bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 propositionenbeskrivs fall som är tänkbara för svenska insatser. Utskottet har tolkatregeringens förslag sä att det i första hand skall vara fräga om åtgärder somsker gemensamt med andra länder, exempelvis i anslutning till en omförhandling avenskilda länders skulder inom ramen för eller som kompletterandebistånd vid genomförande av de strukturanpassningsprogram som brukar ingå iuppgörelser med IMF och . Om det visar sig att internationellauppgörelser av detta slag inte går att uppnå inom rimlig tid skall stöd kunnalämnas i form av bilateralt bistånd till svenska programländer eller länder medvilka bedriver ett reguljärt ekonomiskt samarbete. 1 två parlimotioner, nämligen U229 (m) och U216 (fp,)yrkas avslag på det av regeringen begärda beloppet. Det sker i motion U229 (m)med motiveringen att innevarande års anslagspost för samma ändamål tillstörsta delen är outnyttjad och att de internationella diskussionerna päområdet ännu inte slutförts. Motionärerna anser ocksä att förslaget om dennanya biståndsform inte föregåtts av tillräcklig utredning. Motion U216 (fp) motsätter sig inte skuldlättnadsinsatsermen anser liksom motion U229 (m) att nya medel inte behöver anvisas så längeinnevarande ärs anslag är i huvudsak outnyttjat. Motionärerna föreslär istället att bemyndigar regeringen att göra utfästelser under nästabudgetär för ett belopp motsvarande 400 milj. kr. för den händelseinternationella uppgörelser kommer till ständ. Eventuella utbetalningar böravräknas mot biständsramen för /89. I motion U209 frän föreslås att nästa årsanslagspost bör vara 100 milj. kr. i stället för 460 milj. kr. Vidare anförs imotionen att inte är berett medverka till att gamla skulder tillSverige skrivs av genom detta anslag samt att stödet bör utgå till defattigaste länderna, oavsett om de är programländer eller ej. 1 motion U2I8frän kommunisterna föresläs bifall till regeringens förslagendast under förutsättning att regeringen redovisar hur det tilltänktabetalningsbalansstödet skall användas. Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. Regeringen har kontakter bl. a. medVärldsbanken och ett antal givarländer om gemensamma åtgärder enligt deriktlinjer som anges i propositionen. Det är ännu för tidigt att avgöra vaddessa kontakter kan komma att leda till. En möjlighet är att enighet kan uppnåsom en förlängning i modifierad form av särskilda Afrika-facilitetsom förhandlades fram som ett komplement till den sjunde påfyllnaden av . Ombeslut kan fattas om en sädan förnyad Afrika-facilitet är det Sverigesuppfattning att den bör inriktas på de mest skuldtyngda och de fattigasteländernas behov. En annan möjlighet är att medel för betalningsbalansstödanvänds i samband med skuldkonsolideringsuppgörelser i på det sättsom angivits ovan. Även andra slag av internationellt samordnade aktionertill förmän för de mest skuldtyngda är tänkbara. Utskottet anser det angeläget att deltar i dessa kontakter och förhandlingar och att vi har möjlig- 108 het atterbjuda relativt betydande belopp om uppgörelser kommer till stånd. UU1986/87:10 På så sätt kan svenska biständsmedel, även om de i förhällande tillden afrikanska skuldkrisens omfång är obetydliga, ge tyngd i förhandlingarnaoch bidra till att mobilisera biständskapital från andra länder. skullegenom detta biständsinstrument sålunda kunna gagna internationellt samarbetepå ett område av avgörande betydelse för de fattigaste framtid. Detär enligt utskottets mening dock väsentligt att varje skuldlättnadsåtgärd ärriktad mot de fattigaste och att de innebär en reell förbättring avderas sociala och ekonomiska situation. Utskottet välkomnar ett nära samarbetemellan och men vill understryka att de båda organisationernamåste betraktas som likvärdiga. En förutsättning för stöd frän Världsbankenbör inte vara att det mottagande landet nödvändigtvis accepterar IMF:svillkor. IMF mäste ta hänsyn till sociala och politiska mål i läntagarlandet;anpassningspolitiken bör snarare inriktas pä tillväxt än på åtstramning. Fördet krävs att bistånd och lån på mjuka villkor tillförs somkomplettering till anpassningsprogrammen. 1 den mån förhandlingar om internationellt samordnadeaktioner enligt ovanstående riktlinjer inte hinner slutföras inom rimlig tidfinner utskottet det inte uteslutet att återstående medel från innevarande ärsanslagspost för betalningsbalansstöd fär användas för bilaterala stödåtgärderav det slag som lämnats i anslutning till det landets uppgörelse medIMF. De länder som kan komma i fräga för sådant bilateralt stöd bör varasvenska programländer eller länder med vilka bedriver reguljärtu-landspo-litiskt samarbete. Med anledning av påpekandet i yrkande 18 i motionU209 (c) utgär utskottet från att regeringens förslag, med den utformning det nufått, endast i undantagsfall utnyttjas för betalning av svenskaEKN-ford-ringar. Mot bakgrund av vad som ovan anförts finner utskottet detmotiverat att anslagsposten för stöd till länder med akutabetalningsbalansproblem för nästkommande budgetär tillförs 460 milj. kr. trotsatt innevarande års medel ännu inte utnyttjats till fullo. Yrkande 19 i motion U209 (c), yrkande 36 i motion U216(fp) och yrkande 32 i motion U229 (m) avstyrks följaktligen. Med det anförda torde yrkande 18 i motion U209, yrkandena18 och 19 i motion U218 (vpk) och yrkande 1 i rnotion U227 (vpk), fä ansesbesvarade. Förslaget i motion U2I6 (fp) att regeringen skullebemyndigas delta i internationella skuldlättnadsoperationer och låtautbetalningen belasta kommande ärs biständsbudget finner utskottetsvårhanterligt såväl frän budgetteknisk synpunkt som av planeringsskäl. Yrkande37 i motion U216 (fp) avstyrks således. Anslaget för Övriga u-landspoliiiska insatser rn. Till följd av vad som ovan anförts om medelsanvisning tilltekniskt samarbete, u-krediter, betalningsbalansstöd m, m. föreslår utskottetmed ändring av regeringens förslag ett anslag för Övriga u-landspolitiskainsatser av I , för /88. Yrkande 38 i motton U216avstyrks följaktligen. Hemställan UU 1986/87:10 1. beträffande demokratimålets tidämplighelpåtekniskt samarbete att avslår motion 1986/87:U234, 2. beträffandegäststuderande från att avslår motion 1986/87:U239, 3. beträffande/nedelstdldelning för u-krediter res. 77 (fp) att med avslag pä yrkande 20 imotion I986/87:U209, yr- res. 78 (c) kände 39 i motion 1986/87:U216,yrkande 17 i motion 1986/87:U218 res. 79 (vpk) och yrkande 34 i motion1986/87:U229 samt med ändring av budgetpropositionens förslag för /88 godkänner ett beloppav 530 milj. 4. beträffandeinternationed monetär konferens res. 80 (vpk) att avslår yrkande 2 i motion 1986/87:U218, 5. beträffandede transnationella företagen attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion I986/87:U218 besvarat med vad utskottetanfört, 6. beträffandesparande i attriksdagen förklarar motion 1986/87:U212 besvarad med vad utskottet anfört, 7. beträffande medelstilldelning förbetalning.sbalansstöd m. m. res,81 (m) att med avslag pä yrkande 19 i motion 1986/87:U209, yr- res, 82(fp) kände 36 i motion I986/87:U2I6 och yrkande 32 i motion 1986/ res, 83 (c) 87:U229för betalningsbalansstöd /88 godkänner ett belopp av460 milj, kr., 8. beträffandeanvändningen av medel för betalningsbalansstöd att förklarar yrkande18 i motion I986/87:U209, yrkandena 18 och 19 i motion I986/87;U2I8 ochyrkande I i motion 1986/ 87:U227 besvarade med vad utskottet anfört, 9. beträffandeutfästelser om betalningsbalansstöd res. 82 (fp) att avslår yrkande 37 i motionI986/87:U2I6, 10. att godkänner de övrigariktlinjer och bidrag som förordas i propositionen under rubriken m m., 11. att med avslag pä yrkande38 i motion 1986/ res. 84 (fp) 87:U2I6 och med ändring avbudgetpropositionens förslag till Övriga ii-landspohtiska insatser m. m. /88 anvisar ett reservationsanslag av 1 . Närvarande: (), (c), StureEricson (s), retha (), Axel (), (), son (m), (), (), (), (), (), (vpk), () och (). Reservationer UU 1986/87:10 1, BNP som beräkningsgrund (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s, 8 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "hänvisning härtill,"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det viktigt att biståndetsvolym upprätthälls och på höjs utöver en procent avbruttonationalprodukten, 1 första hand bör den eftersläpning inhämtas somuppstod dä regeringen övergick från BNP som beräkningsgrund till BNI. Utskottetansluter sig härmed till den uppfattning som framförs i motion U 218 (vpk). delsatt utskottets hemställan ipunkt I, moment 2, bort ha följande lydelse: 2. beträffande BNP somberäkningsgrund att med bifall till yrkande 1 imotion 1986/87:U218somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Biståndsanslagens storlek m. m. , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet tillstyrker" och slutar med "mindre anslag. "bort ha följande lydelse: Det svenska utvecklingssamarbetets avgörande problem ärsvårigheten att använda anslagna medel till insatser som leder till utvecklingoch framåtskridande i de fattiga länderna, inte brist pä pengar. Dettaförhällande har bl. a. resulterat i att outnyttjade medel pä de totalabiständsanslagen vid ingången av /87 var . De betydande reservationerna visar att de storabiståndsanslagen inte utnyttjas annat än med betydande eftersläpningar. a. infiation minskar värdet av dessa medel. Effektiviteten i de enskilda biståndsinsatserna mäste päett helt annat sätt än tidigare fä styra biståndets utformning och storlek. Detär endast när sä sker som svenskt bistånd ger den hjälp som är syftet. Dettagör att det nuvarande enprocentsmålet inte bör ha den överordnade betydelse somdet ofta ges. Enprocentsmålet kan i själva verket ge upphov tillineffektivi-teter vad gäller användandet av biståndsanslagen genom att sättautgiftsnivån i förgrunden framför innehållet i biståndsarbetet. De storareservationerna pä biståndsanslaget visar att biståndsverksamheten inte låtersig styras av anslagsmäl. En starkt bidragande orsak till svårigheten att åstadkommaett effektivt bistånd är låsningen till en bestämd krets av mottagarländer och den där med sammanhängande landprogrammeringsmetoden. Utskottet återkom mer till dessa frågor längre fram i betänkandet, varvid också föresläs en delvis annorlunda och mer fiexibel inriktning av det svenska bilaterala biståndet. Dessa förslag leder sammantaget till ett medelsbehov av 9 095 ill milj. kr.för /88. Utskottet avstyrker således regeringens UU1986/87:10 förslag till biståndsram. dels'dtt utskottets hemställan ipunkt I, moment 5, bort ha följande lydelse: 5. att med avslag avbudgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om biständsanslagen m. m. 3, Strategi för demokratisk utveckling , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "med en strategi." bortha följande lydelse: Viktiga komponenter i en sådan strategi bör enligtmotionärerna vara att klart markerar avståndstagande frän totalitäraoch auktoritära tendenser och stöder en demokratisk utveckling i u-länderna.Biståndet måste ges en uttalad demokratiprofil. Det landinriktade biståndet börinnehålla ett antal projekt för demokratiutveckling. Det kan gälla t. ex. stödtill politiska partier, ett oavhängigt rättssystem, en fri press, ett välfungerande högre undervisningsväsende. Biståndet mäste ges en sädan inriktningoch förmedlas genom sädana kanaler att den enskilda sektorns jordbrukare, företagare,enskilda organisationer och institutioner i stärks. Utskottet finner dessa förslag vara väl värda att ta varapä. Om båda parter i ett biståndssamarbete har klart för sig vad som ärförutsättningarna för ett förtroendefullt samarbete och vilken syn vi har pådemokratiska fri-och rättigheter, bör detta kunna underlätta ett framgångsriktsamarbete. En strategi av föreslaget innehåll bör kunna bli ettcentralt dokument i diskussionen med mottagarländerna om demokratins problem.Yrkande 2 i motion U229 (m) tillstyrks därför i ifrågavarande del, delsatt utskottets hemställan ipunkt 2, moment 4, bort ha följande lydelse: 4. beträffande strategi fördemokraiiutveckling att med bifall till ifrågavarande del av yrkande2 i motion 1986/87:U229 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 4, Anslagspost för demokratiutveckling och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion U209(c)." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag. Huvudsyftet med ett särskilt demokratianslag skulle vara att ge stöd ät demokratiupp byggnad i länder utanför programlandskretsen; en möjlighet som i stort 112 Utskottet är av den uppfattningen att snabbt insatta demokrati- UU1986/87:10 stödjande insatser kan få avgörande betydelse för ett land sombefinner sig i ett kritiskt skede av sin utveckling; Det vore olyckligt omSverige i sådana situationer inte hade möjlighet att lämna ett effektivtbistånd. Det är också väsentligt att gentemot omvärlden markera attSverige fäster särskild vikt vid en demokratisk utveckling i mottagarländerna.Ett särskilt anslag för detta ändamål skulle bli en sådan markering.Medvetenheten att det finns speciella medel för demokratiutveckling skullevidare medföra att båda parter lägger vikt vid att definiera projekt som skullevara speciellt ägnade att stärka demokratin i mottagarlandet. Utskottet tillstyrker därför yrkande 10 i motion U209(c),vari föreslås att 120 milj. kr. skall uppföras i ett nytt anslag fördemokratiutveckling. 1 konsekvens härmed avstyrks yrkande 30 i motion U229(m), delsatt utskottets hemställan ipunkt 2, moment 5, bort ha följande lydelse: 5, beträffande anslagspost fördemokratiutveckling att med bifall fill yrkande 10 i motionI986/87:U209 och med avslag pä yrkande 30 i motion I986/87:U229 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. , , AnitaBråkenhielm (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "motion U209(c)." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det finns goda skäl för ett sådantförslag, som skulle kunna fylla fiera syften. Det är väsentligt att gentemotomvärlden markera att fäster särskild vikt vid en demokratiskutveckling i mottagarländerna. Ett särskilt anslag för detta ändamål skullebli en sädan markering. Medvetenheten att det finns speciella medel fördemokratiutveckling skulle vidare medföra att båda parter lägger vikt vid attdefiniera projekt som skulle vara speciellt ägnade att stärka demokratin imottagarlandet. Exempel på sädana projekt lämnas i motionerna i fräga. Ett huvudsyfte med ett särskilt demokratianslag skulleemellertid också vara att ge stöd åt demokratiuppbyggnad i länder utanförprogramlandskretsen ; en möjlighet som i stort sett saknas. Utskottet är avuppfattningen att snabbt insatta demokratistödjande insatser kan fä avgörandebetydelse för ett land som befinner sig i ett kritiskt skede av sinutveckling. Det vore olyckligt om i sädana situationer inte hademöjlighet att lämna ett effektivt bistånd. Utskottet tillstyrker därför yrkande30 i motion U229 (m), vari föreslås att 75 milj. kr. skall uppföras i ett nyttapslag för demokratiutveckling. 1 konsekvens härmed avstyrks yrkande 10 imotion U209. delsatt utskottets hemställan ipunkt 2, moment 5, bort ha följande lydelse; 5. beträffande anslagspost fördemokraiiutveckling att med bifall till yrkande 30 i motion1986/87:U229 och med avslagpä yrkande 10 i motion I986/87:U209 som sin mening 113 gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8 1986/87. 9 sa//d. 6.Bistånd genom politiska partier UU 1986/87:10 (), (), RuneÅngström (fp), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 24börjar med "Utskottet anser'" och pä s. 25 slutar med "iu-länder." bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör det inte finnas något somutesluter att politiska partier eller dem närstående stiftelse erhåller bidragfrån SI DA för stöd till en demokratisk utveckling i . De västtyskabiständsstiftelser-na kan tjäna som förebild. Regeringen bör ges i uppdrag attnärmare utreda uppläggningen av ett sådant bidragssystem, i enlighet medriktlinjerna i motionerna U2I6 (fp) och U229 (m). delsatt utskottets hemställan ipunkt 2, moment 6, bort ha följande lydelse: 6. beträffande stöd tidpohtiskapartier att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av yrkande 3 i motion 1986/87:U216 och ifrågavarande delav yrkande 2 i motion I986/87:U229, Avbrytande av bistånd m. m. , och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 26 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "sä har skett." bort haföljande lydelse: I sådana fall bör biståndssamarbetet omprövas. I förstahand bör det direkta regeringssamarbetet avslutas och övergå till bistånd iandra former. Bistånd bör ges via enskilda organisationer, i form av katastrofhjälpoch väl avgränsade projekt samt till hjälp till offren för den diktatoriskapolitiken. Självfallet mäste hänsyn tas till längsiktigheten iutvecklingssamarbetet, men i sista hand måste det alltid finnas en möjlighetatt helt avbryta biståndssamarbete med ett land av de skäl som angivits ovan.Utskottet vill således med eftertryck slå fast att brott mot grundläggandefolkrättsliga regler måste kunna påverka storleken och inriktningen av ettregeringssamarbete. Det finns i det svenska utvecklingssamarbetet ocksåexempel på att så har skett. Vad utskottet sålunda med anledning av yrkande 2 i motionU2I6 (fp) och yrkande 4 i motion U229 (m) anfört bör ges regeringen till känna, delsatt utskottets hemställan ipunkt 2, moment 7, bort ha följande lydelse: 7. beträffande avbrytande av bistånd m. m. att med bifall till ifrågavarande del av yrkande 2 i motion I986/87:U2I6 och yrkande4 i mofion 1986/87:U229 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 114 Omprövningav bistånd UU 1986/87:10 och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande pä som s. 25börjar med "Det finns omständigheter" och pä s. 26 slutar med"så har skett" bort ha följande lydelse: Det finns omständigheter som gör att en omprövning av ettpågående biståndssamarbete måste kunna övervägas. En sådan är att självaförutsättningarna för bistånd, pä grund av omvälvande händelser imottagarlandet eller av andra skäl, upphört att gälla. En annan är allvarligabrott mot folkrätten såsom långvariga och svära kränkningar av mänskligarättigheter eller anfallskrig och ockupation. En tredje arom ett mottagarlandunder har ett totalitärt samhällssystem och vi inte bedömer attsvenskt bistånd kan bidra till en förändring i riktning mot en mer demokratiskutveckling. Våra programländer kan sålunda, som framhålls i motionU216 (fp), inte räkna med att samarbetet fortsätter helt utanhänsyn till hur de mänskliga rättigheterna respekteras. 1 denna avvägningmellan olika hänsyn bör demokratimälet väga tyngre än . Utskottet menar att det inte i förväg går att uppställakriterier och villkor som anger när ett biståndssamarbete bör avbrytas elleravvecklas. Däremot är det möjligt att i efterhand avgöra huruvida ett land irimlig grad har svarat mot de mäl ställt upp för sittbiståndssamarbete. Därvid måste ocksä hänsyn tas till att biståndet till sinkaraktär är långsiktigt. Det är angeläget att denna prövning fortlöpande kommertill stånd. Utskottet vill i det sammanhanget med eftertryck slä fast att brottmot grundläggande folkrättsliga regler måste kunna påverka storleken ochinriktningen av ett regeringssamarbete. Som framhålls i motion U2I6 mästebl.a. landramarna kunna frysas eller sänkas om utvecklingen i fräga omdemokrati och mänskliga rättigheter går i fel riktning. Med hänvisning till det ovan anförda tillstyrks yrkande 2i motion U216 (fp) i ifrågavarande del. Yrkande 4 i motion U229 (m) avstyrks. dels att utskottets hemställan ipunkt 2, moment 7, bort ha följande lydelse: 7. beträffande avbrytande avbistånd att med avslag pä yrkande 4 i motion 1986/87:U229 och medbifall till ifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1986/87:U216 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Redovisning av situationen för mänskligarättigheter (), (), RuneÅngström (fp), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 26 sombörjar med "Det är förenat" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Detta ger dock inte tillräckligt underlag för en bedömningav situationen i våra mottagarländer i fräga om mänskliga rättigheter och demokratisk utveckling. Enligt utskottets mening bör därför regeringen ta initiativ tillatt 115 friståendeanalyser ärligen görs av förhållandena i våra programländer i UU 1986/87:10dessa avseenden. På grundval av sådana systematiskt genomförda och objektivaanalyser bör det vara möjligt för regeringen att avgöra i vilken riktning ettmottagarland utvecklar sig. Med det anförda fillstyrks ifrågavarande del avyrkande 2 i motion U2l6(fp), motion U210och yrkande 3 i motion U229 (m). dels att utskottets hemställan i punkt 2, moment 8, bortha följande lydelse: 8. beträffande redovisning av situationen färmänskliga rättigheter att med bifall till motion 1986/87 :U210, ifrågavarande del av yrkande 2 i motion I986/87:U2I6 och yrkande 3 i motion 1986/ 10. översyn av biståndsmålen (c), (), (), (), (), ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 26 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "till känna. "bort utgå. delsatt utskottets hemställan i punkt 2, moment 9, bort haföljande lydelse: 9. beträffande översyn av biståndsmålen att avslår utskottets förslag 11, Kvinnoinriktade projekt (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 33börjar med "Utskottet får" och pä s. 34 slutar med "ställs idem." bort ha följande lydelse: 1 motionen lämnas fiera synpunkter och förslag som enligtutskottets mening är värdefulla och förtjänar ytterligare studium avregeringen. Det gäller exempelvis förslaget att i projektarbetet lägga ininsatser som särskilt syftar till att öka kvinnors medvetande omutvecklingsprocessens innebörd och vilka effekter ett visst biståndsprogram kanfä pä deras egen situation och deras levnadsförhållanden. Utan stark lokalförankring och aktivt stöd från den berörda befolkningen blir inga projekt ilängden lyckade. 1 motion U238 (vpk) lämnas intressanta exempel pä vad som kangöras för att öka kvinnors deltagande i utvecklingsprocessen. Utskottet finner det också angeläget att kvinnorssituation i industrin ägnas ökad uppmärksamhet. Den kvinnliga arbetskraftenutgör i många länder en utsatt och svag grupp i den industriella miljön. Enligt utskottets mening kan det finnas anledning attvidga uppmärksamheten på kvinnornas situation så, att undersökningar avkvinnors arbetsförhållanden görs vid alla större svenska biståndsprojekt ochinte endast vid projekt som, av helt andra orsaker än omsorg om kvinnor,hamnat i centrum för intresset. Det är vidare angeläget att det direkta biståndet tillkvinnoorganisationer i mottagarländerna ökar och att det inte omges med regler som försvårar ' 116 Utskottet föreslär sålunda att stöd även UU 1986/87:10 skall kunnautgå för uppförande av byggnader, inom ramen för det kvinnoinriktadebiståndet. De i motionen exemplifierade frågorna och andrabiståndsinsatser som är viktiga för u-landskvinnorna bör enligt utskottetsmening ges ökad uppmärksamhet i det svenska biståndet. iNairobi var en viktig utgångspunkt för ett internationellt samarbete som mer änhittills tar hänsyn till kvinnors situation. Utskottet välkomnar att det, såsom föreslås i motion U238(vpk), skall hållas en nordisk konferens om internationella kvinnofrågor. Vidden konferensen bör bl. a. frågor av det slag som utskottet behandlat ovan bliföremål för diskussion och samråd mellan de nordiska länderna. Med det anförda föresläs att yrkandena I 6 i motion U238(vpk) bifalls av .