bet · GA01JoU22 · 1986-12-31 00:00:00 — dock inierealistiskt att pä kort sikt totalt frisläppa handeln. 1 den nya JoU 1986/87:22GATT-rundan bör vara pådrivande för att bidra till ett breddathandelsutbyte. Det svenska tullskyddet för frukt och grönsaker bör minska ochpä sikt möjligen helt avskaffas. Utskottet erinrar om att det i 1985 ärs beslut omlivsmedelspolitiken underströks att de möjligheter som finns att förenkla ochbegränsa jordbruksprisregleringen måste tillvaratas. Stödet till jordbruketskulle lämnas som ett prisstöd huvudsakligen genom ett gränsskydd som vid behovkompletteras med marknadsreglerande åtgärder. Den internationella marknadenkännetecknas av stora exportöverskott och fallande priser. I ettinterpellationssvar anförde jordbruksministern bl. a. attmålsättningen i den nya GATT-rundan i första hand bör vara att de deltagandeländerna minskar de stora exportöverskotten och motverkar de negativaeffekterna av olika former av subventioner. Utskottet utgår frän att de problemsom tas upp i motion Jo273 även i fortsättningen kommer att ägnas storuppmärksamhet frän ansvariga myndigheters sida men anser inte att motionen förnärvarande påkallar nägon särskild åtgärd frän sida. Yrkandena om en mera flexibel hantering av ekonomin iSvensk Kötthandel har i viss män förlorat sin aktualitet genom den förbättringav marknadssituationen som ägt rum . I sammanhanget bör påpekasatt lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar innehåller särskilda bestämmelserom vinstdisposition och avsättning till reservfond m. m. Vidare bör erinras omatt regleringsföreningarna pä animaliesidan bemyndigats att under åren 1986och 1987 ta upp lån för att uppnå önskvärd balans, varjämte enkonjunkturutjämningsfond knutits till resp. förening. 1 en framlagdproposition (prop. 1986/87:152), som behandlas i skatteutskottet, föresläsvissa inskränkningar i skattskyldigheten för regleringsföreningarna. Som enföljd härav kommer behållningen i konjunkturutjämningsfonderna att överförastill resp. förening, varefter fonderna upplöses. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna Jo224 yrkandena 2 och 3 och Jo240. Yrkandet i motion Jo797 (yrkande 1) om internationelltsamarbete rörande jordbrukets problem gäller bl. a. sådana världsmarknadsfrågorsom berördes i ovannämnda interpellationsdebatt med jordbruksministern. Vidarebehandlas försörjningsproblemen och samarbete inom forskning och utbildning m.m. Motionärerna understryker vikten av att vissa initiativ tas i detinternationella arbetet och föreslär ett tillkännagivande härom. Utskottet utgär självfallet från att man frän svensk sidaagerar både mål medvetet och kraftfullt i de olika internationella organ där är repre senterat. 1 bilaga till budgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 5) behandlas frågor om internationellt utvecklingssamar- , bete m. m.för att lösa försörjningsproblem. Jordbrukets miljö problem har under senare är uppmärksammats i ökad utsträckning inom bl.a. och . Den verksamhet som bedrivs hos styrelsen för u-landsforskning (SAREC) är givetvis ocksä av betydelse i detta samman hang. Ett forskningsprogram rörande internationella miljöproblem redovi- Iq sades av regeringen isamband med riksdagsbeslut om jordbruks- och skogsforskning m. m. (JoU 1985/86:13 s. 78). Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att motion Jo797 yrkande 1 lämnas utan vidare JoU1986/87:22 åtgärd. 1 motion Jo255 av m. fi. (s) framförsyrkanden om jordbruksprisreglering, kvaUtetsbetalning m. m. av samma slag somutskottet behandlade under föregående (se JoU 1985/86:24 s. 43 och47). Utskottet hänvisar till vad som anfördes i detta sammanhang och vill iövrigt erinra om att beslutat skärpa reglerna förkött-och charkuteriprodukter. De nya reglerna redovisas utförligt i tidskriftenVår Föda 1987 nr 1. 1 fråga om spannmål gäller att statens jordbruksnämndfrämjar en mera objektiv och säker kontroll av den hygieniska kvaliteten samtöverväger ytterligare förändringar i proteinhaltsbetalningen. a. planerasinförande av kvalitetsbetalning för havre. För oljeväxterna inriktas arbetet päfortsatt förbättring av oljans kvalitet och rapsmjölets fodervärde.Växtförädlingen har i det fallet en central roll. Proteinhaltsbetalning föroljeväxtfrö planeras bli införd. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Jo255. Mot bakgrund av uppgifterna rörandejordbruksnämndens verksamhet pä området avstyrks även motion Jo238 av SvenMunke (m) om kvalitetsbetalning för foderkorn. Åkerarealensanvändning alternativ produktion m. Ett tiotal motioner behandlar frågor om åkerarealensanvändning mot bakgrund bl. a. av överskottsproduktionen av spannmål. Nägramotioner innehåller vidare yrkanden rörande det system med trädesbruk somtillämpas under innevarande är. Utskottet vill som ett allmänt omdöme beträffandefiertalet av motionerna framhålla att det i dagens produktionsläge ärangeläget att hithörande frågor ägnas den allra största uppmärksamhet. Bådefrån statens och näringens sida har positiva uttalanden gjorts om behovet ochmöjligheterna av en produktionsomställning i jordbruket. Jordbruksministern hari olika sammanhang understrukit att det behövs både forskning, ekonomisk realismoch kreativ företagaranda om vi skall kunna odla annat än spannmål på våraöverskottsarealer. Utskottet delar jordbruksministerns positiva grundsyn pådessa frågor. De nödvändiga insatserna på förevarande område bör bl. a.omfatta en förstärkning av grundforskningen inom bioteknik, mikrobiologi m. fi.närliggande ämnesområden. De beslut som fattats resp. regeringsförslag somframlagts rörande forskningspolitiken ligger väl i linje med detta synsätt. Detär också viktigt att intensifiera samarbetet mellan lantbruksnäringen ochindustrin för att ytterligare klarlägga vilken utvecklingspotential som liggeri det svenska jordbruket när det gäller produktion av alternativa råvaror. anfört i ett föregående avsnitt arbetar spannmålsgruppen på att finnabåde kort- och långsiktiga lösningar rörande överskottsarealens användning.Representanter för forskningen, industrin och jordbruksnäringen har nyligendeltagit i ett serhinarium rörande alternativa grödor. Utskottet anser sig medhänvisning till det anförda kunna utgä frän att syftet med de fiestamotionerna i detta avsnitt kommer att tillgodoses. I det följande redovisar utskottet kortfattat de aktuellamotionerna och JoU 1986/87:22 lämnar de ytterligare kommentarer som behövs. I motion Jo797 yrkande 3 av m. fi. (c)anförs att varje hektar åker som används för produktion av nya råvaror ger ensamhällsekonomisk vinst. Motionärerna redovisar utförligt vilka typer avråvaruproduktion som är möjliga i det svenska jordbruket och nämner bl.a .proteinodling, energiråvaror, fibrer och råvaror till olika fytokemiskaprocesser m. m. Vad utskottet anfört ovan innebär att utskottet till stordel instämmer med motionärernas synpunkter rörande jordbruketsutvecklingsmöjligheter som rävaruproducent. Motionen bör i denna del kunnaanses besvarad med vad utskottet anfört. Enligt motion Jo226 av och (båda c) bör en försöksverksamhet startas i med odling ochmetanjäsning av lucern. I motion Jo228 av och (båda s) förordas som försökskommun för olika projekt inomlantbruksnäringen. Utskottet anser sig inte ha tillräckligt underlag för attsärskilt framhålla fördelarna med en lokalisering av försöksverksamhet tillspeciella regioner. När det gäller har utskottet erfarit att detredan bedrivs en försöksverksamhet i kommunen som väckt uppmärksamhet i olikasammanhang och som erhållit ekonomiskt stöd av bl. a. i Västmanlandslän. Erfarenheterna av verksamheten kan givetvis bli av stort värde för defortsatta insatserna pä förevarande område. Utskottet föreslår att motionerna Jo226 och Jo228 lämnasutan vidare åtgärd. I tre motioner framhålls fördelarna med en ökad odling avspånadslin. Dessa är Jo232 av (), Jo243 av ochGunhild (båda c) och Jo27l av (). Enligt den sistnämndamotionen bör försöksverksamhet med odling och beredning av lin förläggas tillHälsingland. Utskottet erinrar om att linutredningen avgettsitt slutbetänkande Inhemsk odling och beredning av lin (Ds 1 1987:1).Betänkandet innehåller bl. a. förslag om ett femårsprogram med olika stimulans-och stödåtgärder. Det bereds i industridepartementet. I Örebrolän har igångsatts ett projekt med odling av spånadslin och oljelin.Beträffande linodlingen och trädesbruket bör påpekas att enligt det systemför trädesbruk som Svensk spannmålshandel tillämpar är 1987 lin får odlas päersätt-ningsberättigad trädesareal. Utskottet utgår från att linodlingen kommeratt finnas med i de fortsatta diskussionerna om alternativa råvaror och s. k. nischgrödor. Med det anförda föreslär utskottet att motionerna Jo232,Jo243 och Jo271 lämnas utan vidare åtgärd. Enligt motion Jo250 yrkande 3 av ochMarianne (båda c) bör statligt stöd utgå första gången en för en vissregion ny gröda odlas. Motiveringen återfinns i motion A466 om ökat regionalpolitisktstöd till . a. framhålls i motionen att det är samhälletsskyldighet att stödja en intensifierad forskning kring alternativa grödor. Utskottet har i samband med årets budgetbehandling avvisattanken på JoU 1986/87:22 att i ett alltför tidigt stadium införa ettsärskilt statligt stöd till åtgärder för produktionsomställning m. m. (JoU1986/87:16 p. Utskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker motionJo250 yrkande 3. Enligt motion Jo257 yrkande 2 av m. (fp) bör av miljöskäl krävas att trädesarealerna odlas med s. k. fånggröda föratt minska kväveläckaget. Odling av ärter och energiskog bör redan nu kunnastimuleras med regleringsmedel. Krav pä en nyansering av reglerna för trädesbruk framförsäven i motion Jo797 yrkande 4 av m. fi. (c). Trädesbruket bör avmiljöskäl kombineras med fänggröda, och ersättningsreglerna bör konstrueras medhänsyn härtill. Kostnaderna bör täckas med prisregleringsmedel. Utskottet delar motionärernas synpunkter sä till vida attäven miljöproblemen givetvis måste beaktas i samband med den nödvändiga produktionsomställningeni jordbruket. Det system för trädesbruk som tillämpas gäller emellertidendast för . Förslag om fortsatt trädesbruk för tiden tordekomma att redovisas senare under detta är. Utskottet är inte berett att nuföreslå några bindande uttalanden frän sida angående den fortsattaverksamheten pä detta område. Beträffande önskemålen om stimulans av ärtodlingen börtilläggas att Svensk spannmålshandel betalar ett arealtillägg om . per hatill ärt-odlarna. Dessutom utgår utsädesbidrag om . 1 motion Jo264 av och (bådac) yrkas bättre villkor för specialodlingarna på , såsom socker, lök ochandra specialodlingar. 1 motion Jo270 av () yrkas att odlingenav sojabönor subventioneras. Under innevarande prisregleringsperiod för sockerbetor ochsocker utgär ett arealbidrag om . per ha till odlarna på . Vidareutgår viss kompensation för merkostnader vid sockerbruket i . Fråganom tullskydd för lök behandlades under /86 (SkU 1985/ 86:36). Vadbeträffar odlingen av sojabönor har denna erhållit stöd i form av bidrag tillväxtförädling. De båda motionerna fär i övrigt anses falla inom ramen förde överväganden som görs inom spannmälsgruppen och föranleder ingetytterligare uttalande frän utskottets sida. Statligt stöd till skogsplantering pä i syfte attminska spannmålsöverskottet föresläs i motion Jo258 av ().Motionären diskuterar de olika odlingsalternativ som redovisas ispannmälsgrup-pens rapporter och kommer till den slutsatsen att på läng siktskogsplantering är den bästa användningen av den åker som inte behövs förjordbruksproduktion. I motion Jo310 av och (bådas) föreslås ett utjämnande länesystem för finansiering av skogsplanteringpä , med i huvudsak samma syfte som i motion Jo258. I avbidan på resultatet främst av spannmålsgruppensfortsatta verksam het är utskottet nu inte berett att ta ställning till frågor om införande avnya stödformer för att stimulera skogsplantering pä överskottsarealen. Det kan i sammanhanget nämnas att det s. k. 5:3-bidraget, enligt beslut i samband med årets budgetberedning, får användas till skogsodling med annan löv- 13 skog änädellövskog på jordbruksmarker som lagts ned (prop. JoU1986/87:22 1986/87:100 bil. 11 s. 43). Bidraget skall uppgå till högst avgodkänd kostnad för fullständiga återväxtåtgärder. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Jo258 och Jo310. Alternativ/biodynamisk odling m. m. Motionerna under detta avsnitt berör huvudsakligen tväfrågor, nämligen dels insatser för att främja alternativa eller biodynamiskaodlingsformer, rfe/5 begränsning av gödselmedel, bekämpningsmedel och s. k.tillväxtregulatorer i det konventionella jordbruket. Frågor om forskning och utbildning inom alternativ odlingbehandlas i anslutning till proposition 1986/87:80 om forskning (JoU1986/87:19). Enligt motion Jo204 av och BirgittaHambraeus (båda c) bör ett omställningsstöd införas till lantbrukare ochhandelsträdgårdsmästare som önskar övergå till odlingsformer utan användningav handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Samma motionärer yrkar i motionJo607 (yrkande 2) att alternativodlare befrias från förmalningsavgift. I motion Jo276 av () yrkas att stödutgär till de i motionen redovisade verksamheterna för biodynamisk odling. Utskottet får anföra följande. Det som går under benämningen alternativ odling ärknappast något entydigt begrepp. Med alternativt odlade produkter avses vanligen attodlingen sker utan användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Denalternativa odlingen omfattar 400500 odlare med ca 5 000 ha åker.Odlingen avser i huvudsak grönsaker, potatis och spannmål. Alternativt odlade produkter förekommer i mycket litenomfattning. Intresset är dock växande. Information och rådgivning omalternativt odlade produkter håller på att utvecklas. a. kommerlantbruksverket att under innevarande verksamhetsår förstärka rådgivningen pådetta område. De av statsmakterna vidtagna åtgärderna kommer sannolikt att ledatill att alternativa odlingsformer utan insats av handelsgödsel ochbekämpningsmedel ökar i omfattning. Kostnaderna för alternativt odladeprodukter blir högre än vid konventionell odling framför allt beroende på enlägre avkastning. Det finns dock en viss efterfrågan på alternativt odladeprodukter trots ett högre pris. På forskningens område bör nämnas att Sverigeslantbruksuniversitet ingått ett samarbetsavtal med som innebäratt man på lång sikt ökar resurser, utvecklingsarbete och information omalternativ odling (se i övrigt JoU 1986/87:19). Utskottet har liksom motionärerna en positivgrundinställning till den alternativa odlingen. Det är dock enligt utskottetsmening tveksamt om det finns anledning att så som motionärerna gjort dra enskarp skiljelinje mellan den alternativa odlingen och det konventionellajordbruket. Som utskottet närmare redovisar i det följande föreligger det storenighet öm att även detkonventionella jordbruket bör bedrivas med ökad hänsyn till re- JoU1986/87:22 surs- och miljöfrågor och till kraven på livsmedlens kvalitet.Strävandena mot ett jordbruk i ekologisk balans måste anses ligga i linje ävenmed den grundsyn som företräds av den alternativa odlingens förespråkare. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Jo204,Jo276 och Jo607 yrkande 2. 1 motion Jo801 av Bo Finnkvist m. fi. (s) yrkas (yrkande2) att "jordbruksstödet omfördelas till alternativa odlingsformer".Av motionen framgår inte vilka stödformer som avses och inte heller vilkabelopp som föreslås disponerade för ändamålet. I motiveringen anförs bl. a. atti anslutning till miljöpolitiska överväganden för att minskakemikalieanvändningen bör stimulans av alternativa odlingsformer komma Värmlandtill del. Motionen är i denna del inte så utformad att den kan läggas tillgrund för ett positivt riksdagsbeslut. Utskottet avstyrker således motion Jo80lyrkande 2. Det bör tilläggas att den del av motionen som gäller omfördelning avforskningsmedel för ett mera miljövänligt jordbruk behandlas i samband medproposition 1986/87:80 om forskning (JoU 1986/87:19). I motion Jo241 av () yrkas att regeringenlämnar förslag om en avvecklingsplan för kemiska bekämpningsmedel i jordbruket.Vidare förordas en prissättning på konstgödsel och spannmål och ett arealbidragtill jordbruket så att kväveanvändningen kan minskas , utan att detekonomiska utbytet för normaljordbrukaren minskar. I vpk:s motion Jo278 om livsmedelspolitiken förordas ensuccessivt avvecklad kemikalieanvändning, stöd till den alternativa odlingenoch en produktion i ekologisk balans. Vid offentlig upphandling inom t. ex.barnomsorg, äldreomsorg och sjukvård bör ställas villkor så att konsumenternasbehov av "giftfria" och högkvalitativa livsmedel tillgodoses(yrkandena 5 och 8). 1 motion Jo746 av m. fi. (s) yrkas attstödet till jordbruket utformas så att det främjar ett mera miljövänligtjordbruk och minskad intensitet i produktionen. Beträffande den alternativaodlingen påpekas att den må vara önskvärd men att effekterna av en mera allmänövergång till sädan odling likväl måste utredas noga. Sä måste ske inte minstför att finna anpassade former för jordbruksstödet (yrkandena 1 och 2). 1 motion Jo797 yrkande 11 (c) förespråkas olika åtgärderför att begränsa användningen av bekämpningsmedel och tillväxtregulatorer(stråförkortningsmedel). 1 motion Jo803 (fp) yrkande 39 föreslås ett direkt förbudmot användning av stråförkortningsmedel. Enligt motion Jo834 yrkande 3 (fp) bör man pä sikteftersträva att användningen av kemiska bekämpningsmedel upphör. Vad utskottet anfört ovan om alternativa produktionsformeri jordbruket får anses i viss män tillgodose de nu aktuella motionerna. Kemikaliean vändningen i jordbruket tas ånyo upp till diskussion i proposition 1986/ 87:80 om forskning. 1 propositionen anförs bl. a.: Regeringens målsättning för användningen av bekämpningsmedel i jordbruket är, som den har an getts i regeringsförklaringar och , att användning- 15 en skallhalveras på fem är. Detta är ett led i regeringens strävan att 1990- JoU1986/87:22 talets jordbruk skall kunna bedrivas med produktionsmetoder som är ibalans med det ekologiska systemet. Mot denna bakgrund har lantbruksstyrelsen,och kemikalieinspektionen på regeringens uppdragutarbetat ett förslag till handlingsprogram för att uppnå målet i fräga ombegränsningen av användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. 1 förslaget till handlingsprogram förordas en övergäng tillanvändning av medel som innebär mindre risker från hälso- och miljösynpunkt, enminskning av användningen av bekämpningsmedel och särskilda åtgärder tillskydd för hälsa och miljö. Därutöver föresläs insatser för forskning,utveckling och resistensförädling som skall kunna medföra ytterligareminskning av bekämpningsmedelsanvändningen. Det är enligt jordbruksministerns mening angeläget attarbetet med att minska riskerna med bekämpningsmedelsanvändningen i jordbruketnu snabbt kan drivas vidare. Vad beträffar kvävegödslingen har olika åtgärdervidtagits, bl. a. med stöd av 8 a § miljöskyddslagen, för att skydda vattenområdenmot negativa effekter av kväve- och fosforutsläppen. Senast har regeringen den10 beslutat om långtgående insatser för att rädda Laholmsbukten.Kväveutsläppen i området skall pä kort sikt minskas . Fosforutsläppenskall ytterligare begränsas. Åtgärder riktas mot alla utsläppskällor avbetydelse, främst jordbruk, kommunala avloppsreningsverk och enskildaavloppsanläggningar. 1 detta sammanhang har regeringen vidare ånyo understrukitdet angelägna i att minska intensiteten i jordbruket genom en minskning avanvändningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel. Därför har ensärskild expertgrupp tillsatts med uppgift att utvärdera den forsknings- ochförsöksverksamhet som pågår för att minska spannmålsöverskottet med minskadgödsel- och bekämpningsmedelsanvändning. Expertgruppen skall vara klar med sittarbete i är. 1 väntan på expertgruppens rapport har regeringen beslutatförbjuda användningen av stråförkortningsmedel vid odling av stråsäd. Förbudetträder i kraft den och gäller . Vad utskottet ovan redovisat innebär att motionerna Jo241yrkandena 1 och 4, Jo278 yrkande 5, Jo736 yrkandena 1 och 2, Jo797 yrkande 11,Jo803 yrkande 39 och Jo834 yrkande 3 helt eller i väsentliga delartillgodosetts. Yrkande 8 i motion Jo278 om viss upphandling av alternativtodlade livsmedel går in på ett område där i första hand vederbörande huvudmän(kommuner och landsting) bör ta ansvaret för ekonomiska konsekvenser m. m.Enligt vad utskottet erfarit har kommuner och landsting i allt större utsträckninggått över till alternativt odlade produkter. t. ex.har beslutat inleda ett försöksprojekt där man samarbetar med ochstödjer alternativodlare. Även har fattat beslut i dennariktning, liksom t. ex. kommuner och landsting i län.Motionsyrkandet påkallar ingen särskild åtgärd från sida. Utskottetbehandlar avslutningsvis en motion, Jo218 av och /87:22 (båda fp), om inrättande av utsädesreservat i norraSverige för att skydda grundutsäde och öka informationen om skadeverkningar avvissa växtsjukdomar. Utskottet hänvisar till sin behandling under föregåenderiksmöte av en liknande motion (JoU 1985/86:24 s. 48 f.). Som framgår avutskottets yttrande finns det flera skäl som talar emot inrättandet avsärskilda utsädesreservat. Frän lantbruksstyrelsens sida anser man det förnärvarande mera ändamålsenligt att utsädesodlingen ombesörjs av kunniga odlarepä företag med relativt isolerat läge. Utskottet avstyrker motion Jo218. 1. beträffandeyo«/fl om en ny jordbrukspolitisk utredning m. m. aU avslårmotionerna 1986/87 :Jo257 yrkande 1 och 1986/ 87:Jo834 yrkande 4, 2. beträffandebehov av en ny jordbrukspolitik au avslår motion 1986/87:Jo222, 3. beträffandeen hehäckande livsmedelspolitik attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo278 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo278 yrkande 1, 5. beträffanderegionalpoUliska hänsynstaganden m. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo214, 1986/87:Jo223, 1986/87:Jo227,1986/87.Jo242, 1986/87:Jo251 och 1986/87.0797 yrkande 10, 6. beträffanderegional självförsörjning attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo278 yrkande 3, 7. beträffande denstorskaligä animalieproduktionen att avslår motion 1986/87 :Jo 278yrkande 4, 8. beträffandestatens ansvar för jordbruksproduktionen m. m. att avslår motion1986/87:Jo224 yrkandena 4 och 5, attriksdagen avslår motion 1986/87 :Jo241 yrkande 3 i motsvarande del, attriksdagen avslår motion 1986/87 :Jo241 yrkande 3 i återstående del och motion1986/87:Jo257 yrkande 10, 11. beträffandemiljö- och uthållighetsmål m. m. attriksdagen avslår motionerna l986/87:Jo803 yrkande 54 och 1986/87 :Jo834yrkandena 1 och 2, 12. beträffandeett enklare och mera flexibelt regleringssystem attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo224 yrkandena 2 och 3 och 1986/87 ;Jo240, 13. beträffandeökad avreglering attriksdagen avslår motion 1986/87 :Jo273, 14. beträffande internationedt samarbete 1 att lämnar utan vidare åtgärd motion 1986/87:Jo797 yr kande 1, 15. beträffandevissa prisregleringsfrågor i övrigt JoU 1986/87:22 att avslår motionerna1986/87;Jo255 och 1986/87;Jo238, 16. beträffandearealanvändning och alternativ produktion m. m. a) att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1986/ 87:Jo226 och 1986/87;Jo228 omförsöksverksamhet i speciella regioner, b) att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1986/ 87:Jo232, 1986/87:Jo243 och1986/87:Jo27l om linodling, c) att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1986/ 87:Jo257 yrkande 2 och 1986/87;Jo797 yrkande 4 om reglerna för trädesbruk, d) att avslår motionerna 1986/87:Jo250yrkande 3, 1986/87:Jo264 och l986/87:Jo270 om stöd till vissa grödor, e) att avslår motionerna- 1986/87;Jo258och 1986/ 87:Jo310 om stöd till skogsplantering, f) att lämnar utan vidare åtgärd motion1986/87:Jo797 yrkande 3 om åtgärder för att främja alternativ produktion, 17. beträffande siailigi stöd m. m. lidalternativ/biodynamisk od ling attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo204, 1986/87:Jo276, l986/87:Jo278 yrkande8, 1986/87:Jo607 yrkande 2 och 1986/ 87:Jo80l yrkande 2, 18. beträffande minskad användning av gödselmedeloch bekämp ningsmedel m. m.