bet · GA01JuU19 · 1986-12-31 00:00:00 — Justitiekanslern konstaterade däravslutningsvis att hans utredning givit anledning till kritik och uttalanden iolika avseenden; någon åtgärd därutöver från hans sida hade han inte funnitgrund för. I beslut uppdrog regeringen åtriksåklagaren att leda förundersökningen rörande mordet på . uppdrog regeringen med stöd av 7 § andra stycket polislagen(1984:387) åt att leda den polisverksamhet som erfordras förspaning och utredning med anledning av mordet. Regeringen medgav attrikspolisstyrelsen från polismyndigheten i får tillkalla polisförstärkningi den utsträckning som krävs för uppdraget. I ettskriftligt meddelande från harförutskickats att regeringen kommer att tillsätta en parlamentarisk JuU1986/87:19 kommission för fortsatt granskning med anledning av mordet på OlofPalme. Där anges också att regeringen kommer att utse f. d. landshövdingenRagnar Edenman till ordförande i den parlamentariska kommissionen. Frågan om vilka slutsatser som bör dras när det gäller denförfattningsmässi-ga regleringen av förundersökningen i brottmål liggeruppenbarligen inom ramen för juristkommissionens och den parlamentariskakommissionens uppdrag. Något initiativ i saken från sida som begärsi motionerna 303 och 701 påkallas därför inte. Inte heller är det aktuellt förriksdagen att förespråka sådana åtgärder i en pågående förundersökning somföreslås i motion 302. I det läge frågan om'tillsättandet av en parlamentariskkommission nu bragts saknas det också anledning för att ta någotinitiativ i den saken enligt önskemålet i motion 811. attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Åklagarmyndigheterna /88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeMölndals åklagardistrikt att avslår mofion 1986/87 :Ju301, 3. beträffandeden regionala åklagarorganisationen attriksdagen avslår motion 1986/87;Ju411 i denna del (yrkande4), 4. beträffandeåtalsunderlåtelse m.m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ju404 i denna del (yrkande 1),1986/87:Ju411 i denna del (yrkandena 5 och 6), 1986/87;Ju640 i denna del (yrkande 2) och 1986/87:Ju802 i denna del(yrkande 8), 5. beträffande förundersökningen rörande mordet påOlof , m.m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ju302, 1986/87:Ju303, 1986/ 87:Ju701 och1986/87:Ju811. Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), i (s),(), (), (), (),(), (), (), (),(), (), () och (). Reservationer JuU 1986/87:19 Mölndalsåklagardistrikt (punkt 2, mom. 2) GunillaAndré (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "därför avslås"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet medmotionärerna att det är viktigt med ett nära och väl fungerande samarbetemellan åklagare och polis. En väsentlig förutsättning för ett sådant samarbeteär att de båda myndigheterna finns åtminstone i samma ort. Redan med denutgångspunkten finner utskottet anledning att känna tveksamhet införåklagarkommitténs förslag att lägga samman medGöteborgs åklagardistrikt. Därutöver måste beaktas att om det aviseraderegeringsförslaget om kortare frister för prövning av bl. a. anhållningsbeslut,vilket grundar sig på förslag års häktningsutredning, genomförskommer detta att ställa ännu större krav på samarbetet mellan åklagare ochpolis än . Förslaget om att sammanföra de båda åklagardistriktenbör därför inte genomföras. Vad utskottet sålunda med anledning av motion 301anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande Mölndalsåklagardistrikt att med anledning av motion 1986/87:Ju301 som sinmening . ger regeringen till känna vad utskottet anfört i detta hänseende. Den regionala åklagarorganisationen (punkt 2, mom. 3) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Beredningsarbetet avseende" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Vad därefter gäller frågan om en utvärdering av den år1985 företagna förändringen av åklagarväsendets regionala organisation villutskottet anföra följande. Vid reformen övergick de dåvarande 21 länsåklagarområdenatill att bilda 13 regioner. Det är uppenbart att en sådan förändring innebar enbetydande centralisering, som skulle kunna komma att innebära svårigheter förde regionalt verksamma åklagarna ätt hålla nödvändiga kontakter med övriga regionalamyndigheter och med allmänheten samt att utföra uppgiften somförundersökningsledare och utöva tillsyn över åklagarna i distrikten. När nu frågan om åklagarväsendets lokala organisation ärföremål för överväganden måste det anses vara av vikt att noggrant analysera vilka svårigheter den nya regionala organisationen i verkligheten visat sig vara behäftad med. Eftersom myndigheterna på de båda nivåerna är infimt beroende av varandras funktioner i arbetet, bör analysen göras före ett eventuellt beslut om en omorganisation av de lokala myndigheterna. Trots att det alltså har förflutit bara den nya regionala organisationen trädde i funktion är det därför enligt utskottets mening ,j angelägetatt en utvärdering redan nu sker av de hitfillsvarande erfarenheter- JuU1986/87:19 na inom regionerna. Det bör ankomma på regeringen att skyndsamtföranstalta härom. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motion 411 i denna del. dels att utskottets hemställanunder moment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande den regionalaåklagarorganisationen att med anledning av motion 1986/87:Ju411 idenna del (yrkande 4) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en utvärdering av åklagarväsendets regionala organisation. Åtalsunderlåtelse m. mi (punkt 2, mom. 4) (), (), (),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "Också vid" och slutar på s. 7 med "berörda delar" bortha följande lydelse; Brottsligheten i samhället ökar på ett oroande sätt. Dettagäller såväl den allvarligare brottsligheten som den mindre allvarliga.Rättsväsendets resurser är hårt ansträngda. Reglerna om åtalsunderlåtelseingår i det komplex av olika åtgärder som har vidtagits för att söka förbättraden ansträngda situationen och styra resurserna på ett lämpligt sätt. Utskottet anser emellerfid att möjligheterna tillåtalsunderlåtelse och förundersökningsbegränsning har kommit att utvidgasalltför mycket. Det är enligt utskottets mening befogat att nu hävda vissa centralaprinciper i straffrätten såsom likheten inför lagen och förutsebarhet irättskipningen. Dessa principer är satta i fara och tilltron till rättsväsendetkan härigenom komma att skadas allvarligt. Även rollfördelningen mellanåklagare och domstolar har kommit att rubbas genom att åklagarna tillförtsalltmer som traditionellt uppfattats som renodlade domstolsuppgifter. Utskottet vill vidare peka på det självklara förhållandetatt det är utomordentligt viktigt att överträdelser av exempelvis straffrättsligabestämmelser leder till en reaktion från samhällets sida. Orh sanktionernauteblir förlorar de uppställda reglerna sin trovärdighet, och respekten förrättsväsendet urholkas. I förlängningen ligger här stora faror förupprätthållandet av den allmänna laglydnaden. En sådan utveckling kan inteaccepteras och den är särskilt förkastlig när det gäller ungdomar. För ungamänniskor är det nödvändigt att samhället ger klara normer och konsekventahandlingsmönster. Ett system som innebär att lagöverträdelser ofta intebeivras - eller beivras inkonsekvent och ryckvis - får en destruktiv inverkanpå ungdomarnas ofta outvecklade rättsbegrepp. Här vill utskottet också framhålla det välkändaförhållandet att lägföring- en i sig har en brottsförebyggande effekt, såvät allmänprevenfivt som individualpreventivt. Sammanfattningsvis vill utskottet uttala sitt stöd för vadsom anförs i motionerna 404, 411, 640 och 802 om att reglerna om åtalsunderiåtelse och förundersökningsbegränsning bör göras mer restriktiva. Det torde vara lämpligt att återgå till den ordning som gällde före den senaste lagändringen i 12 En sådan återgångbör ske . De närmare frågorna JuU 1986/87:19 med anledningav en sådan ändring - t.ex. ikraftträdandet - får det dock överlåtas påregeringen att bedöma. I samband därmed och i anslutning till de övervägandensom pågår med anledning av fängelsestraffkommitténs förslag kan det varalämpligt att överväga också förhållandet mellan åtalsunderlåtelse ochanvändningen av strafföreläggande. sålunda har anfört bör som sin mening ge regeringen fillkänna. dels att utskottets hemställan under moment 4 bortha följande lydelse: 4. beträffande åtalsunderlåtelse m. m. att medanledning av motionerna 1986/87: Ju404 i denna del (yrkande 1), 1986/87:Ju411 idenna del (yrkandena 5 och 6), 1986/ 87;Ju640 i denna del (yrkande 2) och1986/87;Ju802 i denna del (yrkande 8) som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. KarinAhrland (fp), (), (), () och LarsSundin (fp) anför; Utskottethar, enligt vad som framgår av detta betänkande, fått upplysning om att fråganom en eventuell ny organisation av det lokala åklagarväsendet kommer attunderställas . För att skall ha möjlighet att bilda sig enuppfattning om lämpligheten av de kommande förslagen måste det förutsättas attbeslutsunderlaget innehåller en noggrann redogörelse också för hur de nyaregionala åklagarmyndigheterna har kommit att fungera. Mot denna bakgrund ochmed hänsyn till att har förflufit efter omorganisationen ser videt inte meningsfullt att det redan nu görs en formaliserad utvärdering avregionåklagarmyndigheterna. Däremot förutsätter vi, liksom utskottet, att etttillräckligt kunskapsunderlag ändå inhämtas i det pågående arbetet iregeringskansliet med förslag till en ny lokal åklagarorganisafion.