avslår motion 1986/87;Jol44. Närvarande; (), (), OveKarlsson (s), (), (), (), (), (), (), (vpk), (), (), (), ()och (). Regleringen av priserna på fisk (mom. 1) , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Avvikelserna motiveras"och slutar med "regeringens förslag" bort ha följande lydelse: Somjordbruksministern framhåller bör dock nämndens förslag i huvudsak följas medhänsyn till dels vissa struktur- och balansproblem inom yrkesfis- ket, delsden översyn av regleringen som planeras. Utskottet delar även JoU1986/87:23 regeringens uppfattning att förslaget bör ändras på vissa, smärremen principiellt betydelsefulla, punkter. När det gäller avräkning vid fastställande av normprisernam. m. för att täcka kostnaderna för trygghetsförsäkringen har jordbruksnämndenfrångått de riktlinjer som angivits i regeringens uppdrag. Utskottet biträderregeringens förslag att rättelse härav görs i riksdagsbeslutet. förslag orn stöd till öststatsexportengrundar sig på uppdraget att underlätta avsättningen av sill. Trots attavsättningssvårigheterna till allra största delen hänför sig till föreslagit att stöd utgår även till en kontingent sill som fiskats iVästerhavet. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag att exportstödetendast ges för fisk från . Det finns enligt utskottets mening risk föratt vi tvingas avstå kvoten till andra länder vid om vi inte kanavsätta de sillkvoter vi förhandlat fram beträffande . Vidare har enlägsta nivå för stödet föreslagits.