bet · GA01UU4 · 1986-12-31 00:00:00 — Motionärerna påpekar bl.a. att konferenserna i om mänskliga rättigheter och i om kulturella kontakter inte avsatte något slutdokument vilket, mot bak- 17 grund av den framgångsrikaStockholmskonferensen, ställer Wienmötet UU 1986/87:4 inför svårigheter. Utskottetdelar motionärernas åsikt att en balans måste upprätthållas mellan de trekorgarna i ESK, en uppfattning som utskottet understrukit i tidigarebetänkanden (UU 1984/85:1). Kravet på balans mellan sakområdena kommerävenledes till uttryck i utrikesministerns tal vid öppnandet av Wienmötet. Balanskravetfår enligt utskottets mening dock inte tolkas så att parterna bör avstå frånatt uppnå vad som synes möjligt inom ett sakområde med hänvisning till attframgångarna varit begränsade på andra områden. Om Wienmötets beslut blir atten konferens om europeiska nedrustningsfrågor skall sammankallas, bör detsjälvfallet också vara en svensk strävan att den blir framgångsrik. För att ensådan konferens skall få en god start bör verkliga framsteg under Wienmötetsgång ha nåtts även på andra sakområden. Utskottet anser yrkande 6i motion U404 (m) besvarat med det anförda. 1motion U402 (c) föreslås åtgärder för att öka avspänningen i . Förslagetom en korridor fri från slagfältskärnvapen måste kombineras med reduktion avkonventionella styrkor. bör ta initiativ till studier på detta område.Motion U404 (m) pekar på möjligheten av samarbete av något slag mellan MBFR iWien och . Detär ännu för tidigt att göra någon bedömning av vad som kommer att ske underWienmötet och - i ännu högre grad - vad en eventuell europeisknedrustningskonferens kan komma att leda till. Utskottet är därför inte berettatt nu ta närmare ställning till de synpunkter som framförs i motionernaangående säkerhetspolitiken i . Det är emellertid uppenbart att det råderett samband mellan kärnvapensituationen i och de konventionellarustningarna. Det förefaller ofrånkomligt att en europeisknedrustningskonferens inom ESK:s ram måste göra en bedömning av hela deneuropeiska säkerhetspolitiska situationen och att ett nära samarbete måsteetableras mellan olika förhandlingsområden. Meddet anförda får yrkande 7 i motion U402 (c) och ifrågavarande del av yrkande 7i motion U404 (m) anses besvarade. Syftet med återstående del av yrkande 7 imotion U404 (m) och ifrågavarande del av yrkande 4 i motion U403 (vpk) fåranses tillgodosett med det resultat som uppnåddes av . Idetta sammanhang behandlas också yrkandet i motion U404 (m) om att densakkunskap utvecklat under skall tas till varaför fortsatt arbete på området. Utskottetanser det självfallet önskvärt att den kompetens förvärvat underförhandlingsarbetet i bevaras. Liknande önskemål gör sig gällande påandra förhandlingsområden i den svenska nedrustningspolitiken. av den sittande försvarskommittén. Liksom i fråga om det tidigarebehandlade yrkandet om rymdexpertis överlämnar utskottet emellertid tillregeringen att avgöra hur den vill utnyttja sina utredningsresurser. Yrkande 8i motion U404 (m) får därmed anses besvarat. Säkerhetspolitikeni UU 1986/87:4 Strävanatt minska kärnvapenhotet i närområde är ett viktigt led i Sverigessäkerhetspolitik. Det är mot denna bakgrund vår inställning till förslaget omen kärnvapenfri zon i skall ses. Syftet med en sådan zon är att stärkaSveriges och de övriga nordiska ländernas säkerhet. tidigare framhållit är en nordisk zon ett regionalt arrangemang somberör flera skilda staters, däribland supermakternas, förhållanden. Den kaninte genomföras utan medverkan från berörda parter. Underen följd av år har utskottet, med bifall från , i fråga om enkärnvapenfri zon i uttalat följande: Utskottetfinner det tillfredsställande att de nordiska regeringarna, utifrån sina olikasäkerhetspolitiska utgångspunkter, igångsatt egna utredningsarbeten ochgemensamt åsiktsutbyte kring frågan om en kärnvapenfri zon i , Utskottetutgår ifrån att regeringen fortsätter sitt arbete i fråga om utredningar ochanalyser samt håller fortsatt nära kontakt med övriga nordiska regeringar ifrågan, för att undersöka om en gemensam grund finns mellan de nordiskaländerna i syfte att skapa en kärnvapenfri zon i som ett led i arbetetför ett kärnvapenfritt (UU 1984/85:1, UU 1984/85:16). Dettauttalande bör enligt utskottets mening ha fortsatt full giltighet. Kontaktermellan de nordiska regeringarna pågår. Frågan om att bilda en gemensam nordiskämbetsmannagrupp för fortsatt studium av förslaget övervägs aktivt mellan denordiska regeringarna. Utskottetfinner med vad som ovan anförts syftet med yrkande 2 i motion U405 (fp) och médmotion U408 (c) tillgodosett. Yrkandena får därmed anses besvarade, Ivad gäller den i motion U402 (c) väckta frågan om en pariamentariskt sammansattnordisk arbetsgrupp vill utskottet anföra följande. Utskottetanser inte att det nu är påkallat att upprätta en nordisk arbetsgrupp medparlamentarisk sammansättning. En informell nordisk parlamentarikergrupp, ivilken representanter för ett tjugotal partier i de fem nordiska ländernaingår, har bildats i syfte att koordinera arbetet på en nordisk zon.Yrkande 10 i motion U402 (c) avstyrks därför. Avdet sagda framgår också att separata diskussioner med om enkärnvapenfri zon i , såsom föreslås i motion U403 (vpk), för närvarandeinte är aktuella. Yrkande 5 i motion U403 (vpk) avstyrks därför. Imotion U404 (m), yrkande 3, föreslås att regeringen skall verka för attkärnvapenmakterna gör generella utfästelser om negativa säkerhetsgarantierinom FN:s ram. Motionärerna anser att de uttalanden om garantier somkärnvapenmakterna gjort inte är tillfredsställande och att deras giltighet ikrigsfall är oklar. Somframgår av bakgrundsbeskrivningen tidigare i betänkandet behandlas frågan omnegativa säkerhetsgarantier i FN och CD. Enligtsvensk uppfattning är de deklarationer som , , , och gjort tillämpliga på i den utformning de nu har. Det hindrar inte att vi anser att dessa garantier bör 19 kunna förbättras så attnågon tveksamhet om deras tolkning inte behöver UU 1986/87:4 uppstå. Detskulle kunna vara en fördel om de blev likformiga, heltäckande ochvillkorslösa. har ett intresse av att överläggningarna i denna frågafortsätter och har därför verkat för att för negativa säkerhetsgarantierskulle återuppta sitt arbete, vilket kommer att ske. Yrkande 3 i motion U404(m) får anses besvarat med det anförda. Idetta avsnitt behandlar utskottet motion U40I (fp) och den del av yrkande 4 imotion U403 (vpk) vari föreslås att vid utländska flottbesök i svenskahamnar skall kräva garantier för att kärnvapen inte medförs. Fråganhar förorsakat en intensiv debatt. Kärnvapenmakterna harsom princip att när fråga därom ställs varken förneka eller bekräfta förekomstav kärnvapen ombord på örlogsfartyg. Detta gäller även vid flottbesök, Sverigehar i FN:s () bl,a, framfört åsikten att dennainställning inte kan anses vara förtroendeskapande. Vi har också uttalat attkärnvapen inte bör finnas ombord under rutinuppdrag. NyaZeeland kräver för sin del numera garantier för att kärnvapen inte medförs vidflottbesök, vilket lett till att besök inte längre avläggs av berördakärnvapenstater. Utskottetfår med anledning av motionsyrkandena anföra följande. När regeringen meddelartillstånd för örlogsbesök i erinras besökande nation om att kärnvapeninte får medföras vid besök i svenska hamnar. Detta sker med följandeformulering: "Det råder generellt förbud att medföra kärnvapen vid besök iSverige. utgår från att detta förbud strikt iakttages." Enföljd av kärnvapenmakternas hållning i denna fråga är att de sannolikt inteskulle lämna några garantier om sädana avkrävdes dem. Någon rätt att inspekteraörlogsfartyg för att på detta sätt skapa klarhet i det verkliga förhållandetföreligger inte. Utskottet utgår liksom regeringen från att det svenskaförbudet respekteras av besökande örlogsfartyg. Något uttalande därutöver anserutskottet inte vara påkallat. Med hänvisning härtill avstyrks motion U401 (fp)och ifrågavarande del av yrkande 4 i motion U403 (vpk), Ivad gäller återstående del av yrkande 4 i motion U403 (vpk) som avser skärptaregler i övrigt för tillträde till svenskt territorium vill utskottet erinra omatt de svenska tillträdesbestämmelserna varit föremål för engenomgripande översyn som resulterade i en ny tillträdesförordning som trädde ikraft den Ijuli 1983, (För en närmare beskrivning hänvisas till UU 1984/85:16. )Med hänvisning till det ovan anförda avstyrks återstående del av yrkande 4 imotion U403 (vpk). Klaraoch strikta regler är självfallet viktiga då det gäller att hävda respekten förvårt territorium. Än viktigare för neutralitetspolitikens trovärdighet är -såsom framhålls i motion U405 (fp) - emellerfid den förmåga vi i praktikenbesitter att hävda respekten för våra gränsers okränkbarhet. Idetta sammanhang vill utskottet även behandla yrkande 7 i motion U403 (vpk), vari föreslås att regeringen ges i uppdrag att utreda frågan om 20 en förstärkning av detfolkrättsliga neutralitetsskyddet. Vad motionärerna UU 1986/87:4 åsyftar ärbl.a. en modernisering av Haagkonventionernas neutralitets-regler. Somexemplifiering nämns de nya krav kryssningsmissilerna kan komma att ställa påneutralitetsskyddet, en fråga som inte var aktuell när Haagkonventionernaingicks. Utskottetär inte övertygat om att det ligger i intresse att ta initiativ tillatt de allmänna folkrättsliga neutralitetsreglerna ses över med utgångspunkt ide krav ett modernt krig kan ställa på neutrala stater, neutralitet ärinte folkrättsligt reglerad utan har huvudsakligen vuxit fram som ensedvanerätt. Detta betraktar vi som en styrka. Överläggningar om en förändringav Haagkonventionerna eller om helt nya konventioner pä neutralitetsrättensområde skulle innebära att stormakterna gavs möjlighet att påverka villkorenför vär neutralitet. Med hänvisning härtillavstyrks yrkande 7 i motion U403 (vpk). Ytterligareförslag i samma motion U403 (vpk) syftar till att på andra sätt stärka Sverigessäkerhetspolitiska situation. Sålunda bör tredje världens länder ges ett ökatutrymme i det internationella utbytet och förbindelser med denalliansfria rörelsen fördjupas. Utskottetvill med anledning härav anföra följande, har genom sittutvecklingssamarbete och på annat sätt mycket nära förbindelser med tredjevärldens länder. På nedrustningsområdet sker ett samarbete inom ramen för detuppmärksammade femkontinentinitiativet liksom inom den s. k. 21-gruppen i CD iGeneve. Vi deltar regelbundet och på hög nivå i alliansfria rörelsens möten,vid vilka har status som gäst. Enligt utskottets mening bör Sverigeäven fortsättningsvis ha nära kontakter med tredje världens länder i de formersom ter sig naturliga. Det skulle enligt utskottels mening inte vara förenligtmed vår neutralitetspolitik att söka medlemskap i den alliansfria rörelsen.Inte heller finns det anledning att ingå i den högre grad av engagemang irörelsen som observatörskap skulle innebära. Skälen härtor har utvecklats avutskottet i betänkande UU 1982/83:7, och de har alltjämt giltighet. Medhänvisning till det anförda avstyrks yrkandena 10 och 11 i motion U403 (vpk). Förslag om studier m.m. Riskenför krig av misstag har uppmärksammats efter hand som krigstekni ken blivit alltmer sofistikerad och datastyrd. Som nämns i motion U403 (vpk) ordnades i en internationell konferens på temat krig av misstag av de svenska yrkesgrupperna mot kärnvapen. Som ett resultat av konferensen tillskrev föreningen mot kärnvapen delegaterna på och föreslog att kriskontrollcen- traler skulle inrättas i kärnvapenmakternas huvudstäder. Motion U403 (vpk) har tagit fasta på denna tanke och föreslår att ett dylikt centrum inrättas i , bemannat av kärnvapenmakterna. Dess uppgift skulle bli att fö'"hindra all kriser eller krig utbryter av misstag. Regeringenbör ges i uppdrag alt framlägga ett konkret förslag, heter det i motionen. Utskottet bortser inte frän risken av att krigshändelser kan inträffa på 21 grund av missförståndeller tekniska missgrepp. Även om kärnvapenmak- UU 1986/87:4 terna själva tordeha denna risk under uppsikt och söker undvika att den blir verklighet, finnsdet anledning för de små nationerna att rikta uppmärksamheten på den. Ett avStockholmskonferensens syften var att genom ökad insyn i den militära övningsverksamhetenminska risken för krig på grund av misstolkning av andra staters avsikter. Detundandrar sig utskottets bedömning om kriskontrollcentra av det slag somföreslagits av sammanslutningen Jurister mot kärnvapen och av motionärernaskulle kunna vara ett verksamt inslag i arbetet på att minska risker för krigav misstag. Det torde emellertid i första hand vara ett ansvar för kärnvapenmakternaatt ta initiativet till sådana centra, som skulle vara bemannade av dessaländer själva. Utskottet vill därför inte uppmana den attframlägga förslag i frågan. Yrkandet avstyrks således, Isamma motion, U403 (vpk), föreslås att regeringen initierar studier omsambandet mellan kärnkraft och kärnvapen (yrkande 12), om upprustningens orsaker- särskilt de ekonomiska drivkrafterna - (yrkande 13) och om begreppet gemensamsäkerhet (yrkande 14), Det sistnämnda yrkandet har behandlats på annan plats idetta betänkande. Utskottetär av uppfattningen att sambandet mellan civil kärnkraft och kärnvapen redan ärväl utrett. Enligt utskottets mening är det i första hand en heltäckandelAEA-kontroll av de civila kärnkraftsanläggningarna i alla länder och åtgärderinom ramen för som krävs för att minska risken förkärnvapenspridning. En närmare belysning av denna fråga gavs i utskottetsbetänkande UU 1984/85:1, till vilket utskottet hänvisar. Mot bakgrund av vadsom anförts får utskottet anse yrkande 12 i motionen besvarat. Ifråga om rustningarnas orsaker vill utskottet erinra om vad det tidigare anförti anledning av ett likalydande yrkande, nämligen att det inte torde varamöjligt att utpeka vissa faktorer framför andra som huvudorsaker tillmotsättningarna i världen. Allra minst torde det gå att uppnå sådan enighet omrustningarnas orsaker att den skulle kunna ligga till grund för nedrustningsförhandlingar(UU 1984/85:1), I samma betänkande hänvisade utskottet till att studier avdetta slag sannolikt bäst görs av fristående institut. Yrkande 13 i motion U403(vpk) avstyrks med hänvisning härtill. 1. beträffandeseismisk övervakning av kärnvapenprov m. m. att förklararyrkande 8 i motion 1985/86: U402, yrkande 1 i motion 1985/86: U404 ochifrågavarande del av yrkande 3 i motion 1985/86: U405 besvarade med vadutskottet anfört, 2. beträffandefranska kärnvapenprov att utskottet förklararifrågavarande del av yrkande 12 i motion 1985/86: U402 besvarad med vadutskottet anfört, 3. beträffandefullständigt kärnvapenprovstopp att förklararyrkande 4 i motion 1985/86: U402 och ifråga varande del av yrkande 3 i motion 1985/86: U405 besvarade med vad utskottet anfört, 22 4, beträffandekemiska vapen m. m. UU 1986/87: 4 att förklarar yrkande 6 i motion 1985/86: U402 och yrkan dena 4 och 5 i mofion 1985/86: U404 besvarade med vad utskottet 5, beträffande zonfri från kemiska vapen res. 1 (vpk) att avslåryrkande 6 i motion 1985/86: U403, 6, beträffanderadiologiska vapen attriksdagen förklarar ifrågavarande del av yrkande 12 i motion 1985/86: U402 ochyrkande 2 i motion 1985/86: U404 besvarade med vad utskottet anfört, 7, beträffandemilitarisering av rymden attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1985/86: U402 och yrkande 1 i motion1985/86: U403 besvarade med vad utskottet anfört, attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1985/86: U405 besvarat med vad utskottetanfört, 9, beträffandekryssningsmissiler s. y, 1 (c) att förklarar yrkande 11 i motion 1985/86: U402 och yr- s, y, 2(vpk) kände 1 i motion 1985/86:U405 besvarade med vad utskottet anfört, 10, beträffande/o'5rt(/igav kärnvapenarsenalerna s, y, 3 (m) att förklarar ifrågavarande del av yrkande 2 i motion 1985/86:U402 och återstående del av yrkande 3 i mofion 1985/86: U405 besvarade med vadutskottet anfört, 11, beträffandeicke-förstaanvändning av kärnvapen s, y, 4 (m) att förklarar återståendet av yrkande 2 i motion 1985/ 86:U402och motion 1985/86: U406 besvarad med vad utskottet anfört, 12, beträffandemilitära utgiftsbegränsningar attriksdagen förklarar yrkande 5 i motion 1985/86: U405 besvarat med vad utskottetanfört, 13, beträffandeFN;s roll i nedrustningsarbetet m.m. attriksdagen förklarar yrkande 1 i motion 1985/86: U402 samt yrkandena 2 och 14 imotion 1985/86: U403 besvarade med vad utskottet anfört, 14, beträffande röjning av kvarlämnadkrigsmateriel s. y. 5 (c) att avslåryrkande 9 i motion 1985/86: U402, 15, beträffande balans mellan ESK;ssakfrågor attriksdagen förklarar yrkande 6 i motion 1985/86: U404 besvarat med vad utskottetanfört, 16, beträffandesäkerhetspolitik i s. y, 6 (vpk) att förklarar yrkande 7 i motion 1985/86: U402 , ifrågava- . rande delav yrkande 4 i motion 1985/86: U403 och yrkande 7 i motion 1985/86: U404besvarade med vad utskottet anfört, 17, beträffandesakkunskap från att riksdagenförklarar yrkande 8 i motion 1985/86: U404 besvarat med vad utskottet anfört, 18, beträffandenordisk kärnvapenfri zon attriksdagen förklarar yrkande 2 i motion 1985/86: U405 och motion 23 1985/86:U408 besvarade med vad utskottet anfört. UU1986/87: 4 19. beträffande parlamentariskarbetsgrupp för kärnvapenfri zon res. 2 (c) att avslår yrkande10 i motion 1985/86: U402, 20. beträffande diskussioner medFinland om kärnvapenfri zon att avslår yrkande 5 i motion 1985/86:U403, 21. beträffande negativasäkerhetsgarantier attriksdagen förklarar yrkande 3 i motion 1985/86: U404 besvarat med vad utskottetanfört, 22. beträffande garantier vid utländska flottbesökm.m. 3 (vpk) att avslår motion 1985/86: U401 och yrkande 4 i motion 1985/86:U403, 23. beträffandefolkrättsligt neutralitetsskydd attriksdagen avslår yrkande 7 i motion 1985/86: U403, 24. beträffande kontakter med tredje världen ochalliansfria rörel sen attriksdagen avslår yrkandena 10 och 11 i motion 1985/86: U403, 25. beträffandekriskontrollcentrum i attriksdagen avslår yrkande 8 i motion 1985/86: U403, 26. beträffande studie om kärnkraft och kärnvapen res. 4 (vpk) att förklarar yrkande 12 i motion 1985/86: U403 besvarat med vadutskottet anfört, 27. beträffandestudie av rustningarnas orsaker attriksdagen avslår yrkande 13 i motion 1985/86: U403. På utrikesutskottets vägnarStig Alemyr Närvarande: (), StureEricson (s), (), Axel (), (), (), (), (),(), (), (), GunnarHökmark (m), (vpk), () och (). Zonfri från kemiska vapen OswaldSöderqvist (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Med det anförda" och slutar med "U403 (vpk) avstyrks," bort ha följandelydelse: Denna ståndpunkt utesluter dock inte att utskottet finner förslaget från och de båda tyska staterna om en sådan zon mycket intressant. bör uttala sitt stöd för detta förslag. Med det anförda ' 24 får yrkande 6 i rnotionU402 (c) och yrkandena 4 och 5 i motion U404 (m) UU 1986/87: 4 ansesbesvarade. Yrkande 6 i motion U403 (vpk) tillstyrks, dets att utskottets hemställan i moment 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande zon fri från kemiska vapen att medbifall till yrkande 6 i motion 1985/86: U403 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon BrittaHammarbacken och (båda c) anser detsatt den del av utskottets yttrande på s, 19 som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "U402 (c) avstyrks därför." bort haföljande lydelse: Tankenpå en kärnvapenfri zon i har ett brett folkligt stöd. Utskottet anseratt det finns skäl att ta till vara detta stöd och kanalisera det så attopinionen för en kärnvapenfri zon känner sig kunna påverka utvecklingen.Förslaget i motion U402 (c) att inrätta en parlamentarisk arbetsgrupp skullekunna tjäna detta syfte. Redan upprättandet av en sådan grupp, med företrädareför riksdagspartierna, skulle innebära att frågan förs framåt. Utskottetansluter sig därför till motionärernas bedömning och föreslår att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk arbetsgrupp börknytas till regeringens arbete för en kärnvapenfri zon i , Utskottettillstyrker därmed yrkande 10 i motion U402 (c), detsatt utskottets hemställan i moment 19 bort ha följande lydelse: 19,beträffande parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon att medbifall till yrkande 10 i motion 1985/86: U402 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Utskottetutgår" och slutar med "motion U403 (vpk)." bort ha följandelydelse: Sverigebör dock i likhet med stå fast vid kravet pä garantier. Om dettamedför att kärnvapenmaklerna i fortsättningen nekar att avlägga egna flottbesökeller ta emot motsvarande från vårt land, kommer det enbart att höja Sverigesanseende hos icke-kärnvapenstater och alliansfria stater. Detta bör gesregeringen till känna. Därmed tillstyrks motion U401 (fp) och yrkande 4 imotion U403 (vpk) i denna del. dels att utskottets hemställan i moment 22 bort haföljande lydelse: 22, beträffande garantier vid utländska flottbesök m. m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86: U401 och ifrågavarande del av yrkande4 i motion 1985/86:U403 som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört. 4, Studieom kärnkraft och kärnvapen LU 1986/87: 4 OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 22 som börjar med "Utskottetär" och slutar med "motionen besvarat," bort ha följandelydelse: Sambandetmellan kärnkraft och kärnvapen blir alltmera uppenbart. Det är omöjligtför någon att hävda att det går att dra en definitiv gräns mellan"civila" och "militära" reaktorer. De stater, utanför deredan etablerade och erkända kärnvapenmakternas krets, som redan anses ha ellerstå i nära begrepp att skaffa sig kärnvapen, har alla skaffat denna kompetens genomcivila kärnkraftsprogram. Officiellt erkänns emellertid inte detta faktum.Fortfarande uppehålls fiktionen om en "fredlig" kärnreaktionsprocess.På grund av internationella atomenergiorganets (lAEA) dubbla roll somövervakare av icke-spridningsfördraget (NPT) och befrämjare av den"fredliga" kärnkraftens spridning uppstår en omöjlig och i längdenohållbar situation, bör inte bidra till att denna blir bestående. Detfinns ännu inte någon väl genomarbetad studie på detta område som klart påvisarsambanden. Denna brist kan undanröjas genom ett svenskt initiativ. Riksdagenbör hos regeringen hemställa om en sådan studie. Därmed bifalles yrkande 12 imotion U403 (vpk). dels att utskottets hemställan i moment 26 bort haföljande lydelse: 26, beträffande studie om kär/ikraft och kä/nvapen attriksdagen med bifall till yrkande 12 i motion 1985/86: U403 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. och (båda c) anför Kryssningsmissilerär en relativt ny vapentyp som har egenskaper som gör att det finns särskildanledning att försöka få till stånd ett förbud mot användningen av dem. De ärlågflygande och svåra att upptäcka. De uppges också vara förhållandevis billigaatt tillverka och kan därför befaras få en allt större spridning om inteåtgärder mot dem sätts in . Dekan dessutom anses utgöra ett särskilt hot mot icke paktanslutna länder somSverige, därigenom att de kan befaras få anflygningsbanor som kränker vårtterritorium. Även i och för sig oavsiktliga kränkningar eller olycksfall vidhanteringen av dem kan innebära ett hot mot oss. Vianser av dessa skäl att det är angeläget att få till ståndinternationella förhandlingar som syftar till ett förbud mot kryssningsmissiler.Sådana förhandlingar bör i första hand inriktas på de typer avkryssningsmissiler med lång räckvidd som innebär ett särskilt hot mot neutralaländers territorier. UU 1986/87: 4 OswaldSöderqvist (vpk) anför 1likhet med vad som framförts i det särskilda yttrande som företrädare förcenterpartiet fogat till utskottsbetänkandet anser vpk att kryssningsmis--silerutgör ett särskilt hot mot icke paktanslutna stater som vårt land. Vpkinstämmer därför i förslaget om att bör verka för ett förbud motanvändningen av kryssningsmissiler. Margarethaaf , och (alla m) anför