bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Det kan vara naturligt, eftersom detibland är personer som har vistats i vårt land och kanske i andraländer , och det kan vara problem med identitetshandlingarna. Men iinget av de fall som förekommit under denna lid har det framkommit belägg föratt det skulle ha varit fråga om gripanden av någon allvarligare art. Jag ärberedd att redogöra för en del av de fallen, om så skulle önskas. : har fattatbeslut om att invandrarverket skall publicera en praxissamling. Vi har intesett den . Vad har regeringen gjort för att skall få ta del av ensådan publikation? : Man kan konstatera att det inte finnsnågon sådan praxissamling. Vad som stod i propositionen och vad såsmåningom uttalade var att det var angeläget att man på ett samlat sättredogjorde för de bestämmelser som gäller, de riktlinjer som finns förtillämpning av bestämmelserna och för den faktiska tillämpningen avutlänningslagens bestämmelser. Vi kan konstatera att invandrarverket inte har gjort någonpraxissamman ställning och inte heller någon annan sammanställning. som regering och riksdag talade om detta sade man också att invandrarverket skulle se över sina egna föreskrifter - som inte var så alldeles klara - somman utfärdat tillsammans med för polisen och tillsammans med '" KU 1986/87-33 Detta diskuterades i regeringen och vid entidpunkt då antalet Bilaea A 19 asylsökande minskade och man bedömde attinvandrarverket med det samlade tillskott som verket fick vid detta tillfälleskulle ha utrymme för de arbetsuppgifterna. därefter förändrades invandrarverketsarbetssituation högst väsentligt. Man säger att man tycker det är mer angelägetatt inte förlänga handläggningstiderna än att ta itu med den här uppgiften. Manhar ägnat sig åt föreskriftsarbetet men inte åt sammanställningen. Sedan kan det finnas olika åsikter om vilket slags praxissom skulle redovisas. Det borde naturligtvis vara praxis och riktlinjergällande hela utlänningslagen, alltså alla slag av invandring. Det är fulltmöjligt att ange vilka krav som skall ställas för att någon skall få komma hitoch få arbetstillstånd, för att bosätta sig hos sina barn eller hos sinaföräldrar eller vilka krav som skall ställas på en gäststuderande som villkomma hit. Vi har dock inte fått intrycket att det är en katalog översådana fall man vill ha, utan man vill ha en sammanställning av vilka skäl sominte bedömts som tillräckliga för att asylsökande från olika länder skall fåstanna. Det är naturligtvis tekniskt möjligt att göra en sådanpraxissammanställning, men frågan är hur stort värde den har över tiden. SomGeorg sade ändras förhållandena i andra länder åt ena eller andrahållet, och de skäl som åberopas i enskilda ärenden ändras också över tiden. En praxissammanställning som avser annan invandring änasylinvandring skulle alltså kunna gälla , men enbeskrivning av tillämpningen av utlänningslagen på asylsökande skulle intekunna vara så detaljerad. Snarare får man tänka sig att en sådansammanställning skulle se ut som den handbok som flyktingkommissariatet iGeneve har givit ut som hjälp för tjänstemän när de skall tillämpaflyktingkonventionen. : Ifrågasätter regeringen riksdagensbeslut om en praxissamling? Kommer man att göra någonting för att vi skall fåta del av den? : Regeringen ifrågasätter självfallet interiksdagens beslut. Här har redovisats vad som har gjorts och vad som är möjligtatt göra. Efter den korta tid jag har arbetat med de här ärendena förefallerdet mig vara utomordentligt svårt att göra en praxiskatalog om justasylärendena. Det vill jag gärna redovisa inför . Vad beträffar de övriga delarna är uppgiften självfalletfullt möjlig, såsom sade, och det är säkert också önskvärt atten sammanställning görs, även om jag uppfattat den allmänna diskussionen såatt det egentligen inte är detta som man i första hand vill ha, utan enöversikt över prövningen i asylärenden, och det ter sig tämligen svårt att göraen sådan praxiskatalog. : Vi skulle kunna fortsätta den härdiskussionen, men jag måste nog övergå till mina övriga frågor, som gällerförvar av barn. krävs det synnerliga skäl för att barn under 16år skall tas i förvar. I lagens förarbete sägs det att "synneriiga skäl" skallinnebära principiellt förbud mot att ta barn i förvar. Trots detta sker det att barn tasi. I ettexamensarbete vid juridiska fakulteten i uppges att flera KU1986/87:33 hundra barn hållits i förvar , Det finnsandra . Bilaga A 19 uppgifter om att 400 barn har tagits i förvar under 1986.Är detta riktigt, och vad anser i så fall invandrarministern om situationen? : En av mina första uppgifter var att sätta i gång en översyn avlagstiftningen som inriktar sig på denna paragraf om möjlighet att ta barn iförvar. Efter att ha analyserat frågan har jag kommit till den uppfattningen,att överväganden om ändringar i lagstiftningen bör föras in i den översyn av helalagen som skall göras under innevarande år av utredning. Vihar funnit att förordningen kan ändras snabbt och att det bör göras.Med stöd av förarbetena och uttalanden som gjorts i anslutning tilllagstiftningen bör man genom en ändring av förordningen kunna åstadkomma enskärpning för att tillgodose behovet av ökat skydd för barn. Jag har sagt attjag personligen bedömer att det i första hand är angeläget attåstadkommaensådanskärpningvadgällerdemindrebarnen. Lagstiftningen gäller ju Ukaför barn . : beslöt också i det sammanhanget att tillämpningen skulleföljas upp av invandrarverket och att regeringen skulle meddela de föreskriftersom behövs för detta. Har regeringen utfärdat sådana föreskrifter, och harinvandrarverket gjort uppföljningen? StinaWahlström: Det finns inga sådana föreskrifter utfärdade . I samband med detarbete som pågår inom departementet med att undersöka om man kan skärpatillämpningen dels genom ändringar i lagen, dels genom ändringar iförordningen, ett arbete som skall utföras i utredning, har manplaner på att uppdra åt invandrarverket och att undersökavad som har hänt bakåt i tiden men också föra statistik framöver. Invandrarverketsuppdrag att följa tillämpningen av förvarsbestämmelserna gäller inte enbartbarn i förvar, utan förvarsbestämmelserna över huvud taget. Det finns anledningatt anta att man i det utredningsarbete som pågår kommer att se överförvarsbestämmelserna som helhet för att avgöra om de är ändamålsenliga. Föratt man skall få underlag för det arbetet planerar regeringen att ge de tvåverken dessa uppdrag. : Men man har fortfarande varken gjort uppföljningen eller utfärdatnågra föreskrifter, om jag har uppfattat saken rätt? StinaWahlström: De är på väg. : säger att för att bedöma flyktfaran, vilket ären av grunderna för beslut om förvar, kan egna och andras erfarenheter av vissakategorier utlänningars ovilja att efterkomma beslut utgöra en omständighet attbeakta. Är inte detta en kollektiv diskriminering som strider mot lagen? : Bedömningarna: måste självfallet göras från fall till fall, och jag utgår från att såsker. Menjag vill inte undanhålla utskottet den informationen att det kan KU1986/87:33 innebära betydande problem att verkställa regeringens beslut iutvisnings- Bilaga A 19 ärenden, framför allt om den utvisade har familjhär. Det förekommer att man med hjälp av svenska medborgare håller sig undan,så att polisen inte får kontakt med hela familjen vid samma tillfälle. Det ären komplikation söm man måste beakta när man diskuterar dessa frågor. : Är det er uppfattning att det förekommer en sådan kollektivdiskriminering? : Jag har inte märkt några uttryck för det. : Förekommer det att tjänsterriän i ringer direkttill polismyndigheten och förvarnar om beslut i utvisningsärenden? : Jag har noterat att en advokat har gjort gällande att så är fallet.Det kan ha förekommit i något enskilt fall att man har meddelat i förväg attett ärende kommer att avgöras. Det kan då ha varit nödvändigt, framför allt avsäkerhetsskäl, att polisen har vetskap om beslutet fattas.Men självfallet meddelas inte besluten i förväg, och självfallet får ingaingripanden ske innan polisen har fått skriftligt meddelande om beslutet. Dettagörs i brådskande fall med telex. : Förekommer det att man framför beslutet per telefon tillpolismyndigheten från ? : Det är skriftiiga beslut som skickas med telex. : En sista fråga gäller förtroendeläkare. Det har förekommit kritikmot en förtroendeläkare som invandrarverket anlitar. Kommer man att göranågonting på den punkten? : Det är invandrarverket som har tillsatt förtroendeläkaren. Det årinte aktuellt att göra någon förändring av det förordnandet . NilsBerndtson: Invandrarministern har angivit sina synpunkter på de frågor jag hartagit upp i anmälan. Jag vill då gå vidare med några frågor som hänger ihop mensom jag behandlar var för sig. Omjag först får uppehålla mig vid praxis i utlänningsärenden, vill jag säga attutlänningslagens 6 § innehåller en enligt min mening något tänjbar formulering:"En utlänning, som inte är flykting men som ändå på grund av de politiskaförhållandena i sitt hemland inte vill återvända dit och som kan åberopa tungtvägande omständigheter till stöd för detta, skall inte utan särskilda skälvägras rätt att vistas i , om han behöver skydd här." Nuvill jag fråga om anser att denna lagparagraf har brister iklarhet och pregnans som kan ha bidragit till olika tolkningar ay lagensinnebörd. : Det är en svår uppgift att handlägga den här typen av ärenden. Denparagraf som här refererades går utöver konventionens 3 §. 6 § i den svenskalagen ger ett vidgat utrymme för regeringen att även om det inte föreliggerflyktingskäl enligt konventionens mening ändå ge uppehållstillstånd. Det blirmed nödvändighet fråga om en något friare tolkning. Jag utgår från att utredning undersöker omparagrafen KU 1986/87:33 kan göras tydligare. Även om utredningen enligtsina direktiv har att utgå Bilaga A 19 från grunderna för den svenskalagstiftningen och inte skall föreslå materiella förändringar i grunderna, ärdet naturligtvis i hög grad önskvärt att man kan finna formuleringar somförtydligar lagen och förenklar tillämpningen. : har pekat påbehovet av en tydligare paragraf. Till frågan om praxis hör att man inte motiverar besluten,såsom här redan har nämnts. säger att personen i fråga ochdennes juridiska ombud kan få besked vid förfrågan, men de juridiska ombudenhar över åren klagat över att det uppstått problem. Vi har haft denna sak uppetidigare i . Vcir och en som man lägger någonting tilllast bör veta om det. Det gäller i andra sammanhang, och det bör gälla även demsom flyr till vårt land. Är inte detta ett allvarligt problem urrättssäkerhetssynpunkt? : är det inte fråga om att vidprövningen lägga någon något till last, utan man prövar om hans förhållandetill hemlandet är av sådan art att det föranleder svårigheter om han återvänderdit. Jag känner inte till att det skulle vara problem för denberörde eller ombudet att få del av de motiveringar som har legat till grundför beslutet, men vi har menat att det av sekretesskäl vore fel att föra indessa motiveringar i beslutet. : Jag går vidare till resonemangen om vissaspeciella fall som med viss rätt har upprört allmänheten. Flera sådana fall imitt eget hemlän har varit föremål för diskussion, men jag tar uppett annat fall som är aktuellt. Jag menar inte att invandrarministern skall taställning till enskilda fall, men det kan tjäna som bakgrund till den fråga jagkommer att ställa. Polisen hämtar en sjuk, gravid kvinna på sjukhus.Tillsammans med familjen utvisas hon till . Mannen har deltagit ipolitisk verksamhet som gjort att han befarar förföljelse. Det kommer enuppgift om att polisen i mötte vid flygplatsen och fängslade mannenoch ett av barnen. Kan man anse att sådana utvisningar står iöverensstämmelse med en human flyktingpolitik? : Om beskrivningen vore korrekt ochöverensstämde med de faktiska förhållandena, vore det inte i överensstämmelsemed vår lagstiftning. Dess bättre är beskrivningen i detta fall inte korrekt. Den pakistanske man som jag förstår att kom till . Beslut fattades, om jag minns rätt, av invandrarverket och överklagades ti 11 . Regeringen besluta de om utvisning. Men utvisningen verkställdes inte. Efter kom hans hustru och hans barn till . Då sammanfördes dessa två ärenden till ett. I sitt yttrande avstyrkte invandrar verket besvären, och regeringen avslog besvären i verkställighetsärendet i början av detta år. Det var således som regeringen prövade ärendet och fann alt det inte förelåg skäl att då ge uppehållstillstånd, 350 eftersomdet inte fanns risk för förföljelse i vederbörandes hemland. Det KU1986/87:33 nytillkomna argumentet i verkställighetsärendet som bestod av eninlämnad Bilaga A 19 arresteringsorder visade sig vara en förfalskning. Motden bakgrunden avslogs framställningen, och utvisningen verkställdes. Vi har med hjälp av ambassaden i följt uppärendet mycket noga . senast har ambassaden meddelat attambassadens advokat har träffat mannen personligen. Han befinner sig i ,och hans hustru och barn är med honom. Han har inte varit arresterad efterinresan till . Han ringer till och tar även emot telefonsamtalfrån . : Det är inte det enda fallet, utan jagåberopade det bara som ett färskt exempel. Av och till har det genom årenförekommit uppgifter om att personer som utvisas har arresterats och hamnat isvårigheter när de kommit tillbaka till hemlandet. Jag häri anmälan tagit uppatt jag vill veta hur man bedömer läget i olika länder. harredan sagt att man informerar sig genom ambassaderna. Inhämtar ni uppgifterockså från exempelvis FN:s flyktingkommissarie, och andraorgan för att bedöma riskerna för att utvisa en person till ett visst land? : Ja, vi har regelbundna kontakter medflyktingkommissa-rren och hans ombud i , . Vi harockså kontinuerliga kontakter med , Röda korset och andraOrganisationer som har adekvat information att lämna om berörda länder. och försöker verkligen att inhämta all deninformation som är möjlig att få om de länder som berörs av dessautvisningsärenden. : Jag vill gå vidare till nästa led: görsvenska myndigheter en kontroll av vad som händer med personer i sådana fall dåman varit tveksam inför utvisningen? : Nej, någon sådan kontroll avutvisningsärendena görs inte regelmässigt utan bara i fall där det på ett ellerannat sätt görs gällande att den hemvändande har gripits. Det vore omöjligt attfölja upp varje ärende. När den utvisade inte reser hem på eget initiativ sedanutvisningsbeslutet har fattats och utvisningen sker med eskort ger deneskorterande polisen information om hur det gått till vid hemkomsten. : Vilka möjligheter har att hjälpa,om man har felbedömt riskerna och det visar sig att den utvisade hamnar isvårigheter? Kan man då bara konstatera att ett misstag har begåtts? : Dess bättre har vi inte några exempel påsådana övergrepp att vi behövt aktualisera särskilda hjälpinsatser. Jag hoppasatt vi inte skall behöva göra del heller. : Slutligen har jag en kort fråga om deproblem som advokat och en del andra advokater har framfört om en skärpt hållning i flyktingpolitiken.Georg har redovisat sin åsikt. att GeorgAnderssons uppfattning skiljer sig från vad advokaterna har 352 : Av minamedarbetare har jag hört att anklagelserna om en KU 1986/87:33 skärpt praxishar varit legio : Skulle det påståendet Bilaga A 19 varariktigt, skulle vi i det här läget tillämpa en utomordentligt hård praxis.Under det senaste året fick 17 400 personer uppehållstillstånd i -etthögre antal . Det pilacerar oss i toppen i hela i detavseendet. Jag hade besök av flyktingkommissarien, och han hade idellovord om vår flyktingpolitik. NilsBerndtson: Väger det inte särskilt tungt att det är människor som varitjuridiska ombud för flyktingar i ett stort antal år som anser sig ha upptäckten hårdnande attityd? Det är inte vilka påståenden som helst, utan de måstevara grundade på deras erfarenhet. StinaWahlström: Det förekom ett par artiklar i tidningarna. I båda fallen har jagringt upp dem som skrivit artiklarna och bett att få exempel på denna hårdnandepraxis. Vi har lyckats få fram ungefär tio fall där artikelförfattarnaeller våra rapportörer har beskrivit särskilt elaka beslut som regeringenfattat. Jag har gått igenom de fallen och kunnat konstatera att merpartenöverensstämmer med den praxis som har tillämpats . Ettpar av de fallen ligger liksom många andra ärenden på gränsen, där det är svårtatt fatta beslut. Sådana ärenden har vi ständigt. Jag har full förståelse föratt advokaterna anser att regeringen har hamnat på fel sida, men jag tyckerinte man av så få ärenden kan dra slutsatsen att regeringen har skärpt sinpraxis . HansNyhage: Jag återgår till frågan om handläggningstiderna. Det sägs i handlingarnaatt en sökande i alltför många fall får vänta på slutligtbeslut. Vilka ytterlighetsfall finns det? Förekommer det väntetider på treeller ? : Jag tror mig inte ha mött något fall där det dröjt . Men det skallsägas att en del ärenden har gått inte bara etf varv, utan två varv genomhandläggningsmaskineriet. Med nuvarande lagstiftning finns det ingenslutinstans i de hår ärendena, utan man kan efter regeringsbeslut ständigtåberopa nya skäl inför polisen vid verkställigheten, och man lyckas oftaövertyga polisen att ärendena bör prövas ånyo. Då går ärendena vidare tillinvandrarverket och . HansNyhage: Kan det möjligen var.ä så aft just den långa handläggningstidenpåverkar besluten? : Ja, det är klart att så är fallet. Som jag sade i inledningenförekommer det inte sällan att det uppstår en relation till en hår boendesvensk medborgare . Praxis är att en längre tids anknytning,exempelvis samboende, ger möjlighet till uppehållstillstånd, om intenågonting särskilt talar däremot. HansNyhage: Då har det alltså tillkommit helt nya fakta. Men frånsett detta: kanväntetiden i sig påverka besluten? : Den sökandes allmänna tillstånd kan naturligtvis påverka KU1986/87:33 bedömningen, och ett asylärende kan förvandlas till ett renthumanitärt Bilaga A 19 ärende. I något fall kan förhållandena i hemlandet förändras såatt det när ärendet skall avgöras inte är möjligt att utvisa vederbörande tillhans hemland, vilket kanske var möjligt när det första beslutet fattades. Ocksådet omvända förhållandet kan inträffa, att en regim som man har kämpat för harkommit till makten i hemlandet, så att motivet för asylundanröjs. : Jag hade just tänkt ställa en fråga omde långa väntetiderna, men vi har fått svar på dem. Jag reagerade när i inledningen sade attkostnaden är densamma om en utlänning får uppehållstillstånd i , så attden långa väntetiden inte innebår någon merkostnad för samhället. Själv har jagvarit i kontakt med några kurdiska flyktingar som just får sinaärenden prövadeav regeringen. De har varit här . De håller på att psykiskt brytasner av osäkerheten och sysslolösheten . Även om de får stannai kommer deras psykiska skador att innebära kostnader för samhället. : Jag markerade tydligt att vi inte harnärmat oss problemet med de långa handläggningstiderna i första hand utifrånmateriella kostnadsaspekter utan främst tagit hänsyn till de påfrestningar ochsvårigheter som den enskilde drabbas av under en lång väntan. Att det i och försig naturligtvis också finns kostnadsaspekter är jag medveten om, men detpersonliga lidandet är det primära, som man i första hand måste beakta. Detskall vara skälet till att man försökei" pressa handläggningstiderna. Men det förutsätter också att de enskilda och deras ombudmedverkar till att förkorta behandlingstiden genom att lämna en fullständigredovisning av ärendet redan vid det första förhöret och att de i all denutsträckning som är möjlig redovisar identitetshandlingar. Mer än hälften av deasylsökande kommer till vårt land utan pass eller övrigaidentitetshandlingar. Det försvårar utredningen. Det är inte så att alla dessahar saknat pass, men de uppger att de på inrådan av någon har gjort sig av medpassen. Det är ett utomordentligt allvarligt missförhållande som försvårarutredningsprocessen. : Därmed återstår väl bara en del av detanmälda granskningsärendet, nämligen det som rör kurderna. /V//5 Ber/jd/so/i; Såvitt jag vet är det enda landförutom Turkiel som har satt lerroriststämpel på den kurdiska organisationenPKK. En grupp har därmed kommit i en särställning som minskar rättssäkerheten.Anser regeringen att det finns skäl för denna åtgärd? : Vid den prövning som gjordes 1984 gjorderegeringen det ställningstagandet att det fanns grund för att tillämpaterroristbestämmelserna på nio av de tolv som av hadeanmälts som terrorister. Någon anledning till omprövning av detta grundläggandebeslut har regeringen inte funnit. 23 1986/87 4 saml. NilsBerndtson: Ser du inte något säreget i att det bara är i KU1986/87:33 som har satt en sådan kollektiv stämpel på en grupp? Dethar Bilaga A 19 förekommit händelser som måste fördömas - med mord kan maninte lösa tvister, och sådana handlingar måste vi ta avstånd från, men är detinte risk att en hel grupp kommer att stämplas för vad enskilda individer hargjort? : Lagstiftningen är till för att förebyggabrottsliga handlingar, exempelvis våld med politisk bakgrund. Kampen motterrorismen måste föras med all kraft. Jag har inte någon anledning att ifrågasätta riktigheten idet beslut som en gång fattades i dessa fall. Det har såvitt mig år bekantockså varit föremål för granskning tidigare i , där mangått igenom någon av akterna. Jag har personligen inte ännu haft anledning attgå igenom grundakterna, men det föreligger nu framställningar om upphävande avutvisningsbesluten. Jag kan meddela att regeringen har avslagit ettsådant ärende. Det gällde den terroriststämplade medlem av PKK som Lucianatten1986 sköt omkring sig i och som därför är dömd till fängelse i treoch . : Finns det inte risk alt alla kurder somtvingats fly till känner sig mer eller mindre utpekade genomterroriststämpeln? Det måste finnas gränsfall där del är svårt att avgöra vilkasom tillhör PKK och vilka som är sympatisörer. Öppnar det inte möjlighet tillett visst godtycke i bedömningen? : Jag har varit mycket noga med att i mångasammanhang påpeka att det förhållandet att ett antal enskilda individer ärmisstänkta för brott och att ett antal individer blir föremål för särskildabeslut på grund av terroriststämpeln inte får drabba kurderna som grupp. Det ärutomordentligt angeläget att hålla isär de enskilda PKK-medlemmar som ärmisstänkta eller blivit föremål för särskilda beslut och kurderna som grupp.Det har jag tagit upp vid överläggningar med kurderna då jag hört mig för omderas situation. Jag har tagit starkt intryck av deras oro för den allmännaaversion som de har drabbats av på grund av spekulationer i massmedia och pågrund av en vårdslös vokabulär i massmedia. Jag konstaterar till min förtvivlanatt TV, radio och tidningar fortfarande talar om kurdspåret och kurdrazzian närdet är fråga om ingripanden mot PKK:s medlemmar. : Terroriststämpel har väl haft en avgörandebetydelse för det s.k. huvudspåret i sökandet efter mördare. Ävenåklagare har varnat för alt rättssäkerheten år i fara. Talar det inte för atten kollektiv stämpel leder till rättslöshet? Jag tycker det är bra att invandrarministern har markeratatt misstankar mot enskilda inte får drabba en hel folkgrupp, men blir intejust detta följden av terroriststämpeln? Borde inte den rimligen upphävas?Borde man inte på samma sätt som i andra sammanhang bedöma varje individ istället för att kollektivt rikta sig mot vissa organisationer och kurder? : Jag har inget som helst underlag för attbedöma vad som har varit grunden för huvudspåret i mordutredningen. : Ser inteGeorg någon risk i att terroriststämpeln KU 1986/87:33 spelar enroll i de här sammanhangen? Jag har uppfattat att den har haft Bilaga A 19betydelse för huvudspåret. Jag tycker det vore bättre att avskaffa den än attbehöva be om ursäkt för följderna. : Var det en fråga? : Eller ettpåstående. : Jaguppfattade det som ett påstående. : Såvitt jag nu kan uppfatta är det ingen ytterligare som vill ställafrågor. Dååterstår för mig att till och uttala utskottetstack för att ni ställt upp och med era muntliga föredragningar och svarkompletterat vårt skriftliga material.