bet · GA01TU17 · 1986-12-31 00:00:00 — Verketsunderhållsansvar omfattar givetvis inte andra leverantörers apparater. Då syftet med motionsyrkandet, såvitt nu är i fråga, synestillgodosett, bör det kunna lämnas utan särskild åtgärd. I motion T809 (m) framhålls att den av regeringenbeslutade taxeomläggningen innebär förkortningar av markeringsperioden förlokalsamtal. Motionären vill ha en återgång till tidigare gällande ordning ifråga om lokalsamtal och . Ifrågavarande förändringar är helt i linje med vadriksdagen uttalat om vikten av att åstadkomma ett "rundare" Sverige.Förändringarna utgör också ett led i en förbättrad kostnadsanpassning avteleverkets taxor. Utskottet finner i likhet med föredraganden en sådananpassning erforderlig och avstyrker därför motionen. Enligt motion T806 (fp) bör ett tvådelat taxesystem med enlokaltaxa och enhetlig rikstaxa införas. Motionärernas önskemål tillgodoses enligt utskottetsmening i avsevärd utsträckning genom den av regeringen beslutadetaxeomläggningen. Av regeringens beslut framgår att antalet samtalstaxor inomlandet skall minskas till tre: lokaltaxa, närtaxa och fjärrtaxa. Ensådan taxestruktur synes medföra en bättre kostnadsanpassning än den tvådeladetaxa som motionärerna förespråkar. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion T808 (s, c) begärs lägre taxor för teletrafikentill . Enligt motionärerna kostar ett telefonsamtal en vardagförmiddagfrån till fastlandet . I andra riktnummerområdenkan man dock ringa till ett grannområde för . Taxeomläggningen och den långsiktiga inriktningen attsänka kostnaderna /87:17 för rikssamtal gynnar enligt utskottets meningäven . Motionärernas Synpunkter kommer också enligt vad utskotteterfarit att övervägas av i samband med den fortsatta översynen avtaxestrukturen. Någon åtgärd synes följaktligen inte erforderlig medanledning av motionen, varför densamma avstyrks. I motion T226 (s) förordas en särskild"Mittnordstaxa" i syfte att främja näringsliv, kommunikationer,turism, utbildning, forskning och kultur inom regionen i fråga. Motionärernas önskemål tillgodoses enligt utskottetsmening, genom taxeomläggningen och den långsiktiga inriktningen att sänkaavgifterna för riks- och utlandssamtal. Motionsyrkandet i här berörd del börsålunda kunna lämnas utan någon åtgärd. I motionerna T804 (m), T805 (c) och T813 (m) behandlas dényligen höjda kostnaderna för telefonabonnemang i fritidshus. I den förstnämnda motionen framhålls att närett fritidshus byter ägare - kan ta dubbelt betalt för installationskostnaden. I den sistnämnda motionen framhålls att tillgången tilltelefon är en social rättighet för vilken kunder bör ställa uppsolidariskt. De ökade kostnader som installation av telefon i fritidshus medförför bör därför enligt motionärerna fördelas på samtligateleabonnenter. I motion T805 (c) framhålls att det finns yrkesgrupper -bl!a. renskötande samer samt vissa fiskare och skogsägare som har behov avmer än en bostad. Telefonabonnemang i sådana extra bostäder bör enligtmotionärerna inte vara förenade med högre kostnader än vad som gäller förpermanentbostäder. har med verkan från innevarandeår genomfört en kraftig ökning av priserna för fritidshusabonnemang. En närmareredogörelse för bakgrunden till verkets beslut återfinns i en inom verketupprättad promemoria, vilken som bilaga har fogats till detta betänkande. Av promemorian framgår bl.a. att prishöjningarna äravsedda att minska förluster för ifrågavarande verksamhet.Förlusterna uppgick för är 1986 till 90 milj. kr., men väntas efterprishöjningarna minska till 32 milj. kr. Av promemorian framgår vidare att ledning till frifidshussom blir ledig i samband med t.ex. en försäljningav huset kan övertas mot en kostnad av . Vidare kan nytt abonnemangtecknas för endast . av ny abonnent i fritidshuset, om detta sker inomtre kvartal från ägarbytet. Ny ledningsavgift utgår sålunda inte i sådanafall. Kunden informeras om dessa villkor när fått underrättelse omen planerad förändring av abonnemanget. Utskottet finner det för sin del vara en riktig principatt kostnaderna för installation av telefon i fritidshus primärt bärs avberörda abonnenter och att televerkets priser för tjänsten präglas av enförbättrad kostnadsanpåssning. Med hänvisning härtill och till vad utskottet iövrigt nu anfört avstyrks motionerna T804 (m) och T813 (m). I vadgäller den i motion T805 (c) behandlade frågan om kostnaderna för . TU1986/87:17 telefonabonnemang för vissa yrkesutövare med behov av mer än en bostadär , enligt vad utskottet erfarit, berett att från fall till fallsöka lösningar, som innebär avsteg från de regler som gäller för abonnemang ! Då utskottet utgår från att så blir fallet torde syftetmed motionen- kunna tillgodoses. Den bör följaktligen kunna lämnas utansärskild åtgärd. Enligt motion T801 (c) bör söka få till ståndöverenskommelser med teleförvaltningarna i , och om telefonsamtal som betalas av mottagaren. Enligt vad utskottet erfarit är det numera möjligt attringa samtal som betalas av mottagaren mellan och och viceversa. Teleförvaltningarna i och motsätter sig dock denna typav telefonsamtal med länder till vilka telefontrafiken är automatiserad, eftersomsamtalen fordrar medverkan av telefonist. Dessa teleförvaltningar hänvisar istället berörda kunder till möjligheten att ringa ett kort automatiskt kopplatsamtal och därvid ange ett telefonnummer på vilket de önskar bli uppringda.Samtal "mottagaren betalar" i riktning till är dock möjliga,eftersom någon telefonist där ej blir inblandad. kommer underinnevarande är att med prova ett arrangemang som möjliggör samtal"mottagaren betalar" därifrån till utan medverkan avamerikansk telefonist. Om provet faller väl ut och om det finns efterfrågan,ämnar verket söka få till stånd liknande arrangemang med andra ländersteleförvaltningar. Med hänvisning till det anförda finner utskottet någonriksdagens åtgärd ej påkallad med anledning av motionen, varför den avstyrks. I motion 1986/87:T802 (c) framhålls atttelefonabonnenternas sekretesskydd skall anses vara en rättighet, vilkenteleverket kostnadsfritt skall vara skyldigt att erbjuda sina kunder. De avgifter som tar ut av abonnenter som intevill ha namn, adress och telefonnummer införda i telefonkatalogen är avseddaatt kompensera verket för merkostnader för erforderliga rutiner isyfte att säkerställa sekretessen. Om tjänsten vore avgiftsfri, skulle detinnebära att verkets kostnader för den måste fördelas på samtliga abonnenter.Så bör enligt utskottets mening ej ske, varför motionen avstyrks. I motion T815 (fp) erinras om att telefonnumret 90 000 kananvändas Över hela landet i nödsituationer. Likaså är egnatelefonnummer -fortsätter motionären - för nummerupplysning, namnupplysnihg,tidgivning m.fl. enhetliga över hela landet. Enhetliga telefonnummer över helalandet bör också införas för t.ex. myndigheter som ofta anlitas av allmänheten. Enligt vad utskottet erfarit är berett attdiskutera enhetliga telefonnummer med myndigheter och företag som har behov avsådana nummer. Motionen synes sålunda kunna lämnas utan någon riksdagensåtgärd. I motionT817 (m) behandlas texttelefoner. Ny teknik gör det möjligt - /87:17 framhåller motionärerna - för den döve att tåladirekt till annan abonnent (utan textförmedling), medan dennes svar däremot somi dag förmedlas per text till den döve. bör enligt motionärernalägga fram förslag om hur den nyä tekniken skall utnyttjas. Enligt vad utskottet erfarit anser man inom attkostnadsutvecklingen för persondatorer (PC) kommer attgöra dessa mer ekonomiska som texttelefon än en specialutvecklad apparat. Dennuvarande texttelefonen Diatext II betraktasdärför som den sista specialprodukten för ren texttelefoni. Verket tar fram generellprogramvara till de PC-system med texttelefonfunktion som förekommer påmarknaden. Härigenom öppnas möjlighet för de hörselskadade till kommunikationäven med databaser,- datakonferenser och övriga PC-användare. I samband härmedundersöker verket möjligheterna till blandad kommunikation med text och talsamt omvandling av text till syntetiskt tal. Teknikutvecklingen synes sålunda tillgodose önskemålet imotionen, varför denna bör kunna lämnas utan någon åtgärd. Kompensation för tull och skatt för telesatelliter Av propositionen framgår att i en "Överenskommelsemellan och om samarbete på telesatellitomrädet" stadgas ombildande av ett nordiskt telesatellitkonsortium. I stadgarna för konsortietanges att driftbolaget, , skall kompenseras för den skatt ellertullavgift som påförs bolaget av resp. land. Notelsat ägs till lika delar av desvenska och norska televerken. bör därför, enligt föredragandensmening, för , del betala ut den kompensation som det kan bli fräga om.Televerket bör därefter i sin tur ersättas genom motsvarande minskning av detöverskott som verket skall inleverera till statsverket. Av propositionen framgår vidare att Eutelsat, deneuropeiska telesatellit-organisationen, enligt den konvention som Sverigeanslutit sig till, i varje medlemsland är befriad från inkomstskatt och direktförmögenhetsskatt samt frän tullar på all utrustning tillhörande desssatellitsystem. Konventionens bestämmelser skall, framhåller föredraganden,kompletteras med ett privilegieprotokoll som är under utarbetande och som äravsett att ingås mellan samtliga medlemsstater utom , som är värdlandför Eutelsat. Enligt en av föreskrifterna i detta protokoll.skallmedlemsstaterna bevilja Eutelsat befrielse från eller kompensation för sådanaskatter och tullar som belastar organisationens inköp av varor och tjänster imedlemsländerna. Eutelsat upphandlar , fortsätterföredraganden, olika kontrolltjänster för nästa generation satelliter. har, med reserva tion för tull- och skattebestämmelser, lämnat offert på dessa tjänster. Tull- och beskattningsregler bör inte, betonar föredraganden, medföra att det är förenat med ekonomiska nackdelar för Eutelsat att upphandla varor och tjänster i . bör därför kompenseras för de tullar och skatter som avser försäljning till Eutelsat. Detta bör även. innefatta kom pensation för sådan tull och icke avdragsgill ingående mervärdeskatt hos I3 som verket fått betala för egna inköp av utrustning som krävs för att kunna utföra tjänsterna. Föredraganden förordar att , liksom iNotelsat-fallet, får sätta XU 1986/87:17 ned beloppet för inleverans avöverskott till statsverket med hänsyn till de tullar och skatter somteleverkets leveranser av varor och tjänster till Eutelsat belastas med. Vad föredraganden sålunda anfört har inte givit utskottetanledning till erinran, varför regeringens förslag i nu berörd del tillstyrks. I motion 1986/87:T814 (fp) framhålls att televerketsstarkt ökade satsning på forskning inom vida fält är en komplicerande faktorför samverkan mellan industri och forskare på universitets- och högskolenivå.Stadig teleforskning bör enligt motionärerna administreras via forskningsrådoch styrelsen för teknisk utveckling samt primärt utföras vid våra universitetoch högskolor. Utskottet vill med anledning av det sagda erinra om attteleverkets övergripande ansvar för telekommunikationerna - enligt besluti (prop. 1984/85:100 bil. 8 och prop. 1984/85:158, , rskr. 382)-också innefattar att verket skall initiera, finansiera och självt driva forsknings-och utvecklingsarbete i syfte att vidmakthålla och stärka framträdandeställning inom telekommunikationsområdet. Forskningen och utvecklingen börenligt beslutet kunna äga rum både inom och -på verkets uppdrag inom universitet och högskolor. I första hand bör tillämpad forskning bedrivasinom verkets ram och grundforskning vid universitet och högskolor. I anslutningtill detta forsknings- och utvecklingsarbete bör exempelvis de handikappadesintressen beaktas samt beredskapshänsyn tas i den mån totalförsvaretsintressen berörs. Såsom sektoransvarig myndighet bör ge vidspridning åt resultaten av forsknings- och utvecklingsansträngningarna. Utskottet finner för sin del ej skäl ompröva ifrågavaranderiksdagsbeslut och avstyrker därför motionsyrkandet. I motion T226 (s) framhålls vikten av att gesmöjligheter att tillgodose de regionalpolitiska krav som statsmakterna ställerinom kommunikationsområdet. Detta kan endast ske - fortsätter motionärerna -om verket ges en planerad roll i utbyggnad av glesbygdens infrastruktur. Härförkrävs ett decentraliserat men ändå samordnat beslutsfattande genom regionalatelestyrelser för . Frågan om regionala telestyrelser behandlades i utskottetsbetänkande /86:16 med anledning av en motion, i vilken betonades viktenav att politiker på olika nivåer i varje län är väl förtrogna med televerketsplanering av nät, linjer och stationer m.m. Utskottet erinrade bl.a. om att i övergripandeansvar för telekommunikationerna i också ingår att sprida informationtill företag, organisationer och myndigheter om trafikprognoser och utbyggnadsplaner. Motionärernas önskemål tillgodoses enligt utskottetsmening även genom de serviceråd bestående av företrädare för olika kundgrupper och för som verket infört i vissa teleområden och avser att införa i vart och ett äv landets 20 teleområden. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon /87:17 åtgärd påkallad med anledning avmotionsyrkandet. Detta avstyrks följaktligen i här berörd del. I mofion T816 (fp) framhålls att tiden nu är mogen att iSverige sikta på att i varje telefonabonnemang skall ingå en terminal.Regeringen bör enligt motionären tillsätta en utredning med uppgift attanalysera frågor om ett datasystem som baserar sig på folkdataterminaler. Som motionären själv framhåller saluför i dagdet datasystem han efterfrågar i form av videotextjänsten. Utvecklingen avdenna tjänst styrs av marknadens efterfrågan. Såväl som andraleverantörer tillhandahåller, i hård priskonkurrens, ett brett utbud avterminaler. Den av mofionären uttalade målsättningen att en sådan terminalskall ingå i varje telefonabonnemang torde dock inte kunna uppnås utan någonform av subventioner. Sådana finner utskottet ej motiverade, varför motionenavstyrks. 1. beträffande inriktningen och omfattningen avteleverkets verksam het och investeringar attriksdagen med bifall till regeringens förslag i denna del a) godkänner vadsom förordas härom i propositionen, b) lämnarmofionerna 1986/87:T223 (c) yrkande 1. 1986/87:T226 (s) yrkande 5 och yrkande 7i denna del, 1986/87:T229 (s) yrkande 3, 1986/87:T807 (fp) och 1986/87:T810 (m)utan särskild åtgärd, 2. beträffandeteleverkets soliditetsmål m.m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag i denna del a) godkänner attteleverkets verksamhet skall inriktas på de soliditets-, räntabilitets-,prisnivå- och servicemål som förordas i propositionen för , b) lämnar motion1986/87:T812 (m) yrkandena 7 och 8 utan särskild åtgärd, c) avslår mofion]986/87:T812 (m) yrkande 9, 3. beträffandekostnadsanpassning av taxor attriksdagen lämnar utan erinran vad som i proposifionen anförs härom, 4. beträffande ökning av inleveranserav överskon till statsverket attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T204 (c) yrkande 18 och 1986/87:T233 (fp)yrkande 16, 5. beträffandemonopol- och konkurrensfrågor attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T204 (c) yrkande 17, 1986/ 87;T233 (fp)yrkandena 14 och 15, 1986/87:T811 (m), 1986/87:T812 (m) yrkande 3 i denna deloch yrkande 6 samt 1986/87:T814 (fp) yrkande 3, 6. beträffande vissa telefonapparater /87:17 att lämnar motion 1986/87:T812 (m) yrkande 3 i denna del 7. beträffandemarkeringsperioden för lokalsamtal att avslår motion 1986/87:T809(m), 8. beträffandeen enhetlig rikstaxa attriksdagen avslår motion, 1986/87:T806 (fp), 9. beträffandeteletrafiken tdl attriksdagen avslår motion 1986/87:T808 (s, c), 10. beträffandeen särskild "Mittnordstaxa" attriksdagen lämnar motion 1986/87:T226 (s) yrkande 7 i denna del utan särskildåtgärd, 11. beträffande kostnaderna för telefonabonnemang ifritidshus att avslår mofionerna 1986/87:T804 (m) och 1986/87:T813 (m), 12. beträffande kostnaderna för telefonabonnemangför vissa yrkes utövare attriksdagen lämnar mofion 1986/87:T805 (c) utan särskild åtgärd, 13. beträffande telefonsamtal sombetalas av mottagaren att avslår mofion 1986/87:T801 (c), 14. beträffande telefonabonnenternassekretesskydd att avslår mofion 1986/87:T802 (c), 15. beträffande enhetliga telefonnummer : attriksdagen lämnar motion 1986/87:T815 (fp);utan särskild åtgärd, attriksdagen lämnar motion 1986/87:T817 (m) utan särskild åtgärd, 17. beträffande kompensation för tulloch skatt för telesatelliter att med bifall till regeringens förslagi denna del bemyndigar regeringen att sätta ned beloppet för televerketsinleveranser av överskott till statsverket i enlighet med vad som förordas ipropositionen, 18. beträffande statlig teleforskning , ' att avslår mofion 1986/87:T814 (fp) yrkande 2, beträffande regionala telestyrelser att riksdagenavslår motion 1986/87:T226 (s) yrkande 6 i denna del, 20. beträffande folkdataterminaler att avslårmotion 1986/87:T816 (fp). Närvarande: (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (), (vpk), (), () och (). Reservationer tu 1986/87:17 Ökning av inleveranser av överskotttill statsverket (mom. 4) och (båda fp) anser rfe/5 att den del av utskottets yttrande på s. 8 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "därförmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att inleveranserav överskott till statsverket bör öka med 600 milj. kr. För att täcka ett eventuellt underskott på grund av dennaökning bör dels minska sina kostnader för forskning, dels sälja utvissa dotterbolag. Genom utskottets ställningstagande torde syftet med motionT233 (fp), såvitt nu är i fräga, få anses tillgodosett. Vidare torde syftet medmotion T204 (c) få anses i huvudsak fillgodosett. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande ökning av inleveranser avöverskon till statsverket attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:T204 (c) yrkande 18 och1986/87:233 (fp) yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, Ökning av inleveranser av Överskötttill statsverket (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "därförmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen av inleveranserav överskott till statsverket bör öka med 300 milj. kr. Genom detta ställningstagande torde syftet med motion T204(c), såvitt nu är i fråga, få anses tillgodosett. Vidare torde syftet medmotion T233 (fp), såvitt nu är i fräga, fä anses delvis tillgodosett. nu anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande ökning av inleveranser avöverskott till statsverket attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:T204 (c) yrkande 18 och1986/87:233 (fp) yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört. Monopol-och konkurrensfrågor (mom. 5) TU1986/87:17 (), (), Per Stenmarck (m),(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "I avvaktan" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse: Med hänsyn till ifrågavarande spörsmåls stora principiellavikt är det enligt utskottets mening angeläget att övervägandena sker inomramen för en förutsättningslös parlamentarisk utredning. Genom detta ställningstagande torde syftet med demotionsyrkanden som är i fråga få anses i huvudsak tillgodosett. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande monopol- och konkurrensfrågoratt med anledning av motionerna 1986/87:T204 (c) yrkande 17,1986/87:T233 (fp) yrkandena 14 och 15, 1986/87:T811 (m), 1986/87:T812 (m)yrkande 3 i denna del och yrkande 6 samt 1986/87:T814 (fp) yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, Statlig teleforskning (mom. 18) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "därförmotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att televerketsstarkt ökade satsning på forskning inom vida fält av teleområdet är enkomplicerande faktor för en samverkan mellan industri och forskare påuniversitets- och högskolenivå. Statlig teleforskning bör även enligtutskottets mening administreras via forskningsråd och Styrelsen för tekniskutveckling samt primärt utföras vid våra universitet och högskolor. Av detanförda framgår att utskottet tillstyrker motionsyrkandet. nu har anfört bör av ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande statlig teleforskning attriksdagen med bifall till motion 1986/87:T814 (fp) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet härom anfört. PM198703-12 TU1986/87:17 Avgifterför telefon i fritidshus har genomfört en förhållandevis kraftig höjningav priserna för s.k. fritidsabonnemang. Höjningarna är avsedda att minskateleverkets förlust för ifrågavarande verksamhet. För fritidsabonnemang utgick före avgiftshöjningen enengångsavgift/ tilläggsavgift om . per påbörjat 100-tal meter mättfägelvägen mellan platsen för fritidsbostaden, belägen utanför teletätbygden,och gränsen för teletätbygd inom det egna telefonstationsområdet. Inomteletätbygden uttogs inga tilläggsavgifter. Begreppet teletätbygd förklaras ibilaga till denna PM. Fritidsabonnenterna betalade i övrigt normala avgifterför anslutning/ flyttning av teleabonnemang, normala kvartalsavgifter ochnormala trafikavgifter. Tilläggsavgift uttogs vid nytt telefonabonnemang ifritidshus eller vid flyttning av telefonabonnemang till fritidshus. Förtelefonabonnemang i fritidshus som kunde övertas i samband med t.ex.försäljning av fritidshus uttogs ej tilläggsavgift. Vid avgiftshöjningen gjordes följandeändringar i villkoren. En grundavgift/tilläggsavgift på . infördes föralla telefonabonnemang i fritidshus oavsett om de låg inom eller utomteletätbygd. Vidare höjdes den avståndsberoende ledningstaxan utanförteletätbygden på ett progressivt sätt. Taxan är lägst . per 100 meternärmast teletät-bygdsgränsen och stiger till högst . per vid4 km:s avstånd från teletätbygden, vilket innebär fråntelefonstationen. Överslagsvis kan man räkna med att det verkligaledningsavståndet är ca 1,4 gånger längre än uppmätt fågelvägsavstånd. Den nya avståndsberoende taxan, som sålunda stiger med avståndet,svarar mot ökade anläggnings- och underhållskostnader vid längreledningsavstånd där abonnentanslutningarna blir färre till det utbyggda nätet. På grund av den ökade tillströmningen av fritidstelefonerhar kostnader för telefonabonnemang i fritidshus stigit markant.För de telefoner som installerades i fritidshus /86 uppgickkostnaderna till ca 100 milj. kr., medan tilläggsavgifterna förfritidsabonnemang inbringade knappt 10 milj. kr. För att inte övriga abonnenter med sina avgifter skallsubventionera kostnaderna för dem som skaffar telefon i fritidshus harteleverket ansett det mest rättvist att dessa abonnenter själva får bidra tillatt täcka en större del av de ökade installationskostnaderna för sina abonnemang. Principen är att fritidstelefonerna som grupp skall bärasina kostnader. Men med den taxenivå lagt är avgifterna ändock intekostnads täckande, vilket framgår av redovisning nedan. Avgiften är fastställd så att alla pä samma avstånd fråriteletätbygden betalar efter samma taxa för sin fritidstelefon oavsettteleverkets kostnader i det enskilda fallet. På det sättet undviks att den somförst skaffar telefon i ett område ensam får betala hela kostnaden för någotsom flera har nytta av. Detta innebärmed andra ord att abonnent nummer ett betalar endast en del \g av vadhela framdragningen kostar. För senare beställningar till samma område gäller sammataxa trots att /87:17 ledningen redan är framdragen. drar avutbyggnadstekniska skäl Bilaga och för att minimera investeringskostnadernaöver en överblickbar period fram några ledningar i reserv, dvs.förvägsinvesteringar i nätet.