bet · GA01AU8 · 1986-12-31 00:00:00 — beslöt på förslag avarbetsmarknadsutskottet att begära en utredning som skulle syfta till enklarare gränsdragning i förhandlingsfrågorna på de landstings- ochprimärkommunala områdena (AU 1981/82:4). Mot beslutet reserverade sig desocialdemokrafiska ledamöterna i utskottet. Efter regeringsskiftet anförde den nyaregeringen i skrivelse 1982/83:176 att man borde pröva möjligheterna attavtalsvägen lösa förekommande gränsdragningsproblem. Ytterligare åtgärderborde vidtas först om denna väg inte var framkomlig. Utskottet instämde (AU1983/84:5). I en reservation anförde representanterna för m, c och fp att denbegärda utredningen borde fullföljas och utvidgas till att omfatta även destatligt anställdas förhandlingsrätt. uttalade att enomprövning av MBL-förhandlingssystemet i samband med beredningen av regeringsärendenaborde komma fill stånd (KU 1983/84:30). I den personalpolitiska propositionen 1984/85:219 anmäldessedermera att fått i uppdrag attpå statens vägnar ta upp förhandlingar med berörda personalorganisationer isyfte att träffa kollektivavtal om medbestämmandet vid beredningen avregeringsäre-den. I samband med det beslutet uttalades att förhandlingarnaskulle förberedas och följas av en särskild rådgivande delegation vidarbetsgivarverket. Vid sin behandling av propositionen framhöllarbetsmarknadsutskottet vikten av att detta förhandlingsarbete skullefullföljas så att mer ändamålsenliga arbetsformer kunde införas iregeringskansliet i berörda avseenden (AU 1985/86:6). I proposition 1985/86:100, bil. 2 beträffandemedbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden anmäler regeringen att enrådgivande delegation bestående av företrädare för bl.a. hartillsatts och att förhandlingar har inletts. Utskottet har inhämtat att de aktuellaförhandlingarna är inne i ett intensivt skede. Frågan om MBL i samband med de politiska besluten i denoffenfiiga sektorn tas upp i tre motioner. 1 mofion 1985/86: A748 av m. fl. (m)framhålls att det är AU 1986/87:8 principiellt felaktigt att frågor som rörgränsdragningen mellan förhandlingsrätten och den politiska demokratinhänvisas till avgörande i avtal mellan arbetsmarknadens parter. Motionärernaframhåller vidare att den rådande oklarheten om gränserna förförhandlingsskyldighetens omfattning inom de offentliga sektorerna även harandra aspekter än hänsynen till den politiska demokratin.- Oklarheterna medförnämligen risker för ineffektivitet och byråkrati genom det förhandlingssystemsom är involverat i beslutsfattandet. I motionen föreslås mot den angivna bakgrunden att engrundlig översyn av medbestämmandelagens tillämpning på den statliga sidan börkomma till stånd. Förslag bör utarbetas till ändringar i MBL för arbetstagareinom offentlig förvaltning. Liknande synpunkter förs fram i motion 1985/86: A745 avBörje m. fl. (c). Utöver en översyn av MBL:s tillämpning på denoffentliga sektorn och avgränsning mot den politiska demokratin begärs ettuttalande från med innebörd att de anställda inte får åsidosätta denpolitiska demokratin genom utnyttjandet av MBL. Slutligen föreslår och ()i motion 1985/86:A742 att medbestämmandet i bör begränsas. Information bör emellertid ges i samband med beslut om förändringar med konsekvenser för de anställda. . . Utskottet kan konstatera att det föreligger skildaståndpunkter i fråga om behovet av att särskilt utreda gränsdragningen mellanden politiska demokratin och medbestämmandet. Några nya argument som skullekunna motivera ett ändrat ställningstagande från utskottets sida har inte förtsfram av motionärerna. Med hänvisning härtill samt till det förhandlingsarbetesom ' pågår beträffande medbestämmandet vid beredning avregeringsärenden avstyrks motionerna 1985/86:A742, 1985/86:A745 och1985/86:A748 i aktuella delar. Det i sammanhanget behandlade avsnittet iproposition 1985/ 86:100 i denna fråga bör läggas till handlingarna. 1. beträffande/orWflH översyns- ochutvecklingsarbete inom arbets rätten att avslår motionerna 1985/86:A739 yrkande 1, 1985/ 86:A745 yrkande 1och 1985/86:A748 yrkande 1 i motsvarande del, 2. beträffande överförande av arbetsrältsligatvistemål till allmän domstol att avslår motion 1985/86:A748 yrkande 25, 3. beträffande negativ föreningsrätt attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:A701, 1985/86:A716, 1985/ 86:A745 yrkande 9och 1985/86:A748 yrkandena 3, 5 och 6, 4. beträffande förhandlings- ochinformationsskyldigheten i mindre företag attriksdagen avslår mofionerna 1985/86: A724, 1985/86: A74I, 1985/ 86:A745yrkande 2 och 1985/86:A748 yrkande 7, AU 1986/87:8 5. beträffande förhandUngspart och fackligorganisationsgrad att avslår motion 1985/86:A743, beträffande förhandlingsskyldigheten vidchefstillsättningar att avslår motion 1985/86:A748 yrkande 16, 7. beträffande/acÄ://gkontroll av teknikanvändning att avslår motion 1985/86:A729, 8. beträffandeupphävande av 32 § MBL att avslår motion 1985/86:A738, 9. beträffandefamiljehemmens rättsliga ställning attriksdagen med anledning av motion 1985/86: A747 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 10. beträffandefredspliktsbestämmelsenia och 200-kronorsregeln attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:A711,1985/86: A745 yrkande 5 och 1985/86: A748 yrkande 8, 11. beträffandeblockad av enmansföretag attriksdagen avslår motionerna 1985/86:N307 yrkande 13, 1985/ 86:A713,1985/86:A718, 1985/86:A745 yrkande 4 i motsvarande del och 1985/86:A748 yrkande10, 12. beträffandebegränsning av blockadrätten i övrigt attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A715 och 1985/86:A748 yrkande 11, 13. beträffande översyn avförhandUngssystemet att avslår motion 1985/86:A745 yrkande 10, 14. beträffande Översyn av dearbetsrättsliga skadestånden m. m. att avslår motionerna 1985/86: A726,1985/86:A739 yrkande 2 och 1985/86:A'748 yrkande 9, 15. beträffande facklig vetorätt videntreprenader attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A712, 1985/86:A719, 1985/ 86:A722,1985/86:A745 yrkande 4 .i motsvarande del och 1985/ 86: A748 yrkande 12, 16. beträffandeMBL inom offentlig sektor dels attriksdagen avslår motionerna 1985/86: A742 yrkande 1, 1985/ 86:A745 yrkandena 6och 7 samt 1985/86:A748 yrkandena 13 och 14, dels att lägger vad somanförs i proposition 1985/86:100 bil. 2 punkt 4 till handlingarna. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), (), (), (), (), (), Chariotte Branfing (fp), (), (), i (c), (vpk) och JohnnyAhlqvist (s). Reservationer AU 1986/87:8 1.Fortsatt översyns-och utvecklingsarbete inom arbetsrätten (mom. 1) AlfWennerfors, och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och på s. 9 slutar med "och A748" bortha följande lydelse: Utskottet tillstyrker förslaget i motion A748 (m) om enöversyn av det arbetsrättsliga regelverket. Utskottet ansluter sig också tillde riktlinjer för ett sådant översynsarbete som förs fram i motionen. Ianslutning härtill vill utskottet anföra följande. lanspråktagandet av ny teknik inom samhällslivets allasektorer är en förutsättning för att vi skäll kunna lösasysselsättningsproblemen och få balans i den svenska ekonomin. Förändringarnasker i högt tempo och ställer ytterligt stora krav på arbetsmarknadens funktionliksom på de enskilda arbetstagarnas, arbetsgivarnas och företagens sätt attfungera. Kravet på anpassningsförmåga är stort som utvecklingen gerpositiva möjligheter för såväl individer som företag och offentlig verksamhet. Denna strukturomvandling måste bygga på den kompetens,ansvarskänsla och vilja att finna goda lösningar som finns hos de enskildaarbetstagarna och arbetsgivarna. Inflytandefrågorna måste därvid ta sikte påatt engagera de enskilda anställda i de frågor som rör dem i arbetet. Beslutenmåste emellertid alltid tas av dem som har att bära ansvaret för verksamheten. Som anförs i motionen måste det fortsatta översyns- ochutvecklingsarbetet inom arbetsrätten inriktas på att förbättraarbetsmarknadens funktion och samspelet mellan olika lagar. Byråkratisering och centralstyrning måste undvikas.Genomgående för den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen är att denövervärderar enskilda arbetsgivares och fackliga företrädares juridiskakompetens. En översyn måste därför göras som tar sikte på att reglerna skallutformas så klart och entydigt att arbetstagarna, de fackliga representanternaoch arbetsgivarna på förhand kan avgöra vilken rätt de har. Där lagstiftninginte är nödvändig av rättsskäl bör lagstiftning undvikas. Möjligheterna attlösa uppkommande frågor avtalsvägen bör vara så vida som möjligt. På mångaområden bör därför ändringar av lagstiftningen ske i syfte att återgearbetstagare och arbetsgivare möjligheterna att träffa avtal individuellt ochkollektivt. Det är vidare utomordentligt viktigt att den enskildeslagstadgade rättigheter på arbetsplatsen knyts till den anställde som sådan ochinte görs beroende av huruvida vederbörande är medlem i en facklig organisationeller ej. Medlemskapet skall vara den enskildes angelägenhet, och det är ettoavvisligt krav att den enskildes integritet respekteras. Sammanfattningsvis syftar den översyn på detarbetsrättsliga området som enligt utskottets mening skall bedrivas till att stärka den enskildes rätt, att öka den enskildes inflytande på den egna arbetsplatsen samt att undanröja hinder för en väl fungerande arbetsmarknad. Regeringen bör ombesörja att ett översynsarbete enligt dessa riktlinjer genomförs. Det anförda bör ges regeringen till känna och innebär att förslagen i motionerna A739 och A745 blir i huvudsak tillgodosedda. dels attutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: AU 1986/87: 1. beträffande fortsatt översyns- och utvecklingsarbeteinom arbetsrätten attriksdagen med bifall till motion 1985/86:A748 yrkande 1 i motsvarande del samtmed anledning av motionerna 1985/86:A739 yrkande 1 och 1985/86: A745 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fortsatt översyns-och utvecklingsarbete inomarbetsrätten (mom. 1) och i (båda c)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och på s. 9 slutar med "och A748" bortha följande lydelse: Det finns, som anförs i motion A745 (c), omfattandebrister i den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet tillstyrkerdärför förslaget i motionen om en total översyn av denna lagstiftning. Reglerna på arbetsrättens område måste enligt utskottetsmening vara så utformade att de bidrar till effektivitet och rationalitet iarbetslivet. Reglerna måste vara anpassade efter de skilda förutsättningar somfinns på skilda typer och olika storlekar av arbetsplatser. Det gäller attfinna vägar för att tillvarata de anställdas kunskaper och erfarenheter. Denuvarande reglerna leder i många fall till en mycket stelbent tillämpning.Särskilt viktigt är att översynen syftar till att lösa de problem som nuvarandeordning vållar småföretagen. Utskottet återkommer senare i betänkandet till enrad andra brister i nuvarande arbetsrättsliga lagsfiftning vid behandling avytterligare motionsförslag på detta område som lagts fram av . Det bör ankomma på regeringen att låta göra en översyn avde arbetsrättsliga reglerna enligt de riktlinjer som utskottet angivit ovan.Ett sådant utredningsarbete ligger också i linje med vad som krävs i mofionernaA739 och A748 som därmed genom utskottets förslag blir i huvudsak tillgodosedda. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande/oma« översyns- och utvecklingsarbete inomarbetsrätten att med bifall till motion 1985/86:A745 yrkande1 samt med anledning av motionerna 1985/86:A739 yrkande 1 och 1985/86:A748yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 3.Fortsatt översyns- och utvecklingsarbete inom arbetsrätten (mom. 1-motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 8 börjar med "Utskottet har" och på s. 9 slutarmed "och A748" bort ha följande lydelse: Som utskottet kommer attutveckla senare i betänkandet vid behandling av 4 1986/87. förslagfrån vpk bör den nuvarande MBL-lagstiftningen ersättas med fackliga AU1986/87: rättighetslagarsom rör strejkrätt, facklig vetorätt vid entreprenader samt frågor somgäller arbetslivets villkor, fackliga möten på betald arbetstid m. m.Erfarenheterna av den nuvarande lagstiftningen visar nämligen att den inteförmått förändra maktpositionerna på arbetsplatserna. MBL frånde utgångspunkter som förordas i motionerna A739, A745 och A748skulle innebära att de arbetandes ställning försvagades ytterligare i Ett sådant översynsarbete har mot den angivnabakgrunden inte utskottets stöd varför de aktuella motionerna . avstyrks imotsvarande delar. Överföring av arbetsrättsliga tvistemål tillallmän domstol (mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 10 slutar med "allmännadomstolarna" bort ha följande lydelse: Arbetsdomstolen har alltsedan sin tillkomst varit enpartssammansatt domstol. Dess uppgift var från början att avgöra tvister omtolkning och tillämpning av kollektivavtal. Domstolen har i sin dömandeverksamhet också att ta ställning till enskildas förhållanden påarbetsplatserna. I hög grad har detta kommit att bli fallet som en följd av1970-talets arbetsrättsliga lagstiftning, särskilt lagen om anställningsskydd. Mot bakgrund av detta förhållande finns det skäl attuttrycka starka betänkligheter mot att en partssammansatt domstol avgör målsom- rör förhållanden mellan en enskild och någon av eller båda de parter somär representerade i domstolen. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motionA748 (m) om en utredning rörande formerna för ett överförande avarbetsrättsliga tvistemål till allmän domstol. Utskottet vill här erinra om attdessa domstolar redan handlägger vissa tvister som gäller enskilds förhållandenpå arbetsplatsen. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande överföring av arbetsrältsliga tvistemål tdlallmän domstol attriksdagen med bifall till motion 1985/86:A748 yrkande 25 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Överföring av arbetsrättsliga tvistemål tillallmän domstol (mom. 2 - motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 9 börjar med "Utskottet vill" och på s. 10 slutarmed "allmänna domstolarna" bort ha följande lydelse: Nuvarande arbetsrättsliga lagar tilldelar arbetsdomstolenen roll som starkt missgynnar de anställda. Den förändring av denarbetsrättsliga lagstiftningen som vpk förordar och som utskottet behandlar.delvisi det följande och delvis i andra betänkanden kommer att leda till attarbetsdomstolen får en mycket begränsad betydelse. skulle enutredning om att överflytta vissa tvistemål till allmän domstol sakna AU1986/87:8 mening. Förslaget härom i motion A748 avstyrks därför av utskottet. Negativ föreningsrätt (mom. 3) (), (), (), (), (), () och IngvarKarlsson i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Frågan om" och på s. 12 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Den positiva föreningsrätten, dvs. rätten att frittansluta sig till och tillhöra en förening, finns inskriven i grundlagen och iMBL. Det borde vara en självklarhet att med rätten att tillhöra en föreningföljer rätten att slippa fillhöra en förening. Så har också föreningsrättentolkats i ett uttalande av . I är dock rätten att stå utanför en förening ingensjälvklarhet. Utskottet noterar i sammanhanget med tillfredsställelse attLandsorganisationen vid sin kongress fattade beslut om vissaändringar i organisationens stadgar med innebörd bl. a. att rätten till utträdei fortsättningen skall vara ovillkorlig. Genom bristfällig lagstiftning är detemellertid fortfarande möjligt att vägra medlem i facklig organisation utträde.Detta är enligt utskottets'uppfattning oacceptabelt. Införandet av organisafionsklausuler i kollektivavtal kanenligt utskottets mening betraktas som en form av yrkesförbud och innebär ettofillböriigt ingrepp i den enskildes integritet och ett avsteg från demedborgerliga fri- och rättigheterna. Rätten till arbete liksom dén enskildes lagstadgaderättigheter på arbetsplatsen får aldrig göras beroende av huruvida denenskilda arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej.Medlemskapet är den enskildes angelägenhet. För att garantera den enskildes frihet att själv väljaeller avstå från medlemskap i en facklig organisation bör som föreslås imotionerna den negativa föreningsrätten garanteras i lag som även innefattarförbud mot organisationsklausuler. Utskottet anser slutligen att arbetsgivaren inte bör harätt att göra avdrag på lönen för fackföreningsavgift mot deh enskildes vilja. Det anförda innebär att utskottet tillstyrkeraktuelladelar i motionerna 1985/86:A701, 1985/86:A716, 1985/86:A745 samt 1985/86:A748. dels att utskottets hemställanunder 3 bort hä följande lydelse: 3. beträffande negativ föreningsrätt attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:A701, 1985/86:A716, 1985/86:A745yrkande 9 och 1985/86:A748 yrkandena 3, 5 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. 7.Förhandlings- och informationsskyldigheten i mindre företag (mom. 4) AU 1986/87:8 (), (), (),() och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Motionsyrkanden av" och på S.13 slutar med "delar,avstyrks" bort ha följande lydelse: Som framgår av bl. a. motionerna A745 (c) och A748 (m) harMBL inte kunnat tillämpas så att information och förhandling i de små företagenkan ske direkt med de anställda. På många små arbetsplatser företräds deanställda i stället av en facklig ombudsman som ofta har begränsade möjligheteratt sätta sig in i förhållandena på den enskilda arbetsplatsen. Det kan därförförekomma att väsentlig information når de anställda först långt efter det attarbetsgivaren fullgjort sin lagstadgade informations- ochförhandlingsskyldighet gentemot den fackliga organisationen. En ändring bör enligt utskottets mening komma till stånd idetta hänseende. Förslag härom bör läggas fram inom ramen för den översyn av dearbetsrättsliga lagarna som förordats i det föregående. Därvid bör prövas deolika modeller för fullgörandet av förhandlings- och informationsskyldigheteni mindre företag sotn förs fram i de aktuella motionerna, vilka alltsåhärigenom blir i huvudsak tillgodosedda. Utskottets ställningstagande bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande förhandlings- ochinformationsskyldigheten i mindre ' företag att med bifall tillmotionerna 1985/86:A745 yrkande 2 och 1985/86:A748 yrkande 7 samt med anledningav motionerna 1985/ 86:A724 och 1985/86:A741 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Förhandlingspartoch facklig organisationsgrad (mom. 5 - motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar nied "Av 11§" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet har i det föregående på grundval av motionerfrån bl.a. moderata samlingspartiet föreslagit att en översyn skall göras avden arbetsrättsliga lagstiftningen. Förslaget i motion A743 om att göra förhandlingspartenberoende av den fackliga organisationsgraden tillhör de frågor som bör belysasi ett sådant översynsarbete. Mot den bakgrunden behöver motionen inte föranledanågon ytterligare åtgärd från sida. Förhandlingsskyldigheten vidchefstillsättningar (mom. 6) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet har" och på s. 14 slutar med "detanförda" bort ha följande lydelse: Tillsättandet av chefer betraktas numera som en sådanvikfig förändring av AU 1986/87:8 verksamheten som omfattas avförhandlingsskyldigheten i MBL. Som framhålls i motion A748 (m) kan dennaordning starkt ifrågasättas. En chef kan betraktas som arbetsgivarens förlängda arm ochföreträder ofta arbetsgivaren i förhandlingar med de anställda och/eller derasorganisationer. Förutsättningarna och möjligheterna att verka i denna roll kanpåverkas av de fackliga organisationernas inställning till vederbörande vidanställningstillfället eller vid senare befordran. Eftersom arbetsgivaren hardet yttersta ansvaret för verksamheten gentemot arbetsgivaren/uppdragsgivarenmåste utseendet av chef vara dennes rätt. Detta förhindrar givetvis inte attsamråd med eller information till de lokala organisationerna sker där så ärmöjligt. Utskottet vill emellertid understryka betydelsen att det sedvanligakravet på sekretess upprätthålls. Det kan nämligen i vissa fall vara direktolämpligt att utvidga den krets som känner till vilka som har sökt en vissbefattning. En sökande som t. ex. inte får den sökta befattningen kan komma ien svår situation på den arbetsplats där han eller hon i ett sådant läge väljeratt stanna kvar. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet medtillstyrkan av motionen att regeringen återkommer med lagförslag sominnebår att tillsättandet av chef inte skall omfattas av förhandlingsskyldighetenligt MBL. Denna fråga bör behandlas med förtur och utan att resultatetinväntas av det översynsarbete som utskottet förordat tidigare i betänkandet.Regeringen bör underrättas härom. dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande förhandlingsskyldigheten vidchefstillsättningar att med bifall till motion 1985/86:A748 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Facklig kontroll av teknikanvändningen (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet vill" och på s. 15 slutar med "motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Den snabba utvecklingen inom främst mikroelektroniken fårmed nuvarande maktfördelning i samhället oftast negativa konsekvenser för bådeenskilda lönearbetare, orter och regioner. Svensk arbetarrörelse saknar i dagett självständigt program för att möta denna nya fas i den industriellautvecklingen. Som framhålls i motion A729 (vpk) finns det ett alternativtill den negativa utvecklingen som den teknologiska utvecklingen nu får. Mendet förutsätter att de anställda har alternativen klara när de möter den nyateknologin. Den alternativa organisation som de fackliga organisationerna medstöd i nya lagregler skall tvinga fram skall bygga på jämlik kunskapsnivå,bredare kompetens och möjlighet att förstå varandras arbete. Bortrationaliseradpersonal skall garanteras arbete och jämställd utbildning oavsett ålder, köneller yrkesställning. Motbakgrund av det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motionen att 33 ett sådanttillägg görs i den arbetsrättsliga lagstiftningen att ny teknik och 'AU1986/87:8 arbetsorganisation endast får införas med fackets godkännande. Detinnebär att den fackliga organisationen ges en vetorätt vid förhandlingar om t.ex. teknikavtal. För att öka de fackliga organisationernas möjligheter attsnabbt möta det hot mot sysselsättning och en god arbetsmiljö som ligger i dennuvarande utvecklingen bör regeringen dessutom skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag om ett samlat program för facklig kontroll över teknikensanvändning och utveckling. Vad här anförts i anslutning till motion A729 i fråga omfacklig styrning av teknikutvecklingen bör ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande/flc/(g kontroll avteknikanvändning att med bifall till motion 1985/86: A729 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Upphävande av 32 § MBL (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Som utskottet" och slutar med "motion A738"bort ha följande lydelse: När MBL tillkom framställdes den nyalagen av socialdemokraterna som den största demokratiska reformen sedan denallmänna rösträtten infördes. Socialdemokraterna och de borgerliga partiernaanförde gemensamt bl.a. att reformen gav nya utgångspunkter för klassamarbetepå arbetsplatserna. Den nya lagens karaktär av samarbetslag var sålundauppenbar redan från början.