bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Jagunderstryker vad jag sade i inledningen, att alternativet icke är att viskattefinansierar en investering, utan alternativet är att dessa utrustningareller lokaler icke kommer till stånd, BertUFiskesjö: Det sköna trivs ju i många former, och det är naturligtvis en Gudibehaglig gärning att ge pengar till forskning, men ändå år det väl en ovanligblomma som har odlats. Statsministernrefererade till att det finns andra stora privata fonder och stiftelser som gerpengar till forskning. Det är naturligtvis riktigt. Men det originella meddenna anordning är väl att löftet om donation tillkom efter direktaöverläggningar med regeringen, : Det är riktigt att vi förde samtal med företrädare för bankerna, mendet måste en regering ha rätt att göra. Annars blir regeringen allt väldigtisolerad, BertUFiskesjö: Det kan jag hålla med om. Men den här anordningen skiljer sig ändåfrån vad som har varit vanligt tidigare. : Jag tycker inte att vice talmannen skall vara så säker på det. Jag känner inte exakt till hur kom till, men det skulle förvåna mig mycket om inte Wallenbergfamiljen hade kontakter med regeringen. Wallenbergfamiljen hade mycket nära kontakter med sittande regeringar. Jag skulle kunna tänka mig att det varit så även med , men det vet jag inte. Jagvill bara säga att det inte är märkligt att man, när man gör så stora KU1986/87:33 donationer, talar med regeringen och med statsråd. Det ser jag intesom Bilaga A 21 någonting unikt. Det är ju fråga om en stor samhällsinsats. Jagkan mycket väl tänka mig att man innan man gör en sådan resonerar med densittande regeringen eller kanske universitetskanslern. Del är fråga om enekonomiskt mycket betydelsefull insats, och man är angelägen om att den skallkomma till stånd på ett sätt som gör bästa möjliga nytta. BertUFiskesjö: hade bankerna såvitt jag förstår vissa förbehåll. Det förstaförbehållet var naturligtvis att stämmorna skulle godta förslaget. Det harredan förekommit viss opposition på en del stämmor. Vidarehar jag noterat att det stått i annonser om stämmorna att avsikten är att manskall ge medel till för industrin intressant forskning. Här finns det alltså enavgränsning. Skall man tolka det så att pengarna kommer att gå till tillämpadforskning eller till vad man brukar kalla utveckling snarare än forskning? : Nej, det tror jag inte de kommer att göra. Pengarna kommer att gåockså till institutioner som sysslar med grundforskning. Man har sagt att manvill satsa på ändamål som på något sätt kommer svensk industri och därmed ävenbankerna till godo. Visst kan det handla om satsningar på grundforskning. BertUFiskesjö: Regeringen har alltså inga som helst möjligheter att styra deftaannat än genom att redovisa listor över önskemål. En risk när satsningen ärbegränsad till ett litet antal banker är väl att man får en ytterligareförstärkning av forskningsinsatserna på orter som är förhållandevisvälbeställda, medan andra har svårare att göra sig gällande. : Nordbanken har sagt att den gärna vill göra regionala satsningar. Jagär inte säker på att får rätt på den punkten. BirgttFriggebo: Jag vill fråga om det är några andra företagsgrupper förutom bankernasom har närmats i detta syfte att få fram pengar till forskning. : Vi gjorde ett försök med förnyelsefonderna. Det sades att de skullekunna användas för forskningsinsatser. Det har skett internt i företag, men dethar i mycket liten utsträckning varit satsningar direkt på institutioner. Jagtror det är något eller några enstaka projekt. Omfrågan gäller huruvida vi har närmat oss några andra grupper, är svaret nej. BirgUFriggebo: Har man närmat sig andra företagsgrupper på liknande sätt som mangjorde med bankerna, att man kallat upp dem till överläggningar? BirgttFriggebo: Då kan man fråga sig varför bankerna utvaldes för detta vällovliga syfte. Det är allmänt bekant att det har förekommit en diskussion under del gångna året om bankernas tillfälliga vinstökning. Alla vet också att de varit rädda för någon form av engångsbeskattning eller indragning. De hade fog för denna rädsla efter vad som hänt med pensionsförsäkringarna. Närman ställer upp två scenarier, vilket tror du är det riktigaste; att kU 1986/87:33 bankerna gjordeerbjudandet för att slippa beskattning och för att blidka Bilaga A 21regeringen eller att bankerna kallades till regeringen för att diskutera de härfrågorna därför att regeringen i detta vällovhga syfte ville försöka utnyttjabankernas rädsla? : Jag anser att man skall tro på bankernas företrädare när de säger attde icke har varit utsatta för någon påtryckning. Det bevisas alldeles påtagligtav att två av de tre bankgrupperiia sade nej, och enligt vad jag vet har de somsade nej inte upplevt att de varit utsatta för påtryckningar. BirgUFriggebo: Jag har icke nämnt ordet påtryckning. Tror du att de gjordeerbjudandet för att slippa beskattning , eller kallade regeringenupp dem för att utnyttja deras rädsla? : Jag är inte född bakom en lagård. Jag förstod vad frågan syftadetill. BirgUFriggebo: Jag är inte heller född bakom en vagn. GunnarBiörck: Jag vet mycket litet om banker, och därför vill jag ställa några frågor- det är miri egen grundforskning. Vems är bankernas pengar? Är de aktieägarnaseller insåttarnas? : Det berorlitet på konstruktionen. När det gäller sparbankerna kanman klart säga att de är insättarnas. När det gäller en affärsbank kan mandiskutera en fördelning mellan dem som äger och dem som sätter in. Jag tror attinte ens en bankdirektör skulle vara beredd att exakt ange fördelningen mellanägarna och insättarna. : Vi kan därmed lämna det avsnittet.Då återstår ärendet om utnämning av verkschefer. : Jag har inget behov av att göra någon inledning, men jag är bereddatt svara på frågor. AndersBjörck: Regeringsformens 11 kap. 9 § stadgar bl.a.: "Vid tillsättning avstatlig tjänst skall avseende endast fästas vid sakliga grunder såsom förtjänstoch skicklighet." AnserIngvar att regeringen har följt det grundlagsstadgandet vid utnämningav chefer för statliga verk och motsvarande myndigheter? AndersBjörck: Statsministern menar alltså att det inte har förekommit någon överviktför personer med socialdemokratisk anknytning eller socialdemokratiskasympatier? : Det är en helt annan fråga. Det kan skifta från tid till annan om detär flest borgerliga som utses till landshövdingar eller flest socialdemokrater.Utgångspunkten skall vara att man utser den person som har den bästakompetensen och är mest lämplig för uppdraget. AndersBjörck: har den fråga jag aktualiserat inte gällt landshövdingar. det fallet finns det enspeciell tradition, som jag är beredd att också diskutera, KU 1986/87:33liksom vad avser ambassadörer. Frågan gäller uttryckligen generaldirektörer 21 och motsvarande. Statsministernanser alltså inte att det, exempelvis , då han haftettavgörande inflytande på regeringen, förekommit någon snedbalans i utnämningarav politiker till hans eget partis fördel? : Vi har utsett de plersoner som vi ansett mest kompetenta föruppdragen, men vi har inte undersökt eller fört någon statistik övervederbörandes pohtiska uppfattningar. Det är en principiellt viktig fråga,tycker jag. Vihar alltså inte haft som utgångspunkt var vederbörande hör politiskt hemma,utan om han kan göra ett bra jobb. AndersBjörck: Men om det är en mycket kraftig övervikt för personer medsocialdemokratiska sympatier på de här posterna - jag kan, om så önskas, räknaupp sådana - så finns kompetensen enligt statsministerns resonemang i detsocialdemokratiska partiet? : Då har det slumpmässigt varit så att socialdemokratervarit bäst lämp.ide för uppdragen, men vi har icke utgått från den politiskauppfattningen, utan vi har bedömt kompetensen. AndersBjörck: Då är det en slumpmässighet som utmanar alla matematiskasannolikhetskalkyler. Jag kan nämna några av dem som har utnämnts ; , Ld.statsråd, kammarkollegiet Hans Löwbeer, bankinspektionen Jag.skulle kunna räkna uppfler. Anser statsministern att det här är KU 1986/87:33 tillfälligheter? : Här nämndes . Jag kan försäkra att vi inte harutsett vare sig därför aft han varit partisekreterareeller därför att han gått in i socialdemokratiska partiet. Underden period då han utsågs tillhörde han inte vårt parti. Detförsta namnet var . Jag vågar påstå att det är få utnämningar somär så populära inom näringslivet som . Menjag kan inte här diskutera personer som radades upp i ett stort antal. Jagmåste i så fall få ett underlag för påpekandet att vi skulle ha utnämnt enperson som icke är kvalificerad eller lämpad för posten. AndersBjörck: Då kan vi bortse från , men jag har räknat upp ett 20-tal namnmed klart socialdemokratisk anknytning. Jag kunde räkna upp flera fall däranknytningen är mindre formell, eftersom vederbörande exempelvis inte varitsocialdemokratisk riksdagsledamot. Men kan statsministern räkna upp ett 20-talborgerliga politiker som har utnämnts ? Detta är ettsystematiskt missbmk av utnämningsmakten. : Vi gör inte bedömningar av vilka politiska uppfattningar somvederbörande har. Den stora majoriteten av de personer som utnämnts avsocialdemokratiska regeringar är tjänstemän. Jag skulle kunna tänka mig att deflesta av de tjänstemännen har en borgerlig grundåskådning, men vi kontrollerarinte sådant. Jagkan också tänka mig att företagsbegåvningar inom det borgerliga lägret i störreutsträckning tar uppdrag inom det privata näringslivet, medan socialdemokratiskabegåvningar av typ finner det naturligare att arbeta inom denoffentliga sektorn. Det kan vara en förklaring. Jag kan inte acceptera såsvepande generaliseringar som gör sig skyldig till, AndersBjörck: Men statsministern har känt till att frågan skulle komma upp. Kan hanräkna upp ett 20-tal borgerliga personer som antingen blivit erbjudna ellerfått och accepterat tjänster? : Det sitter här i salen på den borgerliga sidan en person som fått ettsådant erbjudande. AndersBjörck: Då har vi en. Kan statsministern räkna upp ett 20-tal fall? Här handlardet också om kvantitet. : Nej, jag tänker inte göra någon sådan uppräkning. Jag har givit detsvaret att vi har utnämnt personer som vi har ansett vara sakligt kompetenta.Den stora majoriteten av uppdragen inom den offentliga sektorn innehas avtjänstemän som icke rekryterats den politiska vägen men som jag skulle tro oftahar en borgerlig åskådning. Den saken undersöker vi icke. Jag tror också det äralldeles klart att företagsbegåvningar inom det borgerligablocket går till den privata sektorn, medan det är naturligare för kU 1986/87:33 socialdemokrater att gåtill den o:[fentliga sektorn. Det kan också spela in. : Har regeringen, där statsministern ju intesaknar inflytande, letat efter begåvningar på den borgerliga sidan, i den månsådana finns, som skulle kunna komma i fråga för uppdragen? Vi ansträngde öss att hittaen lämplig innehavare av en viktig post och gick igenom ett stort antal namn,eftersom vi tyckte det var angeläget att få en viss typ av person. Då råkadedet vara enbart borgerliga personer vi tillfrågade. Det gick till slut, men ettantal personer som tillfrågades var icke intressercide. Man kan också funderapå orsaken till det, : Jag har räknat upp ett 20-tal namn med enklar socialistisk anknytning som under en mycket har fåttopolitiska poster - jag har alltså inte talat om landshövdingar ochambassadörer. Anser statsministern att efter ett regimskifte enborgerlig regering utan någon som helst kritik från socialdemokratin kan startaen motsvarande utnåmningsvåg och utnämna folk med borgerlig anknytning? Kommerdet icke att möta kritik från socialdemokraterna? : Vi kommer att bedöma varje fall för sig.Jag skulle i och för sig kunna börja diskutera utnämningar under borgerligaregeringar där jag ställer mig mycket tveksam till kompetensen, men jag görinte det. : Jag skulle också kunna diskutera kompetens- eller snarare brist på kompetens - hos personer som har utnämnts . Anser statsministern att vi skall ha ett spoil-system iSverige så att man byter en stor del av verkscheferna i samband med ettregimskifte? Det måste ju bh en fråga man ställer sig efter den härutvecklingen, : Svar: nej. : Så statsministern menar att man hittillsuteslutande har tagit hänsyn till kompetens och ingenting annat? : Vi har i varje sårskilt fall bedömtvederbörandes kompetens och gjort utnämningen utifrån detta. : Anser statsministern att regeringen skalllägga sig i tillsättandet av chefer för hel- eller halvstatliga företag? : Det sköts praktiskt tagel helt avstyrelserna för företagen. Det tycker jag är den principiellt riktigastelinjen, och det är också det vanligaste. Om fortsätter aft leta efter pohtiskaåskådningar tror jag han kommer att hitta mycket få med en socialdemokratiskuppfattning. Det bestyrker den tendens jag uttalat tidigare, : har tvåsocialdemokratiska riksdagsmän bUvit chefer för sådana företag; chefen för och Spritcentralen,Har statsministern deltagit i beredningen av KU 1986/87:33 ärenden om tillsättande av chefer för hel- eller halvstatliga företag? : Det förekommer fortfarande utnämningarsom inte beslutas av styrelsen ulan av regeringen, framför allt om AndersBjörck avser den industriella sektorn, vilket jag först trodde. När det gäller har jag icke blivit tillfrågad.Såvitt jag vet hade styrelsen enhälligt föreslagit . : Statsministern hade heller ingenting medutnämningen av hans företrädare att göra? : Utnämningen av var styrelsensbeslut. Hur styrelsen bestämde sig för vet jag inte, men att han varen i hög grad kompetent person råder dét inget tvivel om. : Deltog statsministern aktivt i detbeslutet? : Nej, det gjorde jag inte. AndersBjörck: Jag har ett brev från : Den frågan har vi granskat en gång. : Ordföranden har själv tagit uppgranskningsfrågor som t.o,m. Men om inte statsministern vill svara på frågan och höra beviset-- : besökte mig vid ett tillfälleoch önskade få en befattning inom den statliga sektorn. Det har jagvidarebefordrat till den dåvarande statsministern. Men jag hade icke varit medom att tillsälta vid . : Då kan jag inför ett annat forum tala omvad statsministern verkligen sade, eftersom jag har beviset här. Anser statsministern att det skall förekomma någon form avproportionell fördelning mellan politiska partier vid rent politiskautnämningar - dit hänför jag i viss utsträckning landshövdingeutnämningar? : Inte proportionell fördelning. Förfarandeskall gälla att man skall välja en kompetent person. Det händer naturligtvisatt statsministern eller civilministern blir uppringd av någon partiledare somstöter på om att man har en kandidat, och då lyssnar vi på partiledaren. : sade i den 8augusti 1986: "Vi har varit mer generösa mot våra politiska motståndareän de borgerliga regeringarna var ." Anser attdet är ett uttalande som han kan stå för? : Del gällde landshövdingar. Vi har utnämntrelativt sett fler borgerliga landshövdingar än de borgerliga regeringarnautsåg socialdemokratiska. : Så det syftar inte på utnämningen avverkschefer? : Jagkommer inte ihåg hur frågan var formulerad, men detta KU 1986/87:33 gäller i varje fall beträffande landshövdingar. : Jag tackar statsministern för att han kommit till oss. Det har varitbra för oss att han med sina muntliga svar har kompletterat vår skriftligadokumentation i ärendet. Konstitutionsutskottetsutfrågning av ku 1986/87:33 generaldirektörMaj-Britt , Bilaga a 22 avdelningschef , tf. byråchef och avdelningsdirektör , , angåenderegeringens kontroll av förverkligandet av gällande planer för hälso- ochsjukvården i krig, : För att fåen komplettering av vårt skriftliga material om hälso- och sjukvård i krig harvi i samråd med den som anmält ärendet, i , bett om ettsamtal. Jag hälsar er välkomna till utskottet. Enligt den praxis vi följeriutskottet lämnar jag först ordet till dem vi inbjudit. Ni känner ju till vad viönskar veta. Maj-BrittSandlund: Vi är inom tacksamma för att ha fått tillfälle attinför redovisa hur vi ser på beredskapsläget i stort ochförutsättningarna för att höja beredskapen inom hälso- och sjukvården. Socialstyrelsenär ju centralt ansvarig myndighet på detta område. Det är glädjande att statsmakternai de två senaste försvarsbesluten särskilt har markerat hälso- och sjukvårdensbetydelse för totalförsvaret. Inte minst gäller det uthålligheten vad gällersjukvårdsmateriel och läkemedel. Emellertidtror jag att alla vi inom som arbetar med beredskapsfrågorna ärense om att det har tillskapats ett ganska komplicerat beslutssystem i och medatt har överflyttat ansvaret på de 26 sjukvårdshuvudmännen. Den ramsom anvisades för innevarande försvarsperiod har varit föremål förförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och de 26 sjukvårdshuvudmännen.Det har inneburit att i mångt och myckel har fått inta enavvaktande hållning vid sidan av förhandlandet. Det är också uppenbart attförhandlingarna dragit ut mer än man kanske hade räknat med. Detviktigaste att få diskutera är enligt min mening beslutssystemetseffektivitet. Inför den fortsatta diskussionen tror jag det vore värdefullt ättfå en bakgrund till hur beslutsprocessen har utformats . AvdelningsdirektörHjelmstedt har en tidtabell över de viktigaste besluten inom det området. JanHjelmstedt: Jag skall belysa försörjningsberedskapen. , alltså före riksdagsbeslutet om att ansvaret skulleöverflyttas till sjukvårdshuvudmännen, gav regeringen ett uppdrag till statensförhandlingsnämnd att förhandla med landstingskommunerna om deras medverkan ihälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. resulterade deförhandlingarna i två principöverenskommelser. Den ena gäller sjukvårdsmaterielav förbrukningskaraktär, och den andra gäller varaktig utrustning. De viktigaste punkterna i principöverenskommelsenbeträffande sjuk- KL'1986/87:33 vårdsmateriel är att: 1) Överenskommelsengäller / Bilaga A 22 84-1986/87, alltså till innevarandebudgetårs utgång. 2) Det skulle upprättas en plan för vilken materiel somlandstingen skall överlagra för beredskapsändamål. 3) åtogsig att samordna landstingens medverkan. 4) För landstingens medverkan skallenligt överenskommelsen utgå dels en engångsersättning, dels endriftsersåttning till resp. landsting. - Därutöver ersätter staten landstingenför den sjukvårdsmateriel som upphandlas och omsätts för statens räkning. Vad beträffar den varaktiga utrustningen innefattadeprincipöverenskommelsen att en första etapp skulle omfatta tre landsting.Dessa landsting skulle inventera såväl sin egen fredsutrustning som den beredskapslagradeutrustningen som staten lagrar enligt nuvarande ordning genom socialstyrelsensförsorg. Slutligen skulle genomföra arbetet med denvaraktiga utrustningen. Jag går sedan in på överenskommelserna omsjukvårdsmateriel. startade viss försöksverksamhet i fyra landstingmed ett mindre sortiment i form av fyra artikelgrupper. 1983 träffades sedanprincipöverenskommelsen som jag talade om. 1984 kom det första avtalet, alltsåungefär efter principöverenskommelsen. De första avtalen gällde BD, F,E, K och T landsting, varav BD landsting redan hade varit med iförsöksverksamheten. De nya landstingen var alltså F, E, K och T. De första ersättningarna för upphandlad sjukvårdsmaterielfick de fyra landstingen . Avtalen är så konstruerade attsocialstyrelsen är ålagd att utbetala ersättningarna efter hand somLandstingsförbundet levererar räkningar. Genomsnittligt har våra utbetalningarskett efter det alt vi har fått räkningarna. Förseningen beror därförinte på utan ligger på andra ställen i maskineriet. Det senasteavtalet, som träffades med , är förövrigt formellt ännu inte godkänt av regeringen. Läget vid utgången av är att fyra sjukvårdshuvudmänännu inte har kommit in med någon räkning på upphandlad materiel, nämligen X, U, Y och I landsting/kommun. De utbetalningar som gjorts som ersättning förupphandlad . sjukvårdsmateriel belöper sig till 50 milj. kr. t.o.m. ,fördelade på /85 med 7 miljoner, 1985/86 med 27 miljoner och1986/87 med 16 miljoner. Vidare har vi utbetalat 21 miljoner somengångsersättning, dvs. totalt 71 miljoner. Av de 116 miljoner som avtalentotalt uppgår till har således utbetalats 50 miljoner. Detta ärnägra fakta beträffande sjukvårdsmaterielen. Den andra principöverenskommelsen, om varaktig utrustning,slutfördes som en första etapp på det sättet, att gjorde enavrapportering . Sedermera träffades ett nytt avtal mellari statenoch om en andra etapp. Denna har avrapporlerats i december1986. Arbetet har emellertid ännu inte lett till något avtal med enskildalandsting om övertagande av ansvaret för den varaktiga utrustningen. GunnarWennström: Det är två frågor som har KU 1986/87:33uppmärksammat, nämligen ledningsförhållandena och avtalet med lands- BilagaA 22 tingen. Jag tänker här beröra ledningsförhållandena och därvid återigen taupp historiken. Som en följd av diskussionerna om enförändring av ledningen av hälso- och sjukvården i krig med en decentraliseringtill landstingen redovisades utredningen - utredning om sjukvårdeni krig, började vi i analysera ledningsförhållandenpå den regionala nivån. Vi hade en arbetsgrupp som studerade denna fråga medutgångspunkt från den västsvenska regionen och dess regionala ledning. framlades en proposition med anledning av USIK,som ledde till beslut om landstingens ansvar för hälso- och sjukvårdi krig. Efter att ha gjort nyssnämnda regionala undersökning tog vi kontakt medlandstingen och startade en arbetsgrupp som skulle analysera konsekvenserna avden lagstiftning som infördes. Vi redovisade i en skrivelse till berördamyndigheter och organisationer påbörjandet av dessa analyser och tog fram en PMi ärendet. Vi bildade en intern arbetsgrupp jämte en referensgrupp.Riksdagsbeslutet fattades 1981. Jag vill markera att vi inom SoS redan innan det formellabeslutet om ändrat ansvar för hälso- och sjukvården i krig fattades villeförbereda oss så att ledningsförhållandena kunde upp när beslutet träddei kraft . Vi hade flera sammanträden med referensgruppen. representant satt med i referensgruppenoch deltog i överläggningarna.Vi fick en slutrapport från arbetsgruppen förVästsverige . Referensgruppen lade fram ett förslag ijanuari-februari 1982. Det var då som inte ville tecknasamråd med anledning av våra förslag till föreskrifter och allmänna råd. Dettahar riksdagsledamoten åberopat i tidigare sammanhang. Från den utgångspunkten skrev SoS tillregeringen och bad om regeringens bemyndigande att få gå ut med föreskrifteroch allmänna råd om ledningen av hälso- och sjukvården i krig. RRV avgavyttrande i ärendet . bemyndigade regeringensocialstyrelsen att utge föreskrifter och allmänna råd i den nu aktuella frågani huvudsaklig överensstämmelse med styrelsens förslag men med beaktande av vadRRV anfört. SoS gav ut sådana . Därefter har samarbetet med enskilda landsting fungeratväl. Vi har haft diskussioner med de enskilda landstingen omledningsorganisationen. Vi har också haft utbildning och övningar iöverensstämmelse med föreskrifterna och de allmänna råden. Vi har en känsla avatt det fungerar bra . Det var emellertid ett väldigt gnetande innan vi komtill skott, och vi upplevde förseningen som obehaglig. Men löper kontakternabra, och vi hoppas att de skall göra det också i fortsättningen med tanke pådet samarbete som SoS räknar med att behöva ha med landstingen, om nu riksdagenfattar det försvarsbeslut som är skisserat i totalförsvarspropositionen. : Får jag komplettera historiken överledningsförhållan- ,j- dena med att säga att här inbegrips även utbildning ochövningar. GunnarBiörck: Jag känner mig närmast överväldigad av föredragningen. KU1986/87:33 Jag skall be att få något redogöra för varför jag har ställt frågorna. Bilaga A 22 - Jag har under en följd av år interpellerat försvars- ochsjukvårdsministrar om sjukvårdsberedskapen i krig., eftersom det har varituppenbart att den varit dålig. Senast nu hände det , då 'Carlssonsmet undan svaret, men jag skall inte förebrå honom för det. har det kommit fram ett kommittébetånkande ochregeringens proposition 95 om totalförsvarets fortsatta utveckling. Därförefaller det mig som om man successivt höjt buden.