bet · GA01KrU12 · 1986-12-31 00:00:00 — I propositionenbetonas att i de fortsatta strävandena från statens sida att bidra till attutveckla museiväsendet regionalt måste också de centrala museerna ta ett ökatansvar. Det är angeläget att de centrala museernas kunskaper och kompetens inomrespektive ämnesområde kommer de regionåla museerna till del. Utskottet fåranledning att ingående diskutera förslagen i propositionen. I motioner från samtliga fem riksdagspartier tas frågorsom avser det kulturpolitiska decentraliseringsmålet upp. Motionernas syfte äratt insatser skall göras för att främja detta mål. En genomgående utgångspunktför motionärerna är grundbeloppssystemet. Flera av motionerna innehåller enutförlig diskussion rörande den regionala fördelningen av det statligakulturstödet. Utskottet hänvisar i detta hänseende till motionerna. I korthetkan motionärernas krav beskrivas på följande sätt. En ökning av antalet grundbelopp, som uteslutande skulletillföras orter utanför , förordas i motion Kr236 (c) och - i avvaktanpå en mera långtgående reform - i motion Kr245 (vpk). I motion Kr236 villmotionärer- na därtillatt en omfördelning skall göras av grundbelopp från regionala KrU 1986/87:12skådebanor till teater- och dansinstitutioner och fria teatergrupper. Även imotion Kr316 (fp) föreslås en översyn av fördelningen av grundbelopp, nämligeni fråga om grundbelopp som utgår till teatrar, musikinstitutioner, orkestraroch museer; motionen har i här aktuell del sin utgångspunkt i skånskakulturproblem, bl. a. sådana som är en följd av att kulturinstitutionerna ärkoncentrerade till de större orterna i västra . I motion Kr245 framhålls att vid den förordade utbyggnadenav det nuvarande systemet särskilt de större kommunernas behov och roll ikulturpolitiken måste beaktas. Det framhålls att institutionerna i storstadskommunernahar regionalt ansvar för betydligt fler människor än kommunernas egnainvånare. I denna motion liksom i flera andra tas motsvarandespörsmål upp till diskussion utifrån ett mer långsiktigt perspektiv. Ett nyttsystem för det regionala kulturstödet bör utarbetas, där kulturell jämlikhetmellan landets kommuner bör vara ledstjärna. Motionärerna pekar på möjlighetenatt man indelar landet i ett antal kulturcentrum och därigenom med ökadestatliga resurser och en samlad och landstingskommunal insatssäkerställer kulturbehovet för ett stort antal människor. Likartade synpunkter framförs i motion Kr254 (fp), där detframhålls att och bör få det statliga stöd som behövs för detkulturutbud som dessa kommuner i praktiken ger åt en hel region. De bådakommunerna bör få kompensation för de merkostnader de har som regionala kulturcentrum. Även motion Kr318 (m) innehåller ett yrkande rörandegrundbeloppssystemet. Detta bör enligt motionärerna ses över i syfte attstärka en regionalisering och garantera en väl fungerande kulturverksamhet ialla delar av riket. I motionsmotiveringen anförs att det kan ifrågasättas omdet nuvarande systemet med grundbelopp är tillräckligt flexibelt för att bl. a.det kravet skall fyllas att de regionala institutionerna skall ta ansvar för"sina" områden. Motionen synes således i vissa delar ha sammainriktning som motionerna Kr254 och Kr245. Utskottet vill här också nämna att det i motion Kr236anförs att regionala kulturinstitutioner måste ta ansvar för hela den region deverkar i och inte bara för den ort i vilken de är belägna. Vid olika tillfällen har utskottetunderstrukit vikten av att statsmakterna strävar efter att leva upp till detinledningsvis angivna decentraliseringsmålet inom kulturpolitiken. Utskottethar också starkt framhållit att det primära ansvaret för den regionalakulturverksamheten åvilar landstingen och kommunerna. har utskottetpekat på att det statliga grundbeloppssystemet har inneburit en stimulans förlandsting och kommuner att starta regionala och lokala institutioner.Utvecklingen visar att i den mån ytterligare grundbelopp tillkommithar dessa med ett fåtal undantag beräknats för institutioner utanförstorstadsområdena. Utskottet har senast vid budgetbehandlingen (KrU1984/85:16 s. 8) framhållit att utbyggnad av kulturverksamheten iunderförsörjda regioner tillhör de uppgifter som måste prioriteras under denärmaste åren. Utskottet har vidare bl. a. påpekat attdecentraliseringssträvandena måste ses i ett Det kan också finnas anledning att här erinra om KrU1986/87:12 att utskottet inte varit berett att förorda att nuvarande resurserinom . grundbeloppssystemet omfördelas från institutionerna i storstadsområdenaför att tillgodose decentraliseringsmålet. Slutligen bör nämnas att utskottetockså motsatt sig en nedskärning av verksamheten vid centrala institutioner,som står utanför grundbeloppssystemet; verksamheten vid de centralainstitutionerna är av vital betydelse för att stimulera utvecklingen inomkulturlivet. sålunda anfört i olika sammanhang står väl i överensstämmelse medregeringsförslag som lagts fram, bl. a. i budgetpropositioner. I åretsbudgetproposition redovisar kulturministern i ett särskilt avsnitt vissasynpunkterom kultur och regional utveckling (bil. 10 s. 23). Han anför bl. a.att efter hand som kulturlivet vitaliserats på allt flera platser i landet harkulturens betydelse för den allriiänna regionala utvecklingen kommit attframstå allt tydligare. En aktiv kulturverksamhet åren nödvändig tillgång förett regionalt centrum som vill förbättra arbets- och utvecklingsmöjligheterna,anför han vidare bl. Utskottet ställde sig bakom förslag ibudgetpropositionen om en förstärkning av bl. a. de regionala teater- ochmuseistöden. Kulturministern räknade med att uppbyggnaden av stödet till deregionala teater- och dansinstitutionerna samt museerna borde kunna fullföljasunder en treårsperiod genom en total förstärkning'om 100 grundbelopp, varav 65på teaterområdet och 35 på museiområdet. Som en första etapp i denna uppbyggnadanvisade på förslag av regeringen och efter tillstyrkande avutskottet - medel för en ökning under innevarande budgetår med 25 grundbeloppför de regionala teatrarna och 10 grundbelopp för museerna. De nyagrundbeloppen har i enlighet med det syfte som låg bakom riksdagsbeslutettillförts de mindre teatrarna och museerna. Utvecklingen avlänsbiblioteksstödet har innevarande budgetår fortsatt i enlighet med 1985 årsbeslut om litteratur och bibliotek. I årets budgetproposition läggs fram förslag som utgör enandra etapp i den redovisade treåriga uppbyggnadsplanen. Sålunda föreslås enförstärkning av stödet till de regionala teatrarna med 15 grundbelopp och tillde regionala museerna med 10 grundbelopp. Satsningarna tar sikte pä att skapabättre förutsättningar för de små institutionerna. Därutöver har ipropositionen i enlighet med förslag av räknats med en vissförstärkning av bidraget till teaterverksamheten i som stödtill regionteaterns nystartade ensemble i . Länsbiblioteken föreslås- i enlighet med tidigare beslut - tiljföras 35 nya grundbeloppnästa budgetår. I detta fall är det fråga om en omfördelning från lokalt tillregionalt stöd. Beträffande motionsyrkandena vill utskottet mot bakgrundav den lämnade redovisningen anföra följande. Den lämnade redovisningen visar att det finns enlångtgående enighet om vikten av att den regionala kulturverksamheten ges goda möjligheter att utvecklas. Enligt utskottets mening är det därför angeläget att regeringen tillsätter en utredning som får i uppdrag att lägga fram förslag tillden fortsatta utbyggnaden av det statliga stödet till regional kulturverksamhet. Det ärnämligen nödvändigt att, sedan den pågående utbyggnaden av KrU 1986/87:12grundbeloppssystemet slutförts /89, reformarbetet fortsätterutan avbrott. Utredningsarbetet bör inte bindas av några detaljeradedirektiv. Det bör således inte finnas något hinder för utredningen att föreslåett bidragssystem som har en annan konstruktion än det nuvarandegrundbeloppssystemet. Erfarenheterna från det statsbidragssystem som kommer attgälla på musikområdet efter omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserterkan uppenbarligen få betydelse vid bedömningen i detta avseende. Utskottet villsamtidigt slå fast att huvudmännen för regionala och centrala kulturinstitutionertorde se betydande fördelar i det nuvarande systemet, eftersom det ger enmöjlighet för dem att planera relativt långsiktigt; visserligen fördelasgrundbeloppen av men reellt sett kan det inte komma ifråga att minska antalet grundbelopp till en institution från till ett annatom inte tungt vägande skäl föreligger. Denna omständighet manar till storförsiktighet vid överväganden rörande en övergång till en annanbidragskonstruktion. Utskottet vill dock i sammanhanget peka på att ettbibehållande av systemet i ett längre perspektiv kan leda till komplikationer ivart fall på musikområdet, där regionerna skall få statligt stöd genomöverföring av resurser från främst regionmusiken, vilka resurser skall fördelastill de olika regionerna efter särskilda förhandlingar. Enligt musikreformenbör en regional politisk planering som utgår från musiklivets totala situationinom regionen göras (prop. 1984/85:1, KrU 1984/85:7, rskr. 1984/85:53). a. att även symfoniorkestrar, som omfattas av grundbeloppssystemet,skall omfattas av sådan planering. Under det av utskottet förordade utredningsarbetet måstesärskild uppmärksamhet ägnas åt frågan om stödet till institutioner iGöteborg, och andra större kommuner utanför . a. harteater-, dans- och musikinstitutionerna i de nämnda kommunerna tillförtsbetydande resurser genom kommunala insatser och skillnaden mellan antaletårsanställ-da och antalet grundbelopp är stort för institutionerna. Dessa harstor kulturpolitisk betydelse för regioner som också omfattar ett stort antalandra kommuner. Det är förståeligt att de kommuner, i vilka institutionernafinns, kan ha svårigheter att tillföra ytterligare resurser. 1 anslutning tilldet sagda vill utskottet erinra om den modell för regional samverkan på musikområdetsom nu finns bl. a. i och . I båda fallen sker en samverkanmellan landsting och primärkommuner (se KrU 1984/85:7 s. 10). Beträffande frågan om en förstärkning av det regionalakulturstödet på kort sikt är frågan i hög grad beroende av vilka resurser somkan ställas till förfogande för ändamålet. Som redovisats i det föregåendepågår en satsning på teater- och museiområdet avseende en treårsperiod somsträcker sig t. o. m. /89. Satsningen avser mindre institutioner.Eftersom utskottet inte anser sig böra förorda en omprövning avställningstagandet till ambitionsnivån beträffande utbyggnaden avgrundbeloppssystemet är utskottet inte berett föreslå någon åtgärd i vadmotionerna avser ytterligare förstärkningsinsatser under treårsperioden.Utskottet kan inte nu förorda någon omfördelning av grundbelopp. anfört om den fortsatta utbyggnaden av det statliga stödet tillregional kulturverksamhet bör som sin mening ge regeringen /87:12 till känna med anledning av följande motioner, nämligen Kr236yrkandena 3 och 4, motion Kr245, motion Kr254, motion Kr316 yrkande 1 ochmotion Kr318 yrkande 5. Utskottet avstyrker yrkande 2 i motion Kr434 (s). Imotionen framhålls att det finns ett behov av att förstärka de statligaresurserna till de kulturella institutionerna i . Utskottet anseratt behovet av sådant stöd får prövas på samma sätt som stödet till andraregioner. Utskottet har inhämtat att det tillutbildningsdepartementet kommit in framställningar från kommunrörande statligt stöd till en ny musikteater. Ärendet bereds iregeringskansliet. Med hänsyn härtill påkallar motion Kr271 (fp) inte någonriksdagens åtgärd. Kravet i motionen innebär att det skall tillsättas enstatlig förhandlare för fördelning av kostnaderna för en sådan teater. bör filldelas grundbelopp, menarmotionärerna bakom motion Kr316 (fp). Statsbidrag för regional museiverksamhet m.m. utgår tillendast en mottagare i varje län. Det undantaget finns dock att även ochGöteborgs kommunala museer får grundbidrag. Utskottet, som vill erinra om attdet pågår en utbyggnad av det statliga stödet till regionalamuseer som är berätfigade till stöd men som har ett mindre antal grundbeloppän 15, avstyrker motionsyrkandet (yrkande 2). I detta avsnitt behandlar utskottet slutligen motionKr236, såvitt avser vissa Stockholmsbaserade institutioners ansvar förkulturlivet i hela landet (yrkande 5). Operan, och de statligamuseerna är nationella resurser som inte enbart får förbehållasStockholmsområdet, anförs det. Motionärerna ger en rad exempel på lämpligaåtgärder i motionens syfte, bl. a. ökad turnéverksamhet, ökad samverkan mellanradio/TV och olika kulturinstitutioner och ökad utlåning från de statligamuseerna i till de regionala samlingarna. Utskottet vill framhålla att den i motionen aktualiseradefrågan har särskilt uppmärksammats i förra årets budgetproposition (bilaga 10s. Där framhölls att det ter sig naturligt att vissa i propositionenföreslagna satsningar på de centrala kulturinstitutionerna kombineras med ensträvan att få till stånd ett bättre nationellt utnyttjande av de resurser somde centrala institutionerna har. Utskottet instämde i uttalandet. Synsättetöverensstämmer med det som kommer till uttryck i motionen. Det finns här också skäl att nämna att regeringen idagarna lagt fram proposition 1986/87:97 om de centrala museernas uppgifter och ansvar. Som ovan angetts måste enligt propositionen de centrala museerna ta ett ökat ansvar för att utveckla museiväsendet regionalt. Med hänsyn till det anförda anser utskottet det inte erforderligt med någon åtgärd av med anledning av motionsyrkandet (yrkande 5). Utskottet vill i detta samman hang också hänvisa till att utskottet i sitt av godkända betänkande KrU 1985/86:21 om verksamhet m. m. uttalade att utskottet ansåg sig kunna utgå från att ägnar frågan om televisering av teaterföreställningar stor uppmärksamhet under den kommande avtalspe rioden. Utskottet vill ånyo framhålla vikten av sådana televiseringar liksom - av att enökad uppmärksamhet ägnas frågan om de nationella scenernas KrU 1986/87:12möjligheter att sända ut turnéer. Sådan bidragsgivning från enskilda och företag tillkulturinstitutioner som kallas sponsorverksamhet eller sponsring har behandlatsav utskottet , senast i betänkandet KrU 1985/86:18(s. 16-17, 87-88). Enligt motion Kr210 (vpk) bör uttala attsponsring inom kulturlivet inte bör förekomma (yrkande 4). Sponsring utgör ettoerhört hot mot den konstnärliga friheten och yttrandefriheten, hävdas det imotionen. Motionärerna anser att företagens ökade kulturella intressen bör tastill vara på det sättet att de får möjlighet att medverka i en särskildkulturfond. I motionen framställs särskilda yrkanden rörande en sådan fond.Även dessa yrkanden behandlas under förevarande avsnitt. Motionärerna bakom motion Kr3I8 (m) intar en helt annanståndpunkt i sponsringsfrågan. De ställer sig mycket positiva till sponsring och anför bl.a. att genom sponsring kan kulturlivet bli rikare eftersom nya projekt som annars inte kommit till stånd kan genomföras. De framhåller också att många förnämliga kulturaktiviteter både i vårt land och utomlands har finansierats med privata medel som skapat förutsättningar för konstnärer, musiker och skådespelare att få nya arbetsuppgifter. har medborgarna fått möjligheter till kulturupplevelser som bidragit till ökat intresse för kultur i I utskottets betänkande KrU 1983/84:18 (s. 8) återgavs detuttalande om sponsring från föredragande statsrådet som fanns intaget i 1984års budget-proposifion. Statsrådet hade bl. a. anfört att det inom vissaområden såsom induslriminnesvården och kultur i arbetslivet kan vara motiveratatt företagen stöder eller helt svarar för kulturverksamheten. Inom andraområden kan man enligt statsrådets mening inte underskatta riskerna för ensnedvridning av kulturinstitutionernas verksamhet om t. ex. tillfälligaevenemang gynnas på bekostnad av basarbetet. Utskottet vill framhålla att sponsring, som i praktikeninnebår att olika kulturaktiviteter utnyttjas främst för de stora företagensmarknadsföring, måste skiljas från den äldre form av stöd till kultur ochkulturutövare som brukar betecknas som mecenatskap. Utskottet erinrar om att åren 1984,1985 och 1986anslutit sig till vad föredragande statsrådet i enlighet med den lämnaderedovisningen anfört om sponsring budgetproposition. harsamtidigt avslagit motionsyrkanden av likartat slag som de nu aktuellayrkandena (KrU 1983/84:18 reservation 3, KrU 1984/85:16 reservation 6 och KrU1985/86:18). Utskottet vill åter betona vikten av att olika former av sponsringinte leder till att verksamheten påverkas. Som utskottet tidigare framhållit(se bl, a. KrU 1982/83:24 s. 5) visar erfarenheterna från andra länder att detfrämst är kulturinstitutionerna och den etablerade konsten som får sponsorstöd.Om så skulle bli fallet även i skulle ytterligare ekonomisk obalanskunna uppstå till nackdel för konst som söker nya vägar. Som framhållit kan bidragsgivningen i form avsponsring KrU 1986/87:12 sannolikt inte på ett väsentligt sätt bidra till ändradeekonomiska förutsättningar för kulturverksamheten. Enligt vad utskottettidigare uttalat anser utskottet att regeringen noga bör följa utvecklingenbeträffande sponsorverksamhet. Det är härvidlag viktigt att de kulturpolitiskarnålen beaktas och att man uppmärksammar effekterna på kulturlivet.Erfarenheterna i fråga om sponsring och likartade företeelser i vårt land frånsenare år och särskilt från ger enligt utskottets meningsärskild anledning till vaksamhet på området. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet motionKr210 yrkande 4 och motion Kr318 yrkande 4. gav på hemställan av utskottetregeringen till känna vissa synpunkter om närmare överväganden om möjligheternaatt skapa en . eller flera kidturfonder. Utskottet hänvisar till den utförligadiskussionen i utskottsbetänkandet (KrU 1985/86:18 s. 16-17). Enligt vad utskottet inhämtat bereds riksdagensframställning inom . Med hänsyn härtill påkallar enligtutskottets mening motion Kr210 (vpk) inte någon åtgärd, såvitt imotionen behandlas frågan om inrättandet av en särskild kulturfond, som skulleanvändas för atf främja den svenska nationella kulturens utveckling (yrkandena2 och 3). I sistnämnda hänseende innebar vad utskottet anförde attfondfrågan inte borde begränsas till att avse endast överväganden om en fondmed nämnda inriktning. I detta sammanhang behandlar utskottet också motion Kr236(c), såvitt däri förordas att det skall inrättas en kultur- och folkrörelsefondbaserad på delar av statens intäkter från spel och lotterier (yrkande 2). I det nämnda riksdagsärendet uttalade utskottet bl. a. attett kontinuerligt statligt stöd inte skall utgöra en nödvändig förutsättningför tillkomsten av kulturfonder. I sammanhanget erinrade utskottet också om denmöjlighet som kan finnas att ge bidrag av lotterimedel från intäkter frånKulturlotteriet. Utskottet, som så sent som avstyrkte ettmotionsyrkande med samma innehåll som det nu aktuella, kan inte finna att detfinns skäl för att ta något ytterligare initiativ i fondfrågan.Härvidlag vill utskottet särskilt framhålla att så länge de av riksdagenbegärda övervägandena om kulturfonder inte föreligger, det inte är påkallatatt tar ställning till frågan om sådana fonder skall ha ett vidaresyfte än vad som förutsattes . Det finns inte heller anledning förriksdagen att nu uttala sig för ett mer omfattande statligt stöd än vad somanges i det tidigare riksdagsbeslutet. Motion Kr236 avstyrks således i aktuelldel. Utskottet vill i detta sammanhang nämna att utskottet i början av nästariksmöte kommer att behandla ett antal motioner som rör bl. a. föreningslivetsmöjligheter att få intäkter genom lotteriverksamheten. KultureUtstöd för Sverigefinnar KrU 1986/87:12 Ett utökat kulturellt stöd bör ges till den Sverige-finskaminoriteten, dvs. den finskspråkiga gruppen i , anser imotion Kr315. I motionsmotiveringen, som finns i motion Ub829, anförs ihuvudsak att den Sverige-finska identiteten bäst stärks genom att ett ökatantal radio- och TV-program produceras i och genom att stödet tillövrigt finskspråkigt kulturliv förstärks, däribland till teater, kyrka,föreningar, tidningar och tidskrifter. Utskottet lämnade - i yttrande tillsocialförsäkringsutskottet över en likartad motion (KrU 1985/86:5 y) - enrelafivt utförlig redovisning för det omfattande stödet till de i Sverigebosatta finländarnas kulturaktiviteter. Utskottet hänvisar till redovisningen.Som komplettering till denna vill utskottet nämna att i proposition 1985/86:99om verksamhet m.m. framhölls att den finskspråkiga gruppensrätt till programservice i radio och TV måste anses ha en delvis annan karaktärän övriga invandrargrupper med hänsyn till såväl de historiska banden mellanSverige och som gruppens storlek. Utskottet erinrade i sammanhanget omden nordiska språkkonventionen, det nordiska avtalet om kulturellt samarbetesamt överenskommelsen om gemensam nordisk arbetsmarknad (KrU 1985/ 86:21 s.28). En särskild utredare har tillkallats med uppgift att undersökaförutsättningarna för en utökad överföring av svenska TV-program till Finlandoch finländska TV-program också till . Utskottet vill här slutligennämna att samarbetsgruppen mellan och för Sverigefinländskakulturfrågor har lagt fram en lägesrapport som innehåller bl. a. enredovisning för stödet till finsk kulturverksamhet i . Mot denredovisade bakgrunden avstyrks motionen. 1. beträffandede kulturpolitiska målen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Kr298 yrkande 1 och 1986/ 87:Kr318 yrkande1, 2. beträffande främjande av den svenska nationellakulturens ut veckling attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr210 yrkande 1, 3. beträffandestatsutgifterna för kulturändamål m. m. att avslår motion1986/87:Kr236 yrkande 1, 4. beträffandefördelningen av kulturstöd attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr318 yrkande 3, 5. beträffandedet statliga stödet till regional kulturverksamhet attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Kr236 yrkandena 3 och 4,1986/87:Kr245, 1986/87:Kr254, 1986/87:Kr316 yrkande 1 och 1986/87:Kr318 yrkande5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 6. beträffande del statliga stödet till dekulturella institutionerna i KrU 1986/87:12 attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr434 yrkande 2, 7. beträffande nymusikteater i att avslår motion 1986/87:Kr271, 8. beträffandeHelsingborgs museum attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr316 yrkande 2, 9. beträffande Stockholmsbaserade institutionersansvar för kullurli vet i hela landet attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr236 yrkande 5, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Kr210 yrkande 4 och 1986/ 87:Kr318 yrkande4, 11. beträffande kulturfond för den svenskanationella kulturens utveckling attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Kr210 yrkandena 2 och 3, 12. beträffande en kultur- och folkrörelsefondfinansierad genom statlig spelverksamhet attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr236 yrkande 2, 13. beträffande kulturellt stöd för Sverigefinnar att avslår motion 1986/87:Kr315. Regeringen har under punkt Fl (s. 330-334) föreslagitriksdagen att 1. ta del av vadsom i propositionen anförts om statens kulturråds organisation, 2. till Statenskulturråd för /88 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:Kr265 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående ställning. I motion 1986/87:Kr318 av m.fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens kulturråds uppgifter. En översyn har gjorts av , som inrättadesi samband med kulturpolitiska beslut. Syftet med översynen har varitatt anpassa uppgifter och organisation till den utveckling som ägt rum. Isistnämnda hänseende erinras i propositionen om att har fått ökadbetydelse som förvaltningsorgan bl. a. genom det ökade behovet av att granskaoch 2 1986/87. utvärderade statliga insatserna. I samma riktning verkar också rådets ökade KrU1986/87:12 uppgifter med att fördela bidrag till olika ändamål. Det ankommer på regeringen att ta ställning tillhuvuddelen av de förslag som redovisas av utredningen.