bet · GA01TU20 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslagtill , m.m. (prop. 19986/87:100bil. I detta betänkande behandlas regeringens förslag ibudgetproposifionens bilaga 8 under avsnittet H. Transportstöd m.m. om anslagför nästa budgetår till , Transportstöd för m.m..Riksfärdtjänst och Kostnader för visst värderingsförfarande. Vidare behandlasförslag i tolv motioner. Utskottet tillstyrker regeringens förslag i här aktuelldel av budgetpropositionen och avstyrker motionsyrkandena. Utskottets ställningstagande föranleder sex reservationeroch fyra särskilda yttranden. C-ledamöterna kräver transportrådets avskaffande och -under förutsättning av bifall härtill - en förflyttning avtransportforskningsberedningen. Vpk-ledamoten reserverar sig till förmån för etttransportstöd omfattande även sjötransporter. Fp- och c-ledamöterna anser att även egenföretagares egnatjänsteresor skall omfattas av persontransportstödet. Fp-ledamöterna anser att en översyn avhandikappanpassningen bör genomföras. Vpk-ledamoten reserverar sig beträffandehandikappanpassningen till förmån för bl.a. ett förändrat myndighetsansvar. Två särskilda yttranden, ett av m- och fp-ledamöterna ochett av vpk-ledamoten har avgetts rörande transportrådet. M-ledamöterna har avgett ett särskilt yttrande rörandepersontransportstödet. Fp-ledamöterna har avgett ett särskilt yttrandebeträffande riksfärdtjänsten. I proposition 1986/87:100 bilaga 8(kommunikafionsdepartementet) har regeringen under avsnitt H. Transportstödm.m. punkt H 1. (s. 142-146) föreslagit att till /88 anvisa ett förslagsanslag på . 1 1986/87. 1986/87:T204 av m.fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena ), 19. att beslutar att som sinmening ge regeringen i uppdrag att avveckla transportrådet fr.o.m. den 1januari 1988 i enlighet med vad som i motionen anförs, 20. att beslutar att tillTransportrådet för /88 anvisa ett förslagsanslag på 8 000 000kr. 1986/87:T934 av och (båda c) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att transportforskningsberedningen, då transportrådet avskaffats,förläggs till . I motion T204 (c) anförs bl.a. att transportrådet är enonödig central byråkrati. Något ansvar för regionalpolitiken har rådet inte.Motionärerna kräver att , för att minska byråkratiseringen ochdecentralisera beslutsfattandet, ger regeringen i uppdrag att avvecklatransportrådet fr.o.m. . Därvid börsnabbt utredas vilka av rådets uppgifter som kan upphöra och vilka som kanöverföras till befintliga regionala organ. Vidare yrkas i motionen attriksdagen beslutar om en medelsanvisning på 8 milj. kr. Utskottet kan till en början konstatera atttransportrådets arbetsuppgifter spänner över ett brett fält av transportsektorn. Bl.a. svarar rådet för frågor som rör trafikplanering, transportstöd, yrkestrafiklagstiftning och interna- ' I anslutning till kollektivtrafikens handikappanpassning ochriksfärdtjänsten har transportrådet också viktiga uppgifter. Vidare arbetarrådet med energihushållning i samband med transporter, drivmedelsransoneringoch den civila transportverksamheten vid beredskap och krig. Enligt utskottets uppfattning fullgör transportrådet flerabetydelsefulla uppgifter. Dessa är av skiftande karaktär och utförs inom skildaområden. Helt naturligt har därför skett och sker fortlöpande förändringarav rådets arbetsuppgifter. Således avvecklas statsbidraget tilllokal och regional kollektivtrafik, vilket bidrag administreras av transportrådet.Vidare kan pekas pä de i pågående strävandena att liberalisera deninternationella vägtrafiken. Denna utveckling kan komma att minska behovet avtillståndsprövning och andra myndighetsinsatser. På motsvarande sätt förhållerdet sig med den svenska yrkestrafiklagstiftningen. Förändringar i denna kandirekt återverka på behovet av insatser från rådets sida. Vissa arbetsuppgifteri samband med omprövning av järnvägstrafik har rådet slutfört. har emellertid också fåttvidgade arbetsuppgifter. Exempelvis har godstransportstödet kompletterats medett persontransportstöd och ett stöd till viss datakommunikation.Transportrådet har även tilldelats viktiga uppgifter med samordning avinvesteringsplaneringen inom transportsektorn. De olika förändringarna av transportrådets arbetsuppgifteråterverkar /87:20 självfallet på myndighetens struktur. Dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet, som pågår inom ,kan på olika sätt komma att påverka transportrådets verksamhet. Utskottetförutsätter att man därvid även överväger de förändringar av transportrådetsorganisation som kan bli aktuella. Sammanfattningsvis finner utskottet att flera viktigauppgifter inom transportsektorn fullgörs av transportrådet. Utskottet delardärför inte motionärernas uppfattning om en avveckling av rådet.Motionsyrkandet härom avstyrks. I budgetpropositionen föreslås en medelsanvisning underanslaget till på . för /88. I anslutning fill yrkandet att avveckla transportrådetföreslås i motion T204 (c) att beslutar om en medelsanvisning pä . Anslagsberäkningen i propositionen har inte givitutskottet anledning till erinran. På grund härav - och med hänvisning till vadutskottet tidigare anfört angående kravet på en avveckling av transportrådet tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelsanvisning och avstyrkermotionsyrkandet i fråga. I motion T934 (c) begärs beslut om flyttning avtransportforskningsberedningen till , då transporträdet avskaffats. Med hänvisning till vad utskottet anfört angåendeförslaget om att avskaffa transporträdet avstyrks motionen. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1986/87;T204 (c) yrkandena 19 och20 till för /88 anvisar ett förslagsanslag på , 2. beträffande flyttning avtransportforskningsberedningen att avslår motion 1986/87:T934 (c)yrkande 1. Regeringen har under punkt H 2. (s. 146-148) föreslagitriksdagen att till Transportstöd för m, m. för /88anvisa ett förslagsanslag på . 1986/87:T211 av m.fl. (vpk) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 10), att hos regeringen begär förslag tilländring av transportstödet att innefatta sjötransporter i syfte att stimulerakust- och inrikessjöfart. 1986/87;T217 av () vari yrkas, såvitt nuär i fråga (yrkande 2), att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1986/87:A464 (m) anförts om avbyråkrafisering och förenkling avfraktstödet. 1986/87:T905av m.fl. (s) vari yrkas att beslutar att TU1986/87:20 och kommuner skall ingå itransportstödsområdet. 1986/87:T914 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i förordningen (1985:855)om statligt stöd till vissa tjänsteresor så att persontransportstöd kan utgåäven till egna företagare och även omfatta turism. 1986/87:T915 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att inte bara resa för anställd person utan även föregenföretagare skall vara berättigad fill persontransportstöd.Motiveringen.till yrkandet finns i motion 1986/87:A420 (fp). 1986/87:T922 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära att och kommunerinförlivas i stödområde vari transportstöd kan utgå. Från anslaget Transportstöd för m.m. bekostasgodstransportstöd enligt bestämmelser i förordningen (1980:803) omregionalpolitiskt transportstöd, persontransportstöd enligt bestämmelser iförordningen (1985:855) om statligt stöd till vissa tjänsteresor samt stöd tilldatakommunikation till vissa företag i , och kommunerenligt bestämmelser i förordningen (1985:856) om statligt stöd till vissdatakommunikation. Ytterligare förskrifter om de olika stödformerna harmeddelats av transportrådet som också prövar frågor om utgivande av stöden. Godstransportstödet ges i form av fraktbidrag i efterskottfill företagen och lämnas för transporter på järnväg eller i yrkesmässig trafikpå landsväg. Bidrag utgår för transporter av dels varor som förädlats inomstödområdet till hel- eller halvfabrikat samt vissa jordbruks- ochlivsmedelsprodukter som kommer från stödområdet, dels råvaror och halvfabrikatsom anskaffas av företag i stödområdet inom vissa bestämda näringsgrenar. Transportstödet lämnas för transporter med 10till av nettofraktkostnaden beroende på transportsträckans längd och varföretagen ligger inom stödområdet. har stödet utvidgats genomatt ett särskilt bidrag lämnas för transporter av vissa varor till hamnar vidNorrlandskusten samt vid och ("hamntransportstödet"). I motion T211 (vpk) anförs bl.a. att transportstödet börutformas så att det inte diskriminerar eller hämmar sjöfarten. Motionärernabegär därför förslag till ändring av godstransportstödet till att innefattaäven sjötransporter. Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet peka påatt godstransportstödet - som ovan redovisats - från föregående år byggts utmed ett s.k. hamntransportstöd. Syftet med denna förändring har bl.a. varit attåstadkomma en ökad likställighet mellan de olika transportslagen. Mot bakgrundav det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet. MofionT217 (m) tar upp frågor om avbyråkrafisering och förenkling av TU1986/87:20 godstransportstödet.Motionären anför att stödet i och för sig är värdefullt menbehäftat med vissa brister. Dessa består enligt motionären bl.a. i att stöd inte utgårtill all industri och inte rättvist mellan olika transportmedel. Byråkratini samband med stödet sägs vara obehövlig. enutredning i syfte att föreslå ändringar, förenklingar och större rättvisa i fråga omfraktstödet i allmänhet. Enligt utskottets uppfattning får det nuvarandegodstransportstödet anses vara ett effektivt regionalpolitiskt medel. Ökadrättvisa mellan olika transportslag har - som utskottet anfört - skapatsgenom hamntransportstödet. Någon erinran mot gällande regler om avgränsning avstödberät-tigade industrier och produkter m.m. har utskottet inte. Transportstödsärendenhandläggs vid transportrådet. Enligt vad utskottet erfarit sker detta effektivtmed ianspråktagande av förhållandevis små resurser. Sammantaget finnerutskottet inte något behov föreligga att tillsätta en utredning med uppgift attse över transportstödet. Motionen avstyrks därför. Stödområdet för godstransportstödet är föremål för yrkandei två motioner, T905 (s) och T922 (c). I båda motionerna begärs att ochSmedjebackens kommuner skall ingå i stödområdet. Som utskottet tidigare anfört visar gjorda utvärderingaratt godstransportstödet fungerar väl som regionalpolifiskt medel. Någraavgörande motiv för att utvidga stödområdet finns enligt utskottets meninginte. Motionerna avstyrks därför. Persontransportstödet syftar till att minska denorrländska företagens kostnader för nödvändiga personkontakter med södra ochmellersta . Stödet gäller för tjänsteresor med flyg och tåg för personalanställd vid företag i viss industri- och uppdragsverksamhet. Stödet lämnas med20 till av resekostnaden beroende på var företagen är belägna istödområdet. Stödet är inriktat mot små och medelstora företag för vilkareseutgifter utgör en betungande kostnadspost. Mot denna bakgrund, och medhänsyn till att utgifterna för stödet måste begränsas, har ett "golv"och ett "tak" införts för vad som är bidragsgrundande resekostnad. I motion T914 (fp) begärs, såvitt nu är i fråga, attpersontransportstöd skall få lämnas även till turistverksamhet. Motionärenanför bl.a. att turismen växer och är av stor betydelse för , samtidigtsom turismens utveckling har nära samband med personkontakter utanför regionen.Det skulle därför enligt motionären vara önskvärt med persontransportstöd ävenför denna verksamhet. I förslaget fill om införande avpersontransportstödet framhöll föredraganden att en utgångspunkt vid dennärmare utformningen av stödet skulle vara att kostnadsutvecklingen föranslaget Transportstöd för Norriand m.m. skulle begränsas (prop. 1984/85:115bil. 2 s. 372). hade inte något att erinra häremot (, rskr.282). Med denna utgångspunkt för utformningen av persontransportstödet somalltjämt bör gälla - kan utskottetinte biträda att stödet utökas till att omfatta även turistverksamhet. TU1986/87:20 Mofionen avstyrks således i nämnda del. Vidare begärs i motion T914 (fp), liksom i'motion T915(fp), att persontrahs-portstöd skall få lämnas även för egenföretagares egnaresor. Av hänsyn till att kostnaderna för persontransportstödetmåste begränsas framhöll utskottet i sitt betänkandeTU 1984/85:20 att stödetendast skulle avse tjänsteresor av anställda. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerföljaktligen de nämnda motionsyrkandena. Anslaget för nästa budgetår 1 budgetpropositionen föreslås att 242,1 milj. kr. skallanvisas under anslaget Transportstöd för m.m. Härav har 222,5 milj.kr. beräknats för godstransportstöd, 18,6 milj. kr. för persontransportstöd och1 milj. kr. för stöd till datakommunikation i malmfälten. attriksdagen avslår motion 1986/87:T211 (vpk) yrkande 10, 2. beträffande avbyråkratisering och förenkling avgodstransport stödet attriksdagen avslår motion 1986/87:T217 (m) yrkande 2, 3. beträffandestödområdet för godstranspörtstödet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T905 (s) och 1986/87:T922 (c), 4. beträffande persontransportstöd vidturistverksamhet att avslår motion 1986/87:T914 (fp) i denna del, 5. beträffande egenföretagares egnaresor attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T914 (fp) i denna del och 1986/87:t915 (fp), . 6. att till Transportstöd för Norrlandm.m. för /88 anvisar ett förslagsanslag på . Regeringen har under punkt H 4. (s. 149-150) föreslagitriksdagen att till Riksfärdtjänst för /88 anvisa ett förslagsanslag på . 1986/87:T903 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion1986/87:Sf213 (fp) anförts om en översyn av handikappanpassningen avkollektivtrafiken. 1986/87:T919 av och (bådafp) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om länsvis färdtjänst. 2. att hos regeringen begär att transportrådetfår i uppdrag att /87:20 förenkla rutinerna och se över reglernaför riksfärdtjänst i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:T927 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om atttransportrådet bör befrias från sina uppgifter när det gällerhandikappanpassning av kollektiva färdmedel, 2. att riksdagensom' sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omöverläggningar med handikapporganisationerna om handikappanpassning avkollektiva färdmedel, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutfärdande av ny preciserad förordning om handikappanpassning av kollektivafärdmedel. 1986/87;T939 av och (bådas) vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna behovet av en översyn av vilken myndighet som skallhandha handikappades kommunika-fionsfrågor, 2. att som sin mening gerregeringen fill känna att en tidsplan upprättas för handikappanpassning avtågen och järnvägsstafionerna, 3. att som sin mening gerregeringen till känna att handikappanpassning av tågen måste ges högstaprioritet vid utvecklingen av tågens kapacitet. Riksfärdtjänsten är ett komplement fill den kommunalafärdtjänsten med syfte att göra det möjligt för svårt handikappade att tillnormala kostnader företa längre resor inom landet. Berättigade tillriksfärdtjänst är de som på grund av handikappet måste resa på ett dyrare sättän som eljest är brukligt. Riksfärdtjänstresor kan ske med flyg, tåg, taxibileller med specialfordon till samma kostnad som en resa motsvarande sträcka medtåg i andra klass. I anslutning till behandlingen av förslaget till medelsanvisningför nästa budgetär behandlar utskottet dels en motion rörande riksfärdtjänsten,dels tre mofioner som tar upp frågor i anslutning till handikappanpassningen avallmänna färdmedel. I mofion T919 (fp) hävdas att rutinerna vid beställningoch biljetthantering inom riksfärdtjänsten är alltför komplicerade ochbyråkratiska. En översyn av dessa regler och rufiner krävs i mofionen.Mofionärerna anför även att färdtjänsten bör vara en naturlig del iden kollektivtrafik som byggs upp länsvis. Utskottet vill till en början erinra om att frågor rörandetillstånd att anlita riksfärdtjänst prövas av kommunen. De administrativarutinerna är därför inte desamma i hela landet. Regeringen har uppdragit åttransportrådet att pröva olika åtgärder i syfte att begränsa riksfärdtjänstenskostnadsutveckling och öka effektiviteten. Vidare har utskottet erfarit attfrågor rörande såväl den vanliga färdtjänstens som riksfärdtjänstens framtidautformning kom- mer attbehandlas i det trafikpolitiska utvecklingsarbete som inletts inom TU1986/87:20 . Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionen. Frågor angående handikappanpassningen av kollektivtrafikentas upp i motionerna T903 (fp), T927 (vpk) och T939 (s). I motion T903 (fp) begärs en översyn avhandikappanpassningen. De framsteg inom handikappanpassningen som hittillsgjorts sägs vara otillräckliga. En översyn skulle, anser motionärerna, kunnautgöra underlag för åtgärder som kan påskynda anpassningen. I motion T927 (vpk) riktar motionärerna kritik mottransportrådets arbete med handikappanpassningen, och det antyds bl.a. attarbetet tagit alltför i anspråk. I motionen krävs att rådet befriasfrän sina uppgifter i sammanhanget. Vidare bör enligt motionen överläggningarangående handikappanpassningen mellan regeringen och de handikappadesorganisationer komma till stånd. En ny och mera preciserad förordningom handikappanpassning av kollektiva färdmedel krävs också. I motion T939 (s) behandlas frågor i anslutning tillhandikappanpassning av järnvägstrafiken. Tåg och järnvägsstationer är, hävdasdet i motionen, dåligt handikappanpassade. Ett tillkännagivande krävs därför omatt handikappanpassning av tågen bör prioriteras. Motionärerna vill också atten tidsplan for järnvägens handikappanpassning skall upprättas. Vidare påpekasatt handikapporganisationerna uttalat starkt missnöje med transporträ-dets sättatt sköta frågor rörande riksfärdtjänst och handikappanpassning. Det bör därförenligt motionärerna övervägas om inte en särskild myndighet för handläggning avfrågor om handikappanpassning, riksfärdtjänst och bilstöd borde inrättas. Utskottet kan inledningsvis konstatera att 1979 årstrafikpolitiska beslut bl.a. innefattar principen om en anpassning avkollektiva färdmedel till de handikappades behov. Detta beslut är enligtutskottets uppfattning av stor vikt med tanke på kommunikationernas centralabetydelse för de handikappade. Möjligheten att utnyttja gängse kollektivtrafikär självfallet ofta en förutsättning för en aktiv - och inte en isolerad -livsföring. Genom en handikappanpassning av den ordinarie kollektivtrafikenminskas också behovet av resurskrävande specialtransporter. Föreskrifter om handikappanpassning av fordon m.m. har nuutfärdats, och anpassningen av transportmedlen fortgår härmed. Någon anledningatt ta upp frågan om ny ansvarig myndighet för det aktuella området finnerutskottet inte föreligga. I övrigt vill utskottet peka pä att frågor rörandehandikappanpassningen kommer att tas upp i det tidigare nämnda trafikpolitiskautvecklingsarbetet. En översyn av arbetet med handikappanpassningen kan därmedsägas komma till stånd utan någon åtgärd. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet de nubehandlade motionerna. Ibudgetpropositionen föreslås att 63,3 milj. kr. skall anvisas under anslagettill Riksfärdtjänst för nästa budgetår. att avslårmofion 1986/87;T919 (fp), 2. beträffandehandikappanpassningen av kollektivtrafiken att avslårmotionerna 1986/87:T903 (fp), 1986/87:T927 (vpk) och 1986/87 :T939 (s), 3. attriksdagen till Riksfärdtjänst för /88 anvisar ett förslagsanslag på . Kostnader för visst värderingsförfarande Utskottetfillstyrker regeringens förslag under punkt H 6. (s. 152) och hemställer attriksdagen fill Kostnader för visst värderingsförfarande för /88anvisar ett förslagsanslag på . Stockholmden På trafikutskottets vägnar Närvarande:Kurt (), (), (), (),(), (), Per Stenmarck (m), (), (), (vpk), (), AndersAndersson (m), (), () och RuneThorén (c). Anslaget till transportrådet (punkt 1, mom. 1) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Utskottetkan" och på s. 3 slutar med "i fråga" bort ha följande lydelse; Detär enligt utskottets uppfattning av stort värde att minska den centralabyråkrafin. Härigenom kan förvaltningen effekfiviseras somregionalpolitiken kan förstärkas. Utskottet bedömer att den myndighet inomkommunikationssektorn, som lättast kan avvaras, är transportrådet. Flera avrådets arbetsuppgifter torde i själva verket kunna upphöra, medan andra börkunna överföras fill befintliga regionala organ. De möjligheter som härvidlagstår till buds bör snabbt klarläggas av regeringen. Utskottet delar motionärernas uppfattning att så bör kunna skefr.o.m. Av det anförda följer att utskottet tillstyrker yrkandet imotionen om /87:20 transportrådets avskaffande. I budgetpropositionen föreslås en medelsanvisning underanslaget fill på . för /88. Utskottet uppfattning att transporträdet bör avskaffasunder kommande budgetår inverkar pä behovet av medelsfilldelning. Därvid finnerutskottet det i motionen föreslagna beloppet, 8 milj. kr., väl avvägt ochtillstyrker detta medan regeringens förslag avstyrks. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse; 1. att med bifall till motion1986/87:T204 (c) yrkandena 19 och 20 till för /88 anvisar ett förslagsan slag på , Flyttning av transportforskningsberedningen (punkt1, mom. 2) - under förutsättning av bifall till reservation nr 1 - och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "avstyrks mofionen"bort ha följande lydelse; Då transportforskningsberedningen inrättades beslutadesatt den i samlokalisering med transportrådet skulle förläggas till . Utskottet har i det föregående tillstyrkt förslag attavskaffa transportrådet. Mot bakgrund härav föreligger enligt utskottets meningför transportforskningsberedningen inte längre någon avgörande bindning tillStockholm. En lämplig förläggning för beredningen borde som också anförs imotionen vara . Vad utskottet nu har anfört, vilket innebär att motionentillstyrks i denna del, bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffandeflyttning av transportforskningsberedningen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:T934 (c) yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört, Sjötransporter (punkt 2, mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "utskottetmofionsyrkandet" bort ha följande lydelse; Utskottet kan visserligen konstatera attgodstransportstödet - som ovan redovisats byggdes ut med ett s.k.hamntransportstöd. Detta stöd omfattar emellertid endast landtransporter framtill hamnen. Något bidrag till kostnaden för själva sjötransporten, motsvarandedet stöd som utgår vid landsvägs- och järnvägstransporter, existerar inte.Detta förhållande är enligt utskottets uppfattning ofillfredsställande.Transportstödet bör utformas så, att det inte diskriminerar utan i ställetstimulerar kust- och inrikessjöfart.Förslag till ett på så sätt förändrat transportstöd bör utarbetas TU1986/87:20 av regeringen. Vad utskottet sålunda har anfört, vilket innebär att motionentillstyrks i denna del, bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande sjötransporter att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:T211 (vpk)yrkande lOsom sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, Egenföretagares egna resor (punkt 2, mom. 5) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Av hänsyn" och slutar med "nämnda motionsyrkandena"bort ha följande lydelse: För utvecklingen i stödområdet är det viktigt attegenföretagarna stöds. Många verksamheter som utvecklas till stora företag harbörjat i liten skala. I begynnelseskedet i ett företag är de personligakontakterna med kunder m.fl. särskilt viktiga.