bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — 15, att till Försvaretssjukvårdsstyrelse för budgetåret FöU 1986/87:11 1987/88 anvisar ett förslagsanslagav , 16, att till för /88 anvisar ett förslagsanslag av 175 600000kr,, a) att riksdagenbemyndigar regeringen att medge att för /88 förnödenheter förfredsutbildningen får beställas så att uteliggande skuldinte överstiger ,, b) att riksdagenför /88 anvisar ett förslagsanslag av , 18, beträffandeGemensam försvarsforskning a) att riksdagenbemyndigar regeringen att under / 88 medge att materiel förforskningsändamål får beställas inom en kostnadsram av , b) att riksdagenför /88 anvisar ett förslagsanslag av , 19, att riksdagentill Anskaff/ii/ig av anlägg/tingar för försvarets forsk/ungsanstalt /88 anvisar ett förslagsanslag av ,, 20, att riksdagentill för /88 anvisar ett förslagsanslagav ,, 21, att till för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , 22, att riksdagentill för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 23, att riksdagentill Försvarshögskolan för /88 anvisar ett förslagsanslag av4830000 kr., 24, att riksdagentill för /88 anvisar ett förslagsanslag av48900000 kr,, 25, att riksdagentill för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 26, att riksdagentill Försvarets läromedelscentral för /88 anvisar ettförslagsanslag av ,, 27, att riksdagentill ATWg.sflr/c/vef för /88 anvisar ett förslagsanslag av8270000 kr., 28, att riksdagentill för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 29, beträffandeFrivilliga försvarsorganisationer m. m. a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö514 om stöd till , b) att för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av ,, 30, att riksdagentill Försvarets datacentral för /88 anvisar ett förslagsanslagav , 31, att riksdagentill Vissa nämnder m. inom det mditära försvaret för /88anvisar ett förslagsanslag av , 32, att riksdagentill Reserv för det militära försvaret för budgetåret 1987/88anvisar ett anslag av , 139 33. att till Reglering av prisstegringarför det militära FöU 1986/87:11 försvaret för /88 anvisar ett förslagsanslag av 34. att riksdagentill : Intäktsfinansierad uppdragsverksamhet /88 anvisar ett förslagsanslag av , 35. att riksdagentill Flygtekniska försöksanstalten för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 36. att riksdagentill Beredskapsstyrka för FN-tjänst för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 37. att riksdagenmed bifall till proposition 1986/87:95 och med avslag på motion 1986/87:Fö514 tillFN-styrkors verksamhet utomlands för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 38. att riksdagentill Övervakningskontingenten i för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 39. att riksdagentill Anläggningar m. m. för vissa mditära ändamål för /88anvisar ett reservationssanslag av ,, 40. att riksdagentill Nä/nndenför vapenfriutbildning för /88 anvisar ettförslagsanslag av ,, 41. att tillVapenfria tjänstepliktiga för /88 anvisar ett förslagsanslag av119600000 kr, Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 3 s.34) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om funktionen Utrikeshandel, Funktionen Utrikeshandel inom totalförsvaret omfattar deåtgärder som är nödvändiga för att upprätthålla den import och export som underkriser och i krig behövs för att klara försvarsansträngningarna ochbefolkningens försörjning. är ansvarig myndighet förfunktionen. Behovet av medel för kollegiets verksamhet pä detta område harredovisats i för perioden /88-1991/92 och i kollegietsanslagsframställning för /88 (,). Föredragande statsrådet (statsrådet ) anser attprogramplanen och kollegiets anslagsframställning ger uttryck för en lämpliginriktning av verksamheten inom funktionen Utrikeshandel och uppger att chefenför försvarsdepartementet har beräknat medel för funkfionen under anslaget G 2,Civil ledning och samordning. Utskottet - som i det följande återkommer tillanslagsfrågor rörande totalförsvarets civila del - har ingen invändning mot vadstatsrådet anfört. Med hänvisningtill det anförda hemställer utskottet att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört om funktionen Utrikeshandel. 11Riktlinjer för hälso- och sjukvården i krig, m.m. FöU 1986/87:11 Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 4 s.5-28) föreslagit dels att 1. anta av lagrådet granskat förslag till lag om ändring ilagen (1981:292) om tjänsteplikt för hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m,, 2. antaförslag fill lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), dels att 3. godkänna de riktlinjer för hälso- och sjukvården i krigsom föredragan de statsrådet har förordat. Vidare bereds tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet i övrigt har anfört om hälso- och sjukvården i krig. Föredragande statsrådet (statsrådet ) uttalar atthälso- och sjukvården samt är synnerligen betydelsefulla delarav totalförsvaret och att en god beredskap inom dessa områden förstärkertrovärdigheten i våra övriga försvarsansträngningar. Eftersom hälso- ochsjukvården i krig kommer att utsättas för ökade påfrestningar som kan uppträdapå många ställen måste, framhåller statsrådet, resurserna vara flexibeltuppbyggda så att man kan möta olika slag av påfrestningar och olika krav påverksamheten, Vidare betonas kraven på en effektiv ledning av hälso- ochsjukvärden och på en effektiv sjuktransportorganisation. Statsrådet föreslår att de principer för hälso-och sjukvården i krig som fastställdes försvarsbeslut fortfarandeskall gälla, att hälso- och sjukvården skall ses som en sammanhängandetotalförsvarsfunktion sammansatt av civila och militära delar och att enhelhetssyn skall prägla verksamheten. Föredragande statsrådet utvecklar sina förslag och angerskälen för dem. Han övergår därefter till att redovisa sina överväganden,bedömningar och förslag med avseende på ledningen avhälso- och sjukvården i krig, D försörjning, främst avseendesjukvärdsmateriel av förbrukningskaraktär och läkemedel, utbildning,varvid främst föreslås en lag om ändring i lagen om tjänsteplikt för hälso-och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal, m,m. Förslaget innebär att denutbildnings- och övningsplikt som gäller för läkare utvidgas till att gällaall hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärpersonal som omfattas avtjänsteplikt samt personal med fillsynsuppgifter hos en miljö- ochhälsoskyddsnämnd, sjuktransporter,inkl, fjärrsjuktransporter och helikoptrar för sjuktransporter, a hälso-och sjukvårdens skydd, j4] socialtjänst, varvid föreslåsinförande av en bestämmelse i socialtjänstla- FöU 1986/87:11 gen enligtvilken regeringen bemyndigas att meddela särskilda föreskrifter omsocialtjänsten bl. a. om riket kommer i krig eller krigsfara. Beträffande finansiering m.m. biträder statsrådet deprinciper som försvarskommittén föreslagit, innebärande bl, a, att det ankommerpå sjukvårdshuvudmännen att ansvara för försörjningsberedskapen beträffandeden fredsmässiga hälso- och sjukvården under ett förkrigsskede öch i krig,medan det i krig tillkommande behovet av åtgärder bör åvila staten ochfinansieras med statliga medel. Statsrådet delar försvarskommitténs uppfattningom att det är angeläget att vidta åtgärder för att åstadkomma förbättringar vadavser hälso- och sjukvården i krig. Väckt med anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 19 att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts beträffande hälso- och sjukvården i krig m. m. Motioner rörande hälso- och sjukvården m. m, i krig harutskottet behandlat under punkt 4 i det föregående. Utskottets övervägandenangående riktlinjer för hälso- och sjukvården i krig har redovisats där, Idetta sammanhang behandlar utskottet främst de lagförslag som hör till dettaområde. Förslagen är väl mofiverade. En utbildningsplikt i fred föricke-värnpliktig sjukvårdspersonal har länge efterlysts. Frågan behandlades isamband med försvarsbeslut (FöU 1981/82:18 s. 154). Utskottettillstyrker liksom socialutskottet att lagförslagen antas av . Utskottet har i detta sammanhang även anledning attbehandla det yrkande (yrk. 19) i partimotionen FÖ127 (c) i den del som rörsocialtjänsten i krig. Motionärerna pekar bl, a, på bristerna ihemsjukvårdsorganisafionen men även i barnomsorgens organisation. konstaterar i sitt yttrande över motioneni denna del att totalförsvarspropositionen bl: a, anger att det under krig ärnödvändigt med en fördjupad samverkan mellan och hälso- ochsjukvården. Utskottet understryker för egen delbka, att det är angeläget attbeakta behovet av åtgärder även när det gäller funktioner ikrig samt att i kriser och krig särskilda krav kommer att ställas på en välfungerande socialtjänst, äldreomsorg och barnomsorg. Försvarsutskonet anser,med instämmande i vad som anförs i propositionen i denna fråga samt ianslutning till de kommentarer som lämnas i socialutskottets yttrande, attmotion Föl27 i denna del berör viktiga frågor men att något behov av ettriksdagsuttalande inte kan anses föreligga. Med hänvisning till det anförda och till socialutskottetsyttrande hemställer utskottet 1. attriksdagen antar det vid propositionen som bilaga 4.5 fogade FöU 1986/87:11 och av lagrådet granskade förslaget till lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänstepliktför hälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m., 2. att antar det vid propositionen sombilaga 4.6 fogade förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620), 3. att godkänner de riktlinjer för hälso-och sjukvården i krig som föredragande statsrådet har förordat, 4. att avslår motion 1986/87:Fö 127, yrkande19 i denna del, såvitt gäller i krig, m, m,, 5. att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört om hälso- och sjukvården i krig, Regeringenhar i totalförsvarspropositionen (bil, 5 s. 43-46) föreslagit 1, att godkänna de riktlinjer för den fortsattautvecklingen av försvarsberedskap som föredragande statsrådet harangett, 2, att godkänna att /88 finansieras med rörelsemedel. Trafikutskottethar yttrat sig över totalförsvarspropositiorien i här behandlad del, I sambanddärmed har trafikutskottet till försvarsutskottet överlämnat motion T803 (c)som rör sårbarheten på teleområdet. Inomramen för funkfionen Telekommunikationer ansvarar för planeringen avverksamheten i krig och under höjd beredskap så att skilda totalförsvarsgrenarsoundgängliga behov av telekommunikationer inom landet och med andra länder kanfillgodoses. Detta innebär att det åligger verket att såväl under fred som ikrig sätta i drift och underhålla teleanord-ningar för totalförsvaret. I krigskall dessutom i erforderlig omfattning upprätthålla driften vidsina anläggningar. Verket skall vidare arbeta för att omställningen frånfredsförhållanden till beredskaps- och krigstillstånd skall kunna genomförassnabbt och att föreliggande uppgifter i största möjliga utsträckning skallkunna lösas även . Kommunikationsministernanser att planeringen för fortsatta beredskap skall inriktas på 75 milj. kr. i årliga investeringar med tillhörande driftskostnader. Förslaget innebär en inrikt ning av planeringen enligt det högsta alternativ beträffande försvarsinveste ringar som enligt regeringens anvisningar haft att redovisa i sin programplan. Denna inriktning medför, anser kommunikationsministern, en avsevärd ambitionshöjning. Statsrådet föreslår vidare att försvarsinvesteringar fr. o. m. /88 skall finansieras med rörelsemedel. De åtgärder som vidtar i beredskapshö- 143 jandesyfte och som kan betraktas som driftskostnader bör liksom FöU1986/87:11 finansieras med verkets rörelsemedel. Kommunikationsministern förordar vidare att åtgärder påkommunikationsområdet som tillgodoser en enstaka totalförsvarsmyndighets behovbör finansieras av denna myndighet. D'et bör enligt hans mening ankomma påregeringen att besluta om lämpliga former för styrning av televerketsförsvarsinvesteringar. Väckt under den allmänna motionstiden 1986/87:T803 av () och () vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att minska telekommunikationernas sårbarhet, 2. att riksdagenanslår erforderliga medel för att uppfylla de krav som samhället har rätt attställa på och dess tjänster. har konstaterat ärtelekommunikationernas funktionsduglighet av grundläggande betydelse förtotalförsvaret under kriser och krig. Från denna utgångspunkt framförs i motionT803 (c) synpunkter på hur telekommunikationernas sårbarhet skall kunna minska.Motionärerna framhåller finansieringsfrågans och samverkansformernas storabetydelse. "Myndighetsansvaret i sin helhet mäste ut", anförmotionärerna. Endast "högsta nivån" i perspektivstudiefas B torde enligt deras mening uppfylla de krav som samhället har rätt attställa på tjänster. anser att motioniirernas förslag omerforderliga medel för beredskap blivit tillgodosett genomregeringens förslag i totalförsvarspropositionen. Detsamma gäller derasönskemål om att finansiering och myndighetsansvar för investeringar påteleområdet skall klarläggas. När det gäller motionärernas krav på ökadsamordningskapacitet hänvisar trafikutskottet till en rapport somtotalförsvarets chefsnämnd (TCN) har lämnat fill regeringen, Irapporten föreslås en aktivering och breddning av TTB:s verksamhet i syfte attfå till stånd en bättre samordning och uppföljning av telekommunikationsområdet. anser i likhet med trafikutskottet attmotion T803 (c) bör avslås av . Den inriktning av funktionenTelekommunikationer som anges i totalförsvarspropositionen och det påbörjadearbetet för ökad samordning och uppföljning av verksamheten fillgodoser ihuvudsak motionärernas syfte. har i likhet med trafikutskottet intenågot att erinra mot de riktlinjer för den fortsatta utvecklingen avteleverkets försvarsberedskap som kommunikationsministern har angett. De börgodkännas av liksom vad kommunikationsministern har anfört omfinansieringen av försvarsinvesteringar. Ett motionsyrkande rörande s.k. AXE-system harutskottet FöU 1986/87:11 behandlat under punkt 6 i det föregående. Med hänvisning till det anförda och till trafikutskottetsyttrande hemställer utskottet 1. att riksdagenmed avslag pä motion 1986/87:T803 godkänner de riktlinjer för den fortsattautvecklingen av försvarsberedskap som foredragande statsrådet harangett, 2. att riksdagengodkänner att försvarsinvesteringar fr. o. m. /88finansieras med rörelsemedel. Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 5 s.46-47) berett fillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om den fortsatta verksamheten inom funktionen Transporter. har som uppgift att tillgodosetotalförsvarets behov av transporter. Funktionen delas in i delfunktionernaTransportsamordning, Järnvägstransporter, Landsvägstransporter, Vägar,Flygtransporter och Sjötransporter, är ansvarig myndighet för helafunktionen Transporter och för delfunktionerna Transportsamordning ochLandsvägstransporter, medan , , luftfartsverket ochsjöfartsverket svarar för beredskapsplaneringen inom var och en av de övrigadelfunktionerna. Föredragande statsrådet ansluter sig tillförsvarsministerns uttalande i annan del av totalförsvarspropositionen omvikten av ledning och samordning av totalförsvaret. Kommunikationsministerndelar också försvarsministerns uppfattning att kraven på snabbhet och flexibilitetinom transportberedskapen har ökat. Han har ocksä samma uppfattning somförsvarsministern när det gäller behovet av modellutveckling och ytterligarestudier inom funktionen Transporter, har liksom trafikutskottet inte något attinvända mot vad föredragande statsrådet har anfört. Utskottet återkommer i detföljande till vissa anslagsfrågor med anknytning till den här behandladefunktionen. att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört om den fortsatta verksamheten inom funktionenTransporter, 14 Riktlinjer för organisation Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil, 6 s,53-63) föreslagit att godkänna de av föredragande statsrådetförordade riktlinjerna för organisation. En rad myndigheter med olika uppgifter och ansvar deltar isjöövervakning en. Mångfalden av arbetsuppgifter och de skiftande ansvarsförhållandena framgär av en tablå, som föredragande statsrådet (statsrådet ) redovisar i propositionen (bil, 6 s, 53), Den splittrade ansvarsbilden, med 145 10 1986/87. fyra olikamyndigheter under skilda departement, har varit PöU1986/87:11 föremål för uppmärksamhet. Statsrådet återger uttalanden iskilda sammanhang och redovisar genomfört utredningsarbete. Enligt föredragande statsrådets mening liggerkustbevakningen verksamhetsmässigt närmare försvaret, polisen och sjöfartsverketän tullen, som den är knuten till. Han granskar olika alternativför förändring av organisatoriska ställning. De riktlinjer hanav redovisade skäl förordar, och som föreslås godkänna, innebärsammanfattningsvis att D avskiljsorganisatoriskt från och bildar en egen civil myndighet inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde, myndigheten ansvararsjälvständigt för den verksamhet som regeringen ålägger den, D särskilda karaktär och identitet behålls, myndighetenlyder direkt under regeringen, får uppdrag från denna och inkommer medanslagsframställning till regeringen, myndighetenstotala verksamhet finansieras från anslag inom utgiftsramen för det militäraförsvaret, D överbefälhavaren yttrar sig tillregeringen över myndighetens anslagsframställning, o medverkar iöverbefälhavarens perspektiv- och programplanering, en organisationskommittéges uppdrag att lämna förslag om den nya myndighetens organisation, ledning, lokalisering, arbetsformer och rela fion fill försvarsmakten, m, m., a organisationskommitténs arbetebedrivs med målet att den nya myndigheten skall inrättas den Ijuli 1988. Väckta med anledning av totalförsvarsproposifionen 1986/87:Föll2 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående organisationskommitténs för kustbevakningensammansättning. 1986/87:Föll4 av () och i (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om kustbevaknmgens organisation. 1986/87:Föll9 av () och Per Stenmarck (m)vari yrkas att avslår förslaget i proposition 1986/87:95 om skiljandeav från , 1986/87:Föl24 av , m, fl, (c) vari yrkasatt med avslag på regeringens förslag angående kustbevakningensorganisatoriska ställning beslutar att organisationsutredningen skall ha tilluppgift att utforma organisationen för som fristående civilmyndighet. 1986/87:Föl35av m, fl. (vpk) vari yrkas FöU 1986/87:11 1. att riksdagenbeslutar avslå förslaget i regeringens proposition 1986/ 87:95, bilaga 6, omnya riktlinjer för organisation, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom organisationstillhörighet och fortsatta utveckling. 1986/87:Föl39 av m.fl. (s) vari yrkasatt beslutar att hos regeringen begära att den aviseradeorganisationskommittén får i uppdrag att beakta vad som i motionen anförts omett närmare samarbete mellan och berörda myndigheter. 1986/87:Föl50 av () vari yrkasattriksdagen som sin mening ger regeringen till kanna vad som i motionen anförtsom lokalisering av en ny civil myndighet för . 1986/87:Föl52 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att beslutar avslå förslag i regeringensproposition /87:95, bilaga 6, om nya riktlinjer för organisation, 2, att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om organisationstillhörighet och fortsatta utveckling, 1986/87:Föl54 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om vikten av en omstafionering till av fartyg och flygplanavsedda för utsjöbevakning. 1986/87:Föl57 av () vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omkustbevakningens organisation, 2, att riksdagenuttalar sig för att vid tillsättande av den föreslagna organisationskommitténhänsyn tas till att personalorganisation blir representerad. Fyra motioner som tar upp denna fråga syftar till avslagpå regeringens förslag, I motionerna Föll9 (m), FÖ152 (fp) och FÖ135 (vpk)hävdas att även i fortsättningen bör tillhöra . Somskäl anges i de båda sistnämnda motionerna att det finns risk attkustbevakningens civila uppgifter annars blir för lågt prioriterade. Enligtmotion FÖ119 är de besparingar och effektökningar som föredragande statsrådeträknar med orealistiska, I motion FÖ124 (c) uttalas att det med regeringensförslag finns stor risk för att sammankopplas med marinen.Motionärerna anser att "bör bli en egen myndighet medutökade uppgifter". Tre motioner går inte så långt som till avslag påregeringsförslaget. Enligt motion FÖ157 (m) kan den föreslagna förändringen starkt ifrågasättas. Motion Föl 14 (m) påtalar oro över denna. Motionärerna hävdar att det finns risk för en olycklig centralisering när det gäller sambands- 147 centraler.De anser att även i fortsättningen bör vara "en PöU1986/87:11 helt civil myndighet". I motion Föl39 (s) understryksbetydelsen av att civila uppgifter inte får stå tillbaka. bör enligt motionärerna beakta erfarenheternaav nuvarande samverkansformer och uppmärksamma de speiciella förhållanden sområder i . Under beredningen av denna organisationsfråga harutskottet fått synpunkter på den i yttranden från skatte- och justitieutskotten.Trafikutskottet har anfört att frågan inte berör dess beredningsområde. anser att det finns tillräckligtbeslutsunderlag för ett beslut om framtidaorganisationstillhörighet. Enligt utskottets mening talar övervägande skäl föratt organisatoriskt avskiljs från och bildar en egencivil myndighet inom utgiftsramen för det militära försvaret. I yttrandetbetonas särskilt vikten av att verkligen får formen av ensjälvständig civil myndighet som under regeringen själv ansvarar för sinverksamhet utgående från regeringens uppdrag. förutsätter attkustbevakningen i den nya organisationen får i huvudsak samma arbetsuppgiftersom tidigare och att särskilt tullbevakningsuppgifterna inte eftersatts. bör dock enligt utskottet vara oförhindradatt undersöka en utökning av kompetensen. förordar i sitt yttrande att ibeslutet med anledning av regeringens förslag som sin mening ger regeringentill känna vad justitieutskottet i yttrandet har anfört om ochsjöpolisens uppgifter, om samarbete och gränsdragning dem emellan och omrepresentation för polisiär sakkunskap i den aviserade organisationskommittén.Ett sådant uttalande av skulle understryka att polisiära arbetsuppgifterprimärt skall ankomma på polisen, att kustbevakningspersonalen behåller sinanuvarande befogenheter att ingripa mot brott samt att spörsmålen om att säkerställaett gott samarbete mellan polisen och och att klarläggaförekommande gränsdragningsproblem måste ägnas uppmärksamhet i det fortsattaarbetet med organisationsför;ändringen. I sitt betänkande års försvarsbeslut behandladeförsvarsutskottet (FöU 1981/82:18 s. 39-42) vissa frågor beträffande vårfredstida förmåga att övervaka landets kust- och havsområden. På utskottetsförslag gjorde ett särskilt uttalande härom till regeringen.Uttalandet gällde bl. a. målet att skapa en effektivare sjöövervakning genombättre resursutnyttjande. Mot bakgrund härav och av de skäl som anförs itotalförsvarspropositionen anser utskottet liksom skatteutskottet attriksdagen bör godkänna de förordade riktlinjerna för organisation.De motionsyrkanden som syftar till att riktlinjerna inte skall godkännas ellerinnebär kritik mot dem bör avslås. Detta gäller motionerna FÖ114 (m), FÖ119(m), FÖ124 (c), FÖ135 (vpk), FÖ152 (fp) och Föl57, yrkande 1 (m). Beträffande som fristående civilorganisation delar utskottet skatteutskottets uppfattning att myndigheten skall ha ett självstän digt ansvar under regeringen. skall i fredstid inte ingå i försvarsmakten. Liksom bör den emellertid ingå i marinens krigsorganisation. 1 motion Föl39 (s) framhålls som viktigt attkustbevakningens civila FöU 1986/87:11 uppgifter inte får stå tillbaka efter enomorganisation. Utskottet instämmer häri. Frågor om fredstida ansvarsfördelningoch samarbete mäste behandlas ytterligare i det fortsatta organisationsarbetet.Detta gäller inte minst förhållandet mellan polisen och , någotsom justitieutskottet poängterar starkt.