bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — kommunisterna tar i motion 1986/87:A239 ikritiska ordalag upp arbetsmarknadsutbildningens nya organisation och ser densom ett led i raden av åtgärder för intimare samarbete mellan staten ochkapitalet. Den ingår också i en djupgående och oroväckande korporativistiskprocess, där det privata näringslivets villkor och kalkyler får varabestäm-rnande, oavsett vilka de'sociala konsekvenserna blir. Därför förs defördelningspolitiska och sociala målen åt sidan och arbetsmarknadsutbildningenomvandlas till ett serviceorgan för det privata näringslivet. Detillväxtpolitiska målen får dominera. Motionärerna pekar vidare på att en större del avkostnaderna för personalutbildningen förs över på samhället. Att helautbildningar eller delar därav utbildningar sker på reguljära arbetsplatserinnebär att gränserna suddas ut mellan arbetsgivarnas och samhällets ansvar förde anställdas fortbildning och vidareutbildning. I denna omvandlingsprocesspåskyndas Och underlättas industrins förändringssituation genom åtgärder inomarbetsmarknadsutbildningen i stället för ett tillvaratagande av de arbetslösasoch riskgruppernas intressen. I motionen framhålls att arbetsmarknadsutbildningen istället skall fungera som en del av samhällets vuxenutbildning. Den bör ge stödåt dem som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden. Den bör överbryggautbildningsklyftorna och därmed verka för ökad jämlikhet och social rättvisa.Den bör vara allsidig och bred och hållas på en så hög nivå som möjligt.Målgrupperna för verksamheten bör i första hand vara de arbetslösa eller de somriskerar att bli det. Utskottet vill först erinra om vad som i ett inledandeavsnitt om arbetsmarknadspolitikens inriktning sagts omarbetsmarknadsutbildningens betydelse. Vid sidan av platsförmedlingen utgörarbetsmarknadsutbildningen den mest betydelsefulla resursen inomarbetsmarknadspolitiken. Den stärker enskilda individers förutsättningar att fåeller behålla ett arbete och den förbättrar företagens möjligheter attrekrytera den arbetskraft som behövs. Utbildningen underlättar skildaomställnings- och anpassningsprocesser på arbetsmarknaden och innebärsamtidigt investeringar i yrkeskunnande. Den har därmed också stor betydelseför vårt näringslivs internatio- Det är viktigt att arbetsmarknadsutbildningen kan AU1986/87:11 hållas på en hög nivå och att den utnyttjas effektivt. Vad utskottet anfört om betydelsen av arbetsmarknadsutbildningenbör ligga väl i linje med de synpunkter i denna fråga som bl. a. förs fram imotion A229 (fp). Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd idenna del. Den nya organisationen inom arbetsmarknadsutbildningen ärinne i sitt första verksamhetsår. Efter vissa initialsvårigheter i form av bl.a. utdragna förhandlingar om anställningsvillkoi" m. m. har verksamhetensuccessivt börjat finna sina rätta former. Utskottet kan mot denna bakgrundinte ställa sig bakom den kritik som förs fram i motion A259 (m) beträffandegenomförandet av den nya organisationen. Utskottet anser för övrigt att det kanfinnas skäl att avvakta erfarenheterna av den nya organisationen. De förslagtill ytterligare initiativ som förs fram i motionen avstyrks därför. Beträffandefrågan om upphandling - som tas upp i motion A259 - vill utskottet erinra omatt det numera ankommer på länsarbetsnämnderna att sköta upphandling när detgäller arbetsmarknadsutbildning. De har då formellt möjlighet att vid behovockså vånda sig till andra utbildningsanordnare än AMU-gruppen. Dettaförutsätts för övrigt också i propositionen där det framhålls att det vid varjeupphandling är viktigt att länsarbetsnämnderna beaktar såväl kostnads- somkvalitetsaspekter. Till de kritiska synpunkter beträffandearbetsmarknadsutbildningens inriktning m. m. som vpk för fram i motion A239vill utskottet framhålla att omständigheten att utbildningen nu sker i någotandra former än tidigare inte innebär sänkta ambitioner när det gäller desociala målen för verksamheten. Som utskottet uttalade (AU1984/85:9) så bör arbetsmarknadsutbildningens fördelningspolitiska mål liggafast. Det kan också erinras om att de fördelningspolitiska och sociala målenför verksamheten främst kommer till uttryck i de grundläggande villkoren förtillträde till utbildningen, nämligen att vederbörande skall vara arbetslöseller löpa risk för arbetslöshet eller på annat sått ha en svag ställning påarbetsmarknaden. Detta framhöll utskottet också särskilt i betänkande AU1985/86:11. Slutligen vill utskottet slå fast att målgrupperna förarbetsmarknadsutbildningen i huvudsak är desamma som . Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion A239 i denna del. Med det anförda har utskottet ställt sig bakom den inriktningför arbetsmarknadsutbildningen som kommer till uttryck i propositionen. Isammanhanget behandlade motioner avstyrks i motsvarande delar. Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning m. m. Med särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning avses sådanutbildning som länsarbetsnämnden upphandlar som arbetsmarknadsutbildningoavsett huvudman eller anordnare. I propositionen beräknas resurserna för en omfattning somsvarar mot 85 000 deltagare. Inom en sådan volym bör såväl grundläggande somkompletterande yrkesutbildningar för olika grupper av sökande hos arbets- förmedlingen ocharbetsgivarnas efterfrågan på utbildad arbetskraft kunna AU 1986/87:11tillgodoses. Vidareanförs i propositionen att kostnadsansvaret för lokaler inom som äravvecklingsbara per kommer att föras över tillbyggnadsstyrelsen som kommer att avveckla dem. Vid beräkningen avmedelsbehovet för arbetsmarknadsutbildning har därför räknats av 25,3 milj.,kr.från anslaget. Isamband med godkännande av den särskilt anordnadearbetsmarknadsutbildningen (AU 1984/85:9, rskr. 101) beslutades att genomförandetskulle ske på sådant sätt att en minskning av kostnaderna kan ske inomen femårsperiod, beräknad på oförändrad verksamhetsvolym. Medlen förupphandling har i enlighet härmed reducerats med 54 milj. kr., vilket motsvarar3% av den totala kostnaden. Det förutsätts att besparingen skall återspeglas iprissättningen. Isyfte att i ökad utsträckning kunna erbjuda deltagare i särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning en orienterande datautbildning beräknas 25 milj. kr.för detta ändamål. Dataorientering bör i första hand erbjudas deltagare medkort allmän skolutbildning och som inte får motsvarande orientering iyrkesutbildningen. Moderatasamlingspartiet motsätter sig i motion 1986/87:A260 den föreslagna satsningenpå orienterande datautbildning. Kunskaper om datorer är viktiga, menarmotionärerna, och sådana inslag bör finnas i de flesta avarbetsmarknadsutbildningens kurser. Speciella kurser för korttidsutbildade bördäremot inte anordnas. uppfattning är det angeläget att man på olika sätt kantillhandahålla utbildning i den nya tekniken. Utskottet tillstyrker därförförslaget i propositionen att särskilda medel beräknas för orienterandedatautbildning för deltagare i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning.Motion A260 avstyrks i motsvarande del. Sammanlagthar för arbetsmarknadsverkets upphandling av särskilt anordnadarbetsmarknadsutbildning under /88 i propositionen beräknatsett medelsbehov om 2134,8 milj. kr., vilket möjliggör en utvidgning avkapaciteten inom arbetsmarknadsutbildningen motsvarande 5000 deltagare.Folkpartiet vill i partimotion 1986/87: A229 gå ännu längre och föreslårytterligare utvidgning motsvarande 5 000 deltagare. Utskottettillstyrker regeringens beräkning i denna del. Skulle det visa sigvara påkallat med ytterligare resurser får regeringen återkomma i frågan ikompletteringsproposifionen. Motion A229 avstyrks med hänvisning härtill idenna del. Utskottettar härefter upp ett antal motioner, i vilka tas upp frågor om skildautbildningsinsatser m. m. Ifolkpartiets partimotion 1986/87: A229 begärs särskilda utbildningsinsatserinom dataområdet för kvinnor. Motionärerna pekar bl. a. på att den nya teknikenframstår som ett särskilt hot mot kvinnors sysselsättning, att datoriseringensnabbt sprids till traditionella kvinnliga yrkesområden samt det faktum attmånga kvinnor i arbetslivet saknar högre yrkesutbildning. Utskottethar ingen annan uppfattning än motionärerna beträffande behovet av utbildningsinsatser inom dataområdet för kvinnor. inom dataområdetägnas en allt större uppmärksamhet inom bl.a. arbets- AU 1986/87:11marknadsutbildningen. Det ovan behandlade förslaget från regeringen om ensärskild satsning på orienterande datautbildning inom arbetsmarknadsutbildningenkan sägas belysa detta förhållande. Härutöver kan nämnas det arbete som bedrivsinom regeringens kansli beträffande breddutbildning- med särskild inriktningmot kvinnor. Med hänvisning härtill, samt till den i propositionen uttaladeambitionen att åstadkomma en ökad andel kvinnliga '. deltagare iarbetsmarknadsutbildningen, anser utskottet att det inte är påkallat med någotsärskilt initiativ i frågan med anledning av motionen. Motion A229 avstyrkssålunda i denna del. I motion 1986/87:A211 av m.fl. (s)begärsicn . sammanställning över behoven av allmän datakunskap. a. att en sådan sammanställning är nödvändig ombeslutsunderlaget skall bli .tillräckligt brett när det gäller att avvägasamhällets insatser inom datautbildningsområdet. Utskottet kan inse att det föreligger ett behov av ensamlad information om behoven av utbildning i bl.a. allmän datakunskap.Hithörande frågor har också varit föremål för överväganden inomdataeffektutredningen, datadelegationen och utbildningsdepartementetsdatautbildningsgrupp m.fl. Med hänvisning till det arbete som sålunda bedrivitssamt till de allmänna övervägandena beträffande utbildningsplaneringen inomregeringens kansli avstyrker utskottet motion A221. m.fl. (s) föreslår i motion 1986/87:A206körkortsutbildning för kvinnor i glesbygd. Motionärerna pekar bl. a. på attbristen på kommunikationer i glesbygden kan vara ett stort förvärvshinder. Förmånga, speciellt äldre kvinnor som saknar körkort skulle därmed möjlighetentill körkortsutbildning kunna möjliggöra förvärvsarbete. Körkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen får erbjudas dels den som behöver detta som komplement till yrkesinriktadarbetsmarknadsutbildning, dels i fall då vederbörande är berättigad tillbidrag för anskaffning av motorfordon för handikappade. Enligt utskottetsuppfattning bör det ankomma på länsarbetsnämnderna att utifrån dessa kriterierbedöma behovet av körkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen. MotionA206 avstyrks därför. Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som anförts omkörkortsutbildning inom arbetsmarknadsutbildningen även motion 1986/87:A265.av m.fl. (s), i vilken begärs en utvecklad körkorisutbUdmngförutvecklingsstörda vid i . Erfarenheterna skulle enligtmotionen dokumenteras och spridas till andra körskolor. I fyra motioner behandlas behovet av kurser för arbetslösungdom vid folkhögskolor. I motion 1986/87:A247 av m.fl. (fp)erinras om att inemot 50 av landets 125 folkhögskolor tog emot ca 10000 ungdomar i kurser för arbetslös .ungdom. Sedan de finansiella betingelserna förändrats har emellertid verksamheten halverats. Motionä rerna föreslår att folkhögskolorna får en egen särskild.ram . Finansiering skulle ske via minskning av anslaget för särskild arbetsmarknadsutbildning med 6,3 milj. kr. I motion 1986/87:A235 av 58 (fp) och 1986/87:A221 av m. fl. (c) framförs AU1986/87:11 likartade synpunkter. I mofion1986/87: A275 av m. fl. (vpk) yrkas att till detta ändamål skall anvisas 6,3 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit.Motionärerna föreslår vidare att statsbidrag till denna verksamhet bör utgå utan hinder av bestämmelserna i folkhögskoleförordningen ochförordningen om folkhögskolans undervisningsvolym. Utskottet vill för sin del framhålla att det i de allmännaintentionerna rörande arbetsmarknadsutbildningen ingår att folkhögskolorna vidbehov skall kunna genomföra kurser för arbetslös ungdom. Det får ankomma pålänsarbetsnämnderna att dels bedöma behovet av en sådan utbildning, dels göraerforderlig upphandling. Vid upphandlingen har länsarbetsnämnderna bl.a. attbeakta såväl kostnads- som kvalitetsaspekter. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna A221-, A235, A247 och A275 i aktuella delar. Utskottet tar i detta sammanhang upp förslaget i moderatasamlingspartiets kommittémotion 1986/87:A260 om särskdda informauonsinsatsertiU arbetslösa ungdomar. För detta ändamål föreslås att anslaget tillarbetsmarknadsutbildning skall öka med 2 milj. kr. I motiveringen tillyrkandet - som återfinns i kommittémotion 1986/87:A258 om ungdomars situationpå arbetsmarknaden framhålls bl.a. att det finns starka skäl att varaktigtförsöka hjälpa de långtidsarbetslösa ungdomarna i åldern in påarbetsmarknaden. Detta bör ske också genom särskilt riktade insatser viaarbetsmarknadsutbildningen. Regeringen bör omgående återkomma till riksdagenmed riktlinjer om hur de förstärkta AMU-resurserna skall inriktaspå arbetslösa ungdomar i åldern med dålig eller ingen yrkesutbildning,slutar motionärerna. Utskottet har i ett tidigare avsnitt om åtgärder förungdomar redovisat de åtgärder som är aktuella i syfte att begränsaungdomsarbetslösheten. Utskottet delar uppfattningen attarbetsmarknadsutbildningen är en viktig resurs i detta sammanhang, inte minstför de ungdomar som har en bristfällig yrkesutbildning. De insatser som krävsbör dock - såvitt kan bedömas - kunna rymmas inom de ramar som föreslåsför arbetsmarknadsutbildningen. Motion A260 avstyrks därför i motsvarande del. I motion 1986/87: A263 av () begärsutbildningsbidrag för invandrares svenskstudier. Motionären anser att sådanastudier vid t. ex. folkhögskola i vissa fall kan vara det lämpligastealternativet. Förslaget ställs mot bakgrund av att den studiefinansiering somstår till buds efter avslutad kurs Svenska för invandrare (SFI) är studiemedel,vilket innebär att invandraren redan i inledningsskedet blir skuldsatt. Dettarimmar illa med jämlikhetsmålen i det svenska samhället. Utskottet vill först erinra om att den nyaorganisationen-för svenska för invandrare trädde i kraft så sent som den Ijuli1986, varför det ännu är för tidigt att bedöma resultaten av dén nyaverksamheten. Det bör härutöver nämnas att det som förberedelser för studiervid högskola finns möjlighet till vidare påbyggnad i svenska vid komvux ellervid folkhögskola. Teoretiska förberedelser - oavsett ämne - införhögskolestudier betraktas inte som arbetsmarknadsutbildning.Utskottet är inte berett frångå denna ordning, AU 1986/87:11 varförmotionen avstyrks. I fyra motioner behandlas behovet avarbetsmarknadsutbildning för avbytare inom lantbruket. I motion 1986/87: A233anför och () att avbytartjänsten inom lantbrukethotas av brist på avbytare. I sammanhanget erinras om den fidigarebristyrkesutbildningen. En riktad utbildning skulle kunna vara en lösning,menar motionärerna, och en sådan skulle kunna bedrivas inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen. I motion 1986/87:A252 av ochKarl-Gösta () framhålls att arbete som avbytare i djurstallar av alltatt döma är ett framtidsyrke. Alla som utbildar sig på området garanterasarbete. Det är dessutom könsneutralt och passar lika bra för kvinnor som förmän. I motionen pekas även på behovet av insatser för att fler ungdomar skallutbilda sig till avbytare eller andra uppgifter inom jordbruket. Arbetsmarknadsutbildningför avbytare inom lantbruket begärs även i motionerna 1986/87:A732 av MargaretaAndrén (fp) och 1986/87:A251 av och (). Utskottet vill först framhålla att bristyrkesutbildningnumera är utmönstrat som begrepp. Principen kvarstår emellertid på så sätt att10% av utbildningskapaciteten vid upphandlad arbetsmarknadsutbildning får användasför icke arbetslösa. När det gäller jordbrukare är oftast begreppet "riskför arbetslöshet" tillämpligt. Kurser för avbytare anordnas efter bedömning avlänsarbetsnämnderna. finns kurser för avbytare inom lantbruketpå fem orter i landet, nämligen , , , ochEskilstuna. Det får ankomma på länsarbetsnämnderna att bedöma huruvida detföreligger ytterligare behov av utbildningskapacitet för utbildning av avbytareinom lantbruket. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill de i sammanhangetupptagna motionerna. I propositionen anmäls att regeringen bentyndigatarbetsmarknadsministern att tillkalla en arbetsgrupp för att bl. a. klargöraansvarsförhållandena och förenkla beslutsprocessen när det gäller denelevsociala verksamheten. Resultatet av översynen beräknas föreligga till nästaårs budgetberedning. För verksamheten med elevsocial verksamhet beräknas 53,2milj. för /88. Utskottettillstyrker vad som anförs i propositionen i denna del. Arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet m. m. Antalet personer som kan behöva beviljas utbildningsbidragför utbildning inom det reguljära skolväsendet eller hos vissa andra utbildningsanordnare under nästa budgetår beräknas till ca 20000. Här avses bl. a. sökande med mer speciella utbildningsproblem, t. ex. flyktingar och vissa handikappade, vilka kan erbjudas lämpliga förberedande utbildningar. Likaså bör det växande utbudet av korta yrkesutbildningar som är väl anpassade till arbetsmarknadens behov kunna utnyttjas. För sådan yrkesförberedande praktik inom försvaret somanordnas för AU 1986/87:11 ungdomar föreslås en oförändrad omfattning -2000 ungdomar - till en kostnad av 30 milj. kr. Förslag som förts fram beträffande utvidgade möjlighetertill arbetsmarknadsutbildning för arbetslösa i Bergslagen avvisas ipropositionen med bl. a. hänvisning till möjligheten för länsarbetsnämndernaatt upphandla utbildning även på högskolenivå. Den sistnämnda frågan tas upp i motion 1986/87:A210 avBengt-Ola m. fl. (s), i vilken betonas att en av de viktigastegrundförutsättningarna för industrisysselsättningen i ärtillgången på tekniker. Rekryteringsunderlaget för utbildning på högskolenivåkan ökas om nya grupper ges möjligheter till vidareutbildning. Mot denna bakgrundföreslås industriinriktad högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning iKopparbergs län. Utöver vad som anförs i propositionen i frågan och somredovisas ovan vill utskottet erinra om att arbetsmarknadsutbildning somhögskoleutbildning enligt gällande regler kan bedrivas upp till högst 40veckor (40 poäng) med inriktning mot sysselsättning i näringslivet.Länsarbetsnämnderna kan också upphandla högskoleutbildning i särskild ordning.Vid köp av en hel arbetsmarknadsutbildningskurs finns inte någon begränsningtill 40 poäng. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A210. Utskottet ansluter sig även i övrigt till vad som anförtsi propositionen beträffande arbetsmarknadsutbildning inom det reguljärautbildningsväsendet m. m. Bidrag till utbildning i företag m. m. Med bidrag till utbildning i företag m. m. avses delsutbildning som anordnas med stöd av bidrag för AMU i företag, dels de bidragsom inorii ramen för den pågående försöksverksamheten kan ges till vissakommuner och landsting. I propositionen föreslås att medel beräknas för 15000deltagare med en genomsnittlig utbildningstid . Bedömningen utgårfrån att kostnaden för bidrag vid utbildning i stället för permittering elleruppsägning inte kommer att översfiga 10 milj. kr. Medelsbehovet för utbildning i företag m. m. för nästabudgetår beräknas fill 132 milj. kr. I motion 1986/87:A206 av m. fl. (s)föreslås en utvidgning av försöksverksamheten med arbetsmarknadsutbildning förlågutbildade kvinnor inom landstingen. Försöksverksamheten, som bedrivs i bl.a. , avser lågutbildade kvinnor som fått längre eller kortareutbildningar. I deras ställe har arbetslösa gått in som vikarier. Motionärernaföreslår att verksamheten bör utvidgas till samtliga skogslän och permanentas. Som inledningsvis nämnts i detta avsnitt avser den häraktuella anslagsposten också den pågående försöksverksamheten medarbetsmarknadsutbildning i vissa kommuner och landsting. Som tidigareredovisats har pågått ett utvecklingsarbete i samverkan mellan AMSoch samt de berörda fackliga organisafionerna isyfte att utformaett handlingsprogram för arbetsmarknadsverkets policy och roll på AU1986/87:11 Bl.a. har övervägts åtgärder för att underlättarekryteringen och utnyttjandet av utbildningsresurserna. harslutförts och programmet antogs av AMS i.slutet av februari . utskottetsuppfattning bör det ankomma på AMS att med ledning av bl. handlingsprogrammetta ställning till om och i så fall hur man skall gå vidare medförsöksverksamheten inom arbetsmarknadsutbildningen i kommuner ochlandsting inom ramen för anvisade medel. Motion A206 avstyrks därför i denna del. ' Utskottet avstyrker av samma skäl även ett par motioner omutbildning av vårdbiträden inom . Det gäller motionerna 1986/87:A249av Margö m. fl. (vpk) och 1986/87:Ub229 av ochAina (). I motionerna föreslås konkreta program för utbildning av densociala personal och statligt stöd till utbildningen genomlänsarbetsnämnderna. I motionerna framhålls behovet av att kommunernastimuleras att utbilda de redan anställda inom inom ramen förarbetsmarknadsutbildning i företag inom det kommunala området. Utskottet tar härefter upp till behandling motion1986/87:A216 av och () i vilken föreslåsatt bidrag till arbetsmarknadsutbildning i företag inom servicenäringen skallfå utgå enligt samma villkor som gäller för företag inom industrin. Utskottet är medvetet om servicenäringens växande roll påarbetsmarknaden. Utskottet vill emellertid erinra om att den s. k.flaskhalsutbildningen, dvs. bidrag för utbildning av personal till merkvalificerade arbetsuppgifter i syfte att motverka störningar i produktionen,till sin konstruktion är riktad och anpassad till industrin. Utskottet är i daginte berett förorda att man vidgar verksamheten till att även omfattaservicenäringen, varför motionen avstyrks. Behoyet a\ yrkesutbildning inom tekoindustrin somarbetsmarknadsiabild-ning aktualiseras i motion 1986/87:N376 av m.fl. (s). Motionärerna anför bl. a. att en avgörande insats för atttekoindustrin skall bli en framtidsbransch med trygga jobb, konkurrenskraftigtlöneläge och bra arbetsmiljö är att samhället nu satsar på yrkesutbildninginorn teko. Tekostöd även under /88 bör därför utgå tillyrkesutbildning, slutar motionärerna. Utskottet har inhämtat att avsikten är att den särskildautbildningsverksamheten inom tekobranschen även skall kunna bedrivas undernästa budgetår. Det får ankomma på länsarbetsnämnderna att göra erforderligaprioriteringar inom de givna ramarna för arbetsmarknadsutbildningen. MotionN376 bör därmed inte föranleda någon åtgärd. Slutligen i detta avsnitt tar utskottet till behandlingupp motion 1986/ 87:A482av.Margareta och (), ivilken begärs en ökad resurstilldelning för utbUdning i företag. a. på värdet av arbetsmarknadsutbildning i företag somregionalpolitiskt instrument. Nuvarande begränsningar i resurstilldelningenhar, menar man, lett till en rad svårigheter vid länsarbetsnämndernasprioriteringar. Utskottet tillstyrker den i propositionen redovisademedelsberäkningen för bidrag till utbildning i företag m. m. om 132 milj. kr. Som framhålls i 62 propositionen kan ensäkrare bedömning av behovet beträffande de arbets- AU 1986/87:11 marknadspolitiska insatserna göras i samband med kompletteringsproposi tionen. Motion A482 avstyrks sålunda. ' Ipropositionen beräknas medel för en utökning av kapaciteten inomarbetsmarknadsutbildningen i förhållande till föregående års budgetpropositionmed 5000 personer. För /88 beräknas att de totala utgifternaunder anslaget kommer att uppgå till 2 350 milj. kr., varav 2 134,8 milj. kr.för upphandling av särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, 53,2 milj. kr.för den elevsociala verksamheten, 132 milj. kr. för bidrag till utbildning iföretag m.m. och 30 milj. kr. för yrkesförberedande praktik inom försvaret. Utskottethar tidigare i framställningen avstyrkt förslaget i moderata samlingspartietskömmittémotion 1986/87:A260 om ett avvisande av regeringens förslagbeträffande särskilda medel - 25 milj. kr. - för orienterande datautbildning. Likasåhar utskottet avstyrkt förslaget i samma motion om ökade insatser tillinformation som riktas till arbetslösa ungdomar. Utskottet har vidare avstyrktden av.