bet · GA01NU41 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskollels yttrande på s. 16 som börjarmed "Med hänvisning" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1986/87:N166(fp) om differentierad rösträtt i aktiebolag. Enligt utskottets mening borderegeringen i förslaget om spridning av ägandet i ha utgått från attalla aktier i bolaget skall ha samma röstvärde. Det räkneexempel som utskottetnyss har redovisat över effekterna av en differentierad rösträtt vid fortsattägarspridning i belyser hur systemet kan bidra till att förhindraönskvärda förändringar av maktförhållandena inom näringslivet. Beträffande den principiella mofiveringen för utskottetsståndpunkt hänvisas till vad som har anförts i frågan av folkpartietsledamöter i lagutskottet (LU 1986/87:27 res. Även om regeringen inte ärberedd att lägga fram förslag om generellt förbud mot röstvärdesdifferentieringbör en fortsatt ägarspridning i de statliga bolagen - som näringsutskottetanser angelägen - baseras påprincipen en aktie-en röst. bör uttala sig NU 1986/87:41 Med det sagdatillstyrker utskottet motion 1986/87:N166 (fp) i berörd delsatt utskottet under 9 bort hemställa 9.beträffande differentierad rösträtt att med bifall till motion1986/87:N166 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. FFV (mom. 11) ' ChristerEirefelt (fp), (), (). (fp), PerWesterberg (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Vad som"och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner det anmärkningsvärt att regeringen har valt att inte lägga fram förslagom en omvandling av affärsverket FFV fill aktiebolag, trotsverksledningsutredningens klara förord för en sådan omvandling. Den nuvarandeföretagsformen innebär enligt allmän uppfattning en allvarlig belastning förverksamheten. De lättnader i fråga om bl.a. regler för finansiering av FFV:sverksamhet som ställs i utsikt i propositionen torde vara helt otillräckligaför att FFV skall kunna arbeta på samma villkor som sina konkurrenter inom ochutom landet. Regeringen bör alltså lägga fram förslag om en överföringfill aktiebolagsform av FFV. bör uttala sig härför. Motionerna1986/87:N150 (m) och 1986/87:N149 (fp) fillstyrks i berörda delar. dels att utskottet under 11 bort hemställa 11.beträffande affärsverket FFV , attriksdagen med anledning av proposifion 1986/87:74 moment 13 och med bifall fill motion1986/87:N149 yrkande 8 och motion 1986/ 87:N150 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. (mom. 12) ChristerEirefelt (fp), (), (), (fp), PerWesterberg (m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med "Utskottetser" och slutar med "berörd del" bort ha följande: lydelse: Utskottetinstämmer i vad som anförs i motionerna 1986/87:N354 (m) och 1986/87:N33l (fp)om att domänverkets tillgångar i betydande utsträckning bör föras över ienskild ägo. Intäkter fill.staten av 400 milj. kr. bör utgöra ett riktmärke förförsäljningarna under.det första budgetåret. Försäljningarna av mark bör enligtutskottets mening inriktas särskilt på stärkandet av enskilda jord- ochskogsbruk. Utskottet vill understryka vad som sägs i motionerna1986/87:N325 (c) och 1986/87:N364 (c) om vikten av livskraftiga NU1986/87:41 jord- ochskogsbruksföretag för en positiv utveckling i glesbygderna. denförstnämnda av dessa mofioner på en särskild utredning om privafisering avdomänverkets skogsmark kan utskottet alltså ansluta sig till. bör genomett tinkännagivande till regeringen ställa sig bakom det som nu anförts.Härigenom blir de fyra aktuella motionerna tillgodosedda, motion 1986/87:N354(m) i berörd del. dels att utskottet under 12 borthemställa 12. beträffande domänverket att med bifall till motion1986/87:N325, motion 1986/ 87:N331, motion 1986/87:N354 yrkande 4 och motion1986/87:N364 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Finansutskottetsyttrande u 1986/8741 över motioner om försäljning av har berettfinansutskottet fillfälle att yttra sig över motionerna1986/87:N323,1986/87:N354 (yrkandena 1 och 2), 1986/87:N386 och 1986/87:N421 omförsäljning av statliga företag. I motionerna anges som främsta skäl till en försäljning avstafiiga företag - atteffektiviteten i företagen ökar, - attförsäljningen innebär en positiv spridning av ägandet, - att bättremöjligheter till en finansiering av företagens verksamhet skapas, - att enutförsäljning av företag bidrar till att sanera statens finanser. I övrigt anförs i motionerna bl.a. följande. I mofion 1986/87:N354 yrkandena 1 och 2 av . (m) bedöms en årlig inkomstförstärkning för staten på minst 4 miljarderkronor via börsintroduktioner vara möjlig. Enligt mofionärerna uppgår ett grovtuppskattat försäljningsvärde för här aktuella företag och affärsverk till ca 80miljarder kronor. I motion 1986/87:N386 av m.fl. (c)understryks att en försäljning av statliga tillgångar måste ses som enengångsförstärkning. För /88 räknar motionärerna med att enförsäljning motsvarande är möjlig att genomföra, vilketskulle innebära långsiktigt minskade räntekostnader för staten på 400 milj. kr.per år. I motion 1986/87:N323 av m.fl. (fp)framhålls att en utförsäljning av statliga förelag via ett minskat tryck påpenningmarknaden ger lägre räntor och därigenom en högre investeringsnivå. Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande. Den statliga företagssektorn i har enbetydande omfattning. Den är emellertid inte lika omfattande som i vissavästeuropeiska länder. I dessa länder pågår som ett led i denekonomiska politiken en utförsäljning av stafiiga företag. I redovisas för de större industriländerna inom denpågående och de närmast kommande årens privatisering och utförsäljning avstatliga fillgångar. (Economic Outlook dec. 1986: The economic rationalefor and budgetary consequences of privafisation s. Av rapporten framgår att det mest omfattandeprivatiseringsprogrammet har genomförts i . har tillgångar för totalt 19 30 miljarderpund sålts ut till den privata sektorn. De årliga privatiseringsin-komsternauppgår tUl ca vilket motsvarar avbruttonationalprodukten (BNP). Motsvarande andelar för FörbundsrepublikenTyskland och är resp. . Även i genomförs enomfattande privatisering, där bl.a. en utförsäljning av National Railwaysslutfördes detta år. Om man som utgångspunkt tar förslagen i motion N354 omförsäljningar av statliga tillgångar på motsvarardetta av BNP. Det bör emellertid observeras att begreppetprivatisering definieras i motion N354 som försäljning av statliga ochkommunala företag m.m. samt egendom fillhörande det allmänna. I OECD-rapporteninnefattas även finansiella tillgångar. I pågår exempelvis enutförsäljning av statliga fordringar, i första hand fordringar i form avstudielån. Utskottet vill understryka att stora svårigheterföreligger att utifrån befintligt empiriskt material bedöma de ekonomiskaeffekterna av en nationalisering eller privatisering av företag. Som exempelkan nämnas UtveckUngen i där andelen offentligt ägda företag i etthistoriskt perspektiv alltid varit hög. (Economic Surveys: jan. Denna andel ökade påtagligt genom nafionaliseringar. Deberörda företagen har därefter visat en utveckling som främst förklaras av denallmänekonomiska utvecklingen och i mindre grad av en förändring i ägandet. Detkan dock konstateras att hade de offenfiigt ägdaindustriföretagen en investeringsutveckling som var mer positiv än i övrigaindustrin. Samfidigt minskade sysselsättningen i de offentligt ägda företagenmed medan motsvarande nedgång för hela industrin var 7,5 %.Vinstutvecklingen för de offentligt ägda företagen var emellerfid mycket svagoch den ackumulerade förlusten för de här angivna åren uppgick till 71miljarder FF varav nära 44 miljarder FF kan hänföras till den krisdrabbadestålindustrin. Utskottet behandlade senast (FiU1986/87:10 s. 50-51) frågor rörande försäljning av statliga tillgångar ochreducering av statsskulden. Utskottet framhöll att det ärolämpligt att sälja ut reala tillgångar för att täcka ett underskott i statenslöpande verksamhet. bör enligt utskottets mening kunnaavyttras om det i det enskilda fallet bedöms motiverat. Men sådana affärer börsättas in i ett näringspolitiskt sammanhang och inte utnyttjas för att uppnåenbart budgetmässiga förbättringar. I proposifion 1986/87:74 - Näringspolitikinför 90-talet -anförs att det kan finnas skäl att börsintroducera statligaföretag. Detta kan enligt propositionen ge företaget bättre möjligheter attfinansiera sin verksamhet och även vidta angelägna strukturella förändringargenom att betalning av företagsköp kan göras med egna aktier. Som framhålls ipropositionen behöver en börsintroduktion dock inte påverka statens ägarandel. Det förtjänar att understrykas att mot varje kortsiktigförstärkning av budgeten som en försäljning av statlig egendom innebär svararen lika stor bestående minskning av den statliga förmögenheten.Försäljningsinkomsterna begränsar visserligen statens upplåningsbehov det aktuellaåret och ger på så sätt en varaktig besparing' i form av minskaderänteutgifter. (FiU1986/87:2 y) besparingseffektförtas emellertid helt eller delvis av att staten går miste om denavkastning som den försålda tillgången skulle ha givit. I mofion N323 anförs som ett av skälen för en successivförsäljning av statlig egendom att det skulle leda till minskade räntekostnaderför staten, sänkt räntenivå och lägre inflation beroende på att det statligaupplåningsbe-hovét minskar. I mofionerna N323 och N386 samt i motion N421 av LarsLeijonborg (fp) anges inte närmare den totala storleken på utförsäljningen avde statliga tillgångarna. Den beräkning av det totala försäljningsvärdet avmöjliga utförsäljningar som presenteras i motion N354 antyder emellertid attden angivna utförsäljningen på skall kunna pågå i ettpar decennier. En utförsäljning av statlig egendom skulle minska det statligaupplåningsbehovet på kapital- och penningmarknaden det aktuella året.Hushållens, försäkringsbolagens, AP-fondernas och andra institutionellaplacerares finansiella kapacitet skulle inte behöva tas i anspråk i sammautsträckning för att finansiera budgetunderskottet. skulle emellertidanspråken på riskkapitalmarknaden öka i motsvarande utsträckning genom detökade utbudet av statliga aktier. Utförsäljning av statliga aktier till privataintressenter skulle komma att konkurrera med andra riskkapitalbehov. Direkteller indirekt via lån för att finansiera aktieköpen kommer detta behov att fååterverkningar på penning- och kapitalmarknaden. De finansiella effekterna påkreditmarknaden torde därför tämligen väl ta ut varandra och räntenivån skulleinte påverkas i nämnvärd utsträckning. Som utskottet fidigare framhållit (FiU 1986/87:10 s. 51)kan det inte heller hävdas att en utförsäljning av statlig egendom skapar någotrealt utrymme för en offentlig expansion, t.ex. för utgiftsökningar eller skattesänkningar.Den leder endast till en omfördelning av finansiella fillgångar.Utförsäljningar leder inte i sig till någon dämpande effekt på efterfrågan,bytesbalans,- produktion eller sysselsättning som i sin tur skulle kunna geutrymme för en expansion. Enligt utskottets mening finns det givetvis områden,exempelvis delar av den mer tekniska tjänsteproduktionen, där det finns fåinvändningar mot privata alternafiv. Den rhycket omfattande utförsäljningen avoffentligt ägda företag och affärsverk, som föreslås i motion N354, innebäremellertid en radikal förändring av den rådande synen på den offentligasektorns uppgifter och utgör också ett klart avsteg från den fördelningspolitiksom hitfills varit en självklar del av den svenska välfärdspolitiken. Utskottet behandlade ingående de fördelningspolitiskaaspekterna på en utförsäljning av statliga företag i ett yttrande fillnäringsutskottet (FiU 1985/86:2 y). Sammanfattningsvis framhöll utskottet i detta yttrande,som utskottet här vill hänvisa till, att det finns områden vid sidan av vård,omsorg och utbildning där det ligger i samhällets och medborgarnas intresse attverksamheten bedrivs i offentlig regi. Det är inte rimligt eller önskvärt attenskilda intressen svarar för t.ex. investeringar i infrastruktur såsomjärnvägar, post och telekommunikafioner. För att få till stånd en utbyggnadinom dessa områden i önskvärd takt och utbredning över hela landet har det (FiU1986/87:2 y) krävtsmycket stora investeringar som inte skulle kunnat på annat sätt NU1986/87:41 än genom den offentliga sektorns försorg. Det är inte hellerönskvärt att Bilaga inflytandet över utnyttjandet och spridningen av dessainvesteringar skall (FiU 1986/87:2 y) avgöras av enskilda kommersiellaintressen. I motionerna N323, N354 och N421 hävdas att enavmonopolisering inom den offentliga sektorn skulle gagna konsumenterna ochinnebära ett bättre Utnyttjande av befintliga resurser. Utskottet vill avslutningsvis betona att negativaverkningar av monopol främst beror på vilken prispolitik som förs. Förekomstenav statliga monopol inom vissa sektorer av samhället innebär att staten genomföretag och myndigheter får möjlighet att på ett bättre sätt styra utvecklingeninom olika verksamhetsfält. Så t.ex. har staten genom i prakfiken enmonopolställning med vars hjälp staten kan påverka den allmänna prissättningenpå elektrisk kraft. Detta har bidragit fill att vi i harinternationellt sett mycket låga eltaxor, som är i stort sett enhetliga överhela landet. Förhållandena är snarlika inom andra områden. ochpostverket betjänar alla delar av landet och deras taxor är satta i direktutjämnande syfte. vill genom sina taxor göra "rundare" och brevportots storlek är inte avhängigt av vart i Sverigeförsändelsen skickas. En avyttring av t.ex. statliga kraftverk eller uppdelningoch försäljning av delar av skulle försvaga statens möjligheter attpåverka taxesättning och utöva kontroll och få insyn i verksamheten.Möjligheterna att ge alla delar av landet en likartad service skulle ocksåförsvåras. Med hänvisning till vad som anförts anser finansutskottetatt här aktuella motionsyrkanden bör avstyrkas. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (); (), i (s), . (), Hans Peterssoni (vpk), (), (), MarianneCarlström (s) och (). (), (), (), KjellA. (), () och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. [30] börjar med "Utskottet vill" och pås. [32] slutar med "bör avstyrkas" bort ha följande lydelse: Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner (se t.ex. FiU 1985/86:2 y) rörande frågor om utförsäljning av statliga företag. Utskottets socialdemokratiska ledamöter har därvid avstyrkt motionerna med hänvis- 33 ning bl.a. till ätt det intefinns någon anledning alt sprida ägandet, att en NU 1986/87:41 utförsäljning skulle gekraffiga negativa fördelningseffekter och allmänt Bilaga skulle utgöra ett hot motvår välfärd. Man har även hävdat att utförsäljning (FiU 1986/87:2 y) inte heller bör utnyttjasi strävandena att minska budgetunderskottet. socialdemokrafiskaledamöterna och regeringen har emellerfid successivt ändrat sin attityd fill enutförsäljning av statliga företag. exempelvis av här nämndayttrande till näringsutskottet är utskottets majoritet inte längre heltavvisande till att pröva privata alternafiv fill vissa delar av den offentligasektorns tjänsteprodukfion. Av proposition 1986/ 87:74 Näringspolitik inför90-talet framgår även att en börsintroduktion av de statliga företagen kangodtas. Vidare ser regeringen nu en amortering av statsskulden medförandelägre räntebetalningar som ett led i arbetet att avvikande mening till finansutskottets yttrande FiU 1985/86:2 y framhöllutskottets borgerliga ledamöter att staten har en självklar roll när det gälleransvaret för viss grundläggande samhällsservice. Detta ansvar innefattaremellertid inte all den verksamhet som bedrivs inom den statligaföretagssektorn. Statlig företagsamhet bör begränsas till sådana Områden därstaten har särskilda skäl att bedriva verksamhet. Erfarenheternahar visat att det finns speciella problem förknippade med statliga företag.Statens roll som ägare till företag korrimer lätt i konflikt med statenshuvudsakliga roll i övrigt i samhället. Det har i själva verket blivit ensammanblandning mellan statens båda roller, en sammanblandning som är fillnackdel för de stafiiga företagens möjlighet att utvecklas. Staten har intekunnat fungera som enbart ägare. Den egentliga ägarfunktionen har därför inteblivit tillgodosedd. Vidareunderströks att statligt ägande inte får bli ett självändamål. Lika väl som detär naturligt att förvärva företag bör det för staten vara naturligt att säljaut företag som strukturerats om och fått nödvändig stabilitet. Staten bör kunnaförsälja stafiiga företag med en verksamhet som är väsensfrämmande för detoffentliga - företag som kan drivas lika bra eller bättre om de överlåts iprivat regi. Enförsäljning av sådana statliga företag kan också bidra till att begränsa denårliga ökningen av statsskulden, vilket ger en bestående effekt i form avminskade årliga utgifter för statsskuldräntor. Konsekvensernaför aktiemarknaden fill följd av det ökade utbudet skall inte överdrivas,eftersom det statliga upplåningsbehovet minskar i motsvarande utsträckning.Försäljningen av statliga företag behöver således inte i sig kräva ytterligareutrymme på kredit- och aktiemarknaden: En utförsäljning av hela, eller delarav, statliga företag och affärsdrivande verk borde kunna ge enbudgetförstärkning av ca . Utskottettillstyrker med hänvisning till vad som anförts i den avvikande meningen fillutskottets yttrande FiU 1985/86:2 y att hos regeringen begär en planför försäljning av stafiiga företag i den omfattning som angivits i de aktuellamofionerna. NU 1986/87:41 Sammanfattning............................................................. ....... 1 Proposition1986/87:74.................................................. ....... 2 Proposition1986/87:126................................................ ....... 2 Motionerna..................................................................... ....... 3 Försäljningav statliga företag........................ :...:......... ....... 9 SverigesInvesteringsbank............................................. ..... 12 ........................................................... :.......... 13 Reservationer................................................................. ..... 20 Informafion omstatliga företag (m, fp, c)................... ..... 20 Statensägarroll (m, fp, c)........................................... ..... 21 Statensägarroll (vpk)................................................ ..... 22 Plan förförsäljning av statliga företag (m, fp, c)........ ..... 23 SverigesInvesteringsbank (m, fp, c).......................... 24 Nyemission iProcordia (m, fp, c)................................. 25 Nyemission iProcordia (vpk) ..................................... 25 Statensframtida ägarandel i (m, fp, c)....... ..... 26 Statensframtida ägarandel i (vpk) ............ ..... 26 Differentierad rösträtt (m) ....................................... ..... 27 Differentierad rösträtt (fp) ....................................... ..... 27 FFV (m, fp, c)......................................... ..... 28 (m, fp, c)............................................. ..... 28 Finansutskottetsyttrande /87:2 y över motioner om försäljning av