bet · GA01KrU12 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är med hänsyn till konstnärens ställning som ägare ochupphovsman självklart att den som vill arrangera en utställning med verk ikonstnärens ägo måste träffa överenskommelse med honom om samtliga villkor förvisningen. Det är varken lämpligt eller påkallat att en tredje part går in ochpåverkar villkoren. Efter en erinran om att staten och vissa statliga organträffat avtal om utställningsersättning m. m., anför kultiirministern vidare aUenligt vad han erfarit utställningsersättning inte sällan ingår i denekonomiska uppgörelsen med konstnärerna också i samband med konstutställningari och enskild regi, att det är angeläget att denna utvecklingfortsätter samt att han om dessa frågor har fört samtal med företrädare för bl.a. . Mot bakgrund av det anförda läggs i propositionen intefram några förslag méd anledning av eller de övrigaframställningar som getts in i frågan om utställningsersättning. Med beaktande av vad som i propositionen föreslås angåendeen kraftig förstärkning av visningsersättningen - förslaget behandlas i detföljande -anser utskottet att bör lämna det i proposifionenredovisade ställningstagandet till frågan om statens ansvar förutställningsersättning utan erinran. Motion Kr229 (vpk) och motion Kr236 (c) yrkande 11 imotsvarande del avstyrks. Kulturministern anser det - trots ställningstagandet iutställningsersättningsfrågan - angeläget att staten ytterligare bidrar tillatt förstärka Han anför vidare alt sådana 1986/87:12 somköps in av staten ofta kommer en stor krets människor till del, att motbakgrund härav det har trots att det inte finns någon upphovsrättslig grund -ansetts rimligt att i någon form ge konstnärerna en större ersättning än densom innefattas i köpeskillingen för dessa verk, att så har skett genominrättande av , att fonden tillförs ettanslag, den s. k. visningsersättningen, som fördelas mellan yrkesverksammakonstnärer och att han kommer att föreslå en kraftig förstärkning avvisningsersättningen. I enlighet härmed föreslås i propositionen att visningsersättningenökas med 10 milj. kr. till totalt 32,2 milj. kr. för nästa budgetår. En stor del av visningsersättningen fördelas i form av s.k. grundersättning till mer än 1 100 konstnärer. Ersättningen ärinkomstrelaterad och utgår med belopp mellan . Ipropositionen framhålls att det får ankomma på fondstyrelsen att bedöma vilka möjlighetersom finns att förändra systemet men att det dock inom ramen för denföreslagna anslagsökningen bör finnas förutsättningar för insatser av merkoncentrerad natur som kan förutses ge goda effekter trots begränsade medel.Kulturministern uttalar också att han tror att det är en fördel om intealltför stor del av resurserna binds upp i långsiktiga stödformer. Han anförvidare bl. a. att han fäster stor vikt vid att fondmedlen används på ett sättsom leder till märkbara förbättringar av enskilda konstnärers situation och atthan därför anser att överföringen av den föreslagna medelsökningen tillbildkonstnärsfonden bör göras beroende av att en samförståndslösning ifördelningsfrågorna kan uppnås med bl. a. de organisationer som är företrädda ifondstyrelsen. I två motioner, Kr236 (c) och Kr298 (fp), framställsyrkanden innebärande att ännu tydligare än vad som angivits ipropositionen skall uttala att ett villkor för anslagsökningen skall vara attvisningsersättningen fördelas på ett sådant sätt att de utbetalda beloppenleder till märkbara förbättringar av mottagarnas ekonomiska villkor. Denföreslagna anslagsökningen bör i sin helhet eller, enligt motion Kr236, främstanvändas till mera koncentrerade insatser, liknande det konstnärsbidrag om . som finns på ton- och scenområdena. I likhet med dessa bör de nyakonstnärsersättningarna till bild- och formkonstnärer utgå i högst utanomprövning. Utskottet kan ansluta sig till syftet med motionerna. Föratt en märkbar förbättring av mottagarnas ekonomiska situation skall kunnauppnås är det enligt utskottets mening uppenbart att bidrag av en annanstorleksordning än den nuvarande grundersättningen måste utgå. Resurserna bör,som framhålls i propositionen, inte bindas upp i långsiktiga stödformer men debör å andra sidan användas på ett sådant sätt att insatserna kan ge möjlighettill viss trygghet för konstnärerna i fråga. Motionsförslagen ligger helt ilinje med vad som förordas i propositionen och utskottet anser sig kunna förutsättaatt regeringen utan något särskilt initiativ beaktar synpunkterna imotionerna. Utskottet ansluter sig till ställningstagandet i propositionen attöverföringen av den föreslagna medelsökningen till bildkonstnärsfonden börgöras beroende av att en samförståndslösning i fördelningsfrågorna kan uppnås.Utskottet förutsätter också att konstnärsnämnden utan dröjsmål bedömervilka möjligheter som finns att förändra det nuvarande Med hänsyn härtill behöverenligt utskottets meningmotionerna i här aktuella delar inte föranleda någon KrU1986/87:12 åtgärd (Kr236 yrkande 11 delvis och Kr298 yrkande 4). Utskottet anser även att motion Kr264 (vpk) yrkande 3 böravstyrkas, såvitt i yrkandet föreslås att ökningen av anslaget skall gå tillbildkonstnärerna. Utskottet räknar med att de nya resurserna skall komma allade konstnärsgrupper till godo som tillhör bild- och formområdet efter prövningav bildkonstnärsfondens styrelse. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Ipropositionen anförs vidare följande av kulturministern: KRO har åter aktualiserat frågan om ett system föranslagsberäkningen, som knyter an till samhällets faktiska innehav av konst. Ianslutning härtill begärs förhandlingsrätt. De svårigheter kring utformningenav ett sådant beräkningssystem som redovisades i samband med beslutom införande av visningsersättning (prop. 1981/82:100 bil. 12 s. 30-31, KrU 30s. 18) är ännu inte lösta. Vidare överväganden måste ske i dessa frågor. Eftervad jag har erfarit torde upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02) få anledning attbehandla bl. a. frågorna kring visningsersåttning och liknande ersättningarutanför upphovsrättens ram. Jag anser mig därför inte böra föregripa det arbetesom utredningen kan förväntas göra i frågan. Utskottet ansluter sig till den gjorda bedömningen. Dettainnebär att utskottet avstyrker mofion Kr264, såvitt däri tas upp i huvudsaksamma frågor (yrkandena 1, 2 och 3 delvis). 1. beträffandestatens ansvar för utställningsersättning attriksdagen med avslag på motion 1986/87:Kr229 och motion 1986/87:Kr236 yrkande11 i motsvarande del lämnar utan erinran vad som anförts i propositionen, 2. beträffandemedelsanvisningen m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr236 yrkande 11 i motsvarande del, motion 1986/ 87:Kr264 yrkande 3 imotsvarande del och motion 1986/87:Kr298 yrkande 4 till Visningsersättning åtbild- och formkonstnärer för /88 anvisar ett anslag av 32 203000kr., 3. beträffande förhandlingar omvisningsersättningens storlek m. m. att avslår motion 1986/87:Kr264 yrkandena 1 och 2 samt yrkande 3 i motsvarande del. Regeringen har under punkt F6 (s. 344-346) föreslagitriksdagen att till Bidrag till konstnärer för /88 anvisa ettreservationsanslag av . Motioner KrU 1986/87:12 I mofion 1986/87:Kr238 av m. fl. (fp, c)yrkas 1. att riksdagengodkänner de i motionen förordade riktlinjerna för inrättande av Sverigeskomponistfond och den Ijuli 1987, 2. att riksdagenunder ett nytt anslag under åttonde huvudtiteln till /88 anvisar ett reservationsanslag av , 3. att underett nytt anslag under åttonde huvudtiteln till /88 anvisar ett reservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr265 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 3. att till Bidrag till konstnärer /88 anvisar ett reservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr298 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga, 3. att till Bidrag till konstnärer för budgetåret1987/88 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. Bidrag från anslaget kan utgå i form av konstnärsbidrageller projektbidrag. I motion Kr238 (fp, c) framställs yrkanden med anledningav innehållet i en promemoria. Ersättning för biblioteksmusik, som avgetts avkonstnärsnämnden . Förslagen i promemorian har upprepats i nämndensanslagsframställning för nästa budgetår. I promemorian föreslårkonstnärsnämnden att upphovsmän på musikområdet samt musiker och sångare fårersättning för att musikalier och fonogram används på bibliotek. Ersättningenbör enligt förslaget utgå kollektivt till upphovsmän och utövande konstnärermed ett belopp som motsvarar biblioteksersättningen för referensexemplar avlitteratur multiplicerad med folkbibliotekens totala bestånd av musikmaterial.Det belopp som utgör ersättning för beståndet av musikalier disponeras i sinhelhet för komponisternas räkning, medan ersättningen för beståndet av fonogramdelas lika mellan upphovsmän och utövande musiker och sångare. Medlen börfördelas av konstnärsnämnden i form av bidrag till enskilda konstnärer efteransökan. De föreslagna fonderna bör tillföras särskilda medel för nästabudgetår. I den nämnda motionen framställs yrkanden som i principöverensstämmer med konstnärsnämndens förslag. Motionärerna menar dock attersättning även bör beräknas för utlåning av noter från Musikaliska akademiensbibliotek, eftersom notbeståndet är tillgängligt för folkbiblioteken genomfjärrlån. Det föreslås att anvisar till . Regeringen har överlämnat en skrivelse i ärendet frånkonstnärsnämnden jämte den ovan redovisade promemorian till upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02). Enligt vad utskottet inhämtat har upphovsrättsutredningentillsatt en KrU 1986/87:12 särskild arbetsgrupp för att se över frågan ombiblioteksersättningen. Gruppen skall bl. a. utreda frågan om upphovsmän ochandra rättighetshava-re bör ha en rätt till ersättning för det offentligautnyttjande av deras verk och prestationer som sker vid bibliotek i form avutlåning m. m. Man skall bl. a. överväga om en sådan rätt till ersättning börvara civil- eller offentligrättsligt grundad. Därvid kommer också bl. a. fråganom vilka utnyttjanden som bör omfattas av en sådan ersättningsrätt att prövas.Sålunda kommer även frågan om ersättning för utlåning och annat utnyttjande avmusikalier och fonogram att övervägas av utredningen. Utskottet anser att utredningsarbetet inte bör föregripas.Utskottet - som i sammanhanget också vill hänvisa till att regeringen underanslaget Stöd till fonogram och musikalier lägger fram förslag till åtgärder pånöt- och fonogramområdena som bl. a. har till syfte att öka artisternas ochupphovsmännens intäkter av framförda och försålda verk avstyrker motionen. I motion Kr298 (fp) föreslås en särskild uppräkning avförevarande anslag med 4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. Av dettabelopp avser 2 milj. kr. en allmän uppräkning av anslaget. Återstoden av denföreslagna uppräkningen motiveras med det i det föregående behandlade förslagetom ersättning till musikaliska upphovsmän samt musiker och sångare; ytterligare1 milj. kr. bör beräknas fill scen- och filmkonstnärer och Imilj. tillmusiker och sångare. Med hänvisning till utskottets ställningstagande tillyrkandena i fråga om ersättning till musikaliska upphovsmän samt musiker ochsångare samt till budgetläget avstyrks motionsyrkandet (yrkande 3). I motion Kr265 (m) förordas en uppräkning av förevarandeanslag med Imilj. så att stipendier kan utgå till unga konstnärer sombidrag till finansieringen av t. ex. en första separatutställning. Utskottet vill nämna att det under förra budgetåret frånanslaget till Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer utgick startbidragom . till 263 målare, grafiker, skulptörer och textilkonstnärer somännu inte dokumenterat konstnärlig yrkesverksamhet. Med hänvisninghärtill och till budgetsituationen avstyrker utskottet motionsyrkandet (yrkande3). 1. beträffande ersättningför att musikalier ochfonogram används på bibliotek attriksdagen avslår mofion 1986/87:Kr238, 2. beträffandesärskild uppräkning av anslaget attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr298 yrkande 3 i motsvarande del, 3. beträffandestipendier till unga konstnärer attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr265 yrkande 3 i motsvarande del, att riksdagenmed bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionerna1986/87:Kr265 yrkande 3 och 1986/87:Kr298 yrkande 3, bådamotionerna i motsvarande del, till Bidrag till konstnärer för KrU1986/87:12 /88 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt F7 (s. 346-347) föreslagitriksdagen att till Inkomstgarantier för konstnärer för /88anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:Kr236 av m. fl. (c) yrkas,såvitt nu är i fråga, 10. att beslutar medge regeringen att bemyndigakonstnärsnämnden att fördela ytterligare 20inkomstgarantier. I motion 1986/87:Kr265 av m.fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga, 4. att till Inkomstgarantier för konstnärer /88 anvisar ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:Kr298 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga, 2. att till Inkomstgarantier för konstnärer /88 anvisar . utöver vad regeringen föreslagit. Inkomstgaranti kan beviljas konstnärer som står förkonstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svensktkulturliv. Beslut om innehavare av inkomstgaranti fattas av regeringen eftergemensamt förslag av konstnärsnämnden och styrelsen för författarfondeller efter yttrande av dessa organ. Inkomstgaranti kan uppgå till högst fem gånger basbeloppetenligt lagen om allmän försäkring. Såledesuppgår garantins maximibelopp för till . Maximibeloppetminskas med innehavarens årsinkomst upp till ett basbelopp och avårsinkomsten i övrigt. Antalet inkomstgarantier i innevarande budgetår är 127. Ipropositionen förordas att ytterligare ett garantirum skall inrättas. I tre motioner framställs yrkanden som samtliga syftartill att flera garanfirum skall inrättas, nämligen 10 garantirum i envar avmotionerna Kr265 (m) och Kr298 (fp) samt 20 garantirum imotion Kr236 (c). Även i motion Kr298 uttalar sig motionärerna för utbyggnad avsamma omfattning som i motion Kr236. Motionärerna vill nämligen att det underettvart av budgetåren 1988/89 och 1989/90 skall inrättas ytterligare 5garantirum. Utskottet anser med hänsyn till behovet av återhållsamhetmed statsutgifter att det inte är möjligt att förorda en medelsanvisningutöver den som regeringen föreslagit och som ger utrymme för inrättande avytterligare ett garantirum.Eftersom inte heller budgetprövningen för kommande budgetår KrU 1986/87:12bör föregripas, avstyrks samtliga motionsyrkanden. att med bifall till proposition 1986/87:100 ochmed,avslag på motionerna 1986/87:Kr236 yrkande 10, 1986/87:Kr265 yrkande 4 och1986/87:Kr298 yrkande 2 till Inkomstgarantier för konstnärer för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning åt författare m. fl. för utlåning av derasverk genom bibliotek m.m. Regeringen har under punkt F8 (s. 347349) föreslagitriksdagen att 1. godkänna vadsom i propositionen anförts om biblioteksersättningens grundbelopp, 2. till Ersättningåt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotek m. m. /88 anvisa ett förslagsanslag av . Regeringen har träffat en överenskommelse medupphovsmanna-organisationerna om att biblioteksersättningens grundbelopp förhemlån av originalverk skall utgöra för /87 och 48 öreför /88. Vid anslagsberäkningen i propositionen har utgångspunktenvarit att grundbeloppen skall vara för hemlån och . förreferensexemplar av originalverk samt för hemlån och förreferensexemplar av översatt verk. Utskottet tillstyrker att godkänner att grundbeloppenskall bestämmas i enlighet med den lämnade redovisningen. 1. att riksdagengodkänner vad i propositionen anförts om biblio-teksersåttningens grundbelopp, 2. att riksdagentill Ersättning åt författare m.fl. för utlåning av deras verk genom bibliotekrn. m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Ersättning till rättighetshavare på musikområdet Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F9(s. 349) och hemställer att till Ersättning åt rättighetshavare påmusikområdet för /88 anvisar eft anslag av . 3 1986/87. Rättelse: S. 36 rad 19 Står: "yrkande 1" Rättaltill: "yrkande 5" Närvarande: (), (),köur KrU 1986/87:12 nung (s), (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), (), AndersNilsson (s), (), (), (m),(), () och (vpk). De kulturpolitiska målen (punkt 1, mom. 1) (), (), (),(), (), (m) och KerstinGöthberg (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Enighet råder" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse: Det råder fortfarande enighet om de åtta kulturpolitiskamål som fastställdes . och särskilt haremellertid i olika sammanhang, bl. a. i riksdagsmotioner, framställts krav påen komplettering av målen med andra sådana. Utskottet anser nu tiden vara inneatt närmare pröva om så skall ske. I första hand bör prövas om de i motionernaav företrädare för moderata samlingspartiet och föreslagna målen omkonstnärlig kvalitet och om rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonstnärer bör fastställas som mål så att totalt tio kulturpolitiska mål kommeratt gälla. Det är naturligt att det också sker en prövning av lämpligheten attslå fast ett mål som framhäver vikten av mångfald och variation ikulturyttringarna. Genom önskemålet om överväganden i ovan angivna hänseendenaktualiseras också behovet av en översyn av de ursprungliga kulturpolitiskamålen så fill vida att detaljutformningen av dem kan behöva granskas i ljusetav den kulturpolitiska utvecklingen sedati 1974. Utskottet förordar att såsker. Vad som härvid kan vara av särskilt intresse är att mot bakgrund avcenterpartimotioner och pröva om formuleringen rörande detkulturpolitiska decentraliseringsmålet bör jämkas så att det klarare än vadsom nu är fallet framgår att även Stockholmsbaserade institutioner kan ha ettansvar för att bedriva kulturverksamhet på andra orter. Självfallet måste den av utskottet förordade översynen skeunder medverkan av företrädare för riksdagspartierna. Det får dock ankomma påregeringen att pröva i vilken ordning översynen skall ske. Vad utskottet anfört med anledning av motion Kr298 yrkande1 och motion Kr318 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande de kulturpolitiska målen attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Kr298 yrkande 1 och 1986/87:Kr318yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Främjandeav den svenska nationella kulturens utveckling KrU 1986/87:12 (motiveringen till punkt 1, mom. 2) (), (), (),(), (), (m) och KerstinGöthberg (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"I överensstäm-melse"och slutar "av " bort haföljande lydelse: I överensstämmelse med vad utskottet anfört (reservation1) om de ovan behandlade motionsyrkandena (Kr298 yrkande 1 och Kr3I8 yrkande 1)anser utskottet att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd avriksdagen, Främjande av den svenska nationella kulturensutveckling (punkt 1, mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar"I den" och på s. 7 slutar "svenska språket" bort harföljande lydelse: Det är viktigt att främja den svenska nationella kulturen.Detta framhålls i motion Kr210 (vpk). I detta sammanhang behandlas motionen,såvitt där yrkas att som sin mening skall ge regeringen till kännavissa synpunkter rörande nödvändigheten av en utveckling av denna kultur(yrkande 1). Som motionärerna framhåller har det svenska samhället gått igenomen stor och mycket snabb strukturomvandling. Detta leder bl. a. till attmänniskorna för att känna trygghet i tillvaron söker finna ett sammanhangbakåt i tiden. Vårt kulturarv måste ses som ett led i en kontinuerlig kulturhistoriskutvecklingskedja som leder fram till våra dagars kultur. Utskottet anser ilikhet med motionärerna att den nuvarande kulturpolitiken inte beaktat detsamband som finns mellan kulturarvet och gruppidentiteten och dess klassmässigaaspekter. De nationella särdragen i vår kultur måste tas fill vara vidsatsningarna inom kultursektorn; satsar man obegränsat på en kommersiellmasskultur, som förmedlar ett allmänt västerländskt ideal och med värderingarsom bl. a. syftar till att omvandla individen till konsumtionsfaktor.Efterkrigstidens materiella standardförbättringar för den svenskaarbetarklassen har inte följts av en alternativ kultursatsning, förenlig medarbetarklassens egna värderingar och ideologi. Den svenska arbetarklassen har intefått tillräckligt stöd för att utveckla sin egen kultur och sina egnalivsformer. Beträffande innehållet i övrigt i motionärernas motivering hänvisarutskottet till mofionen. Utskottet, som helt ansluter sig till de synpunktersom anförts i motionen, tillstyrker motion Kr210 i här aktuell del (yrkande 1). dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande främjande av den svenska nationella kulturens utveckling attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Kr210 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fördelningenav kulturstöd (punkt 1, mom. 4) KrU1986/87:12 , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar"Utskottet erinrar" och slutar "i aktuell del" bort haföljande lydelse: Då det gäller fördelningen av kulturstöd ansluter sigutskottet till synpunkterna i motion Kr318. För att skiftande värderingar ochambitioner inom kulturlivet skall kunna göra sig gällande måste mångasjälvständiga organ fördela offentligt kulturstöd. Utskottettillstyrker således motion Kr318 yrkande 3. dels att utskottets hemställanunder 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande principerna för fördelning avkidturslöd att med bifall till motion 1986/87:Kr318 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Det statliga stödet till regional kulturverksamhet(punkt 1, mom. 5) , , , , , och (alla s)anser Je/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar "Den lämnade" och på s. 13 slutar "yrkande 5" bortha följande lydelse: Som framgår av den lämnade redovisningen pågår enutbyggnad av det statliga stödet till regional kulturverksamhet. Utskottetanslöt sig till denna utbyggnad. Utskottet framhöll medanledning av motioner likartade med de nu aktuella att utbyggnaden avkulturverksamheten allvarligt kunde störas av en omfattande omläggning avstödet. Denna bedömning gäller även . Självfallet skulle även en utredning påområdet vara ägnat att skapa oro hos olika regionala - och centrala -institutioner som har stöd. Visserligen fördelas grundbeloppen avstatens kulturråd, men reellt sett kan det inte komma i fråga att minskaantalet grundbelopp till en institution från till ett annat om intetungt vägande skäl föreligger. Det nuvarande systemet ger därför en trygghetför institutionerna och deras huvudmän vid planeringen. Vad som sagts i detföregående innebär dock inte att grundbeloppssystemet inte skulle kunna görastill föremål för förändringar . I anslutning härtill vill utskottethänvisa till att ett särskilt statsbidragssystem kommer att gälla påmusikområdet efter omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter och atterfarenheterna från detta system i ett längre perspektiv kan få betydelse förbedömningen även av grundbeloppssystemet. Utskottet vill ytterligare anföra följande. Utskottet kan- som vissa av motionerna närmare belyser-konstatera att teater-, dans- ochmusikinstitutionerna i bl. a. och tillförts betydande resursergenom kommunala insatser och att skillnaden mellan antalet årsanställda ochantalet grundbelopp är stort för institutionerna. Dessa har stor kulturpolitiskbetydelse för regioner som också omfattar ett stort antal andra kommuner. Detär förståeligt att de kommuner, i vilka institutionerna finns, kan ha svårigheteratt tillföra ytterligare resurser eller t.o.m. att behålla de KrU 1986/87:12nuvarande resurserna för ändamålet. Utskottet vill emellertid framhålla att ivart fall en utgångspunkt för huvudmännen för regionala och lokalainstitutioner måste vara att de själva tar ansvaret för den fortsatta utbyggnadenav institutionerna, sedan dessa med hjälp av grundbeloppssystemet nått vissminiminivå.