bet · GA01UbU14 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att mom. 5 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 5. beträffande antaletelevplatser inom gymnasieskolans lilla ram för budgetåren 1987188-1989/90 attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub817 yrkandena 33 samt 34 delvis, med anledning av proposition 1986/87:100 och med avslag på 62 motionerna1986/87:Ub242 yrkande 2 delvis och 1986/87:Ub322 som UbU 1986/87:14 sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Formerna för minskning av lilla ramen (punkt 1, mom. 6) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar "Utskottet konstaterar" och på s. 19 slutar "yrkande2" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar inledningsvis att minskningen nu avutskottet föreslagits bli betydligt mindre än vad ursprungligen tänkts.Utskottet har vidare tydligt förordat en successiv avveckling av vissautbildningar med karaktär av intern personalutbildning på främst vårdområdet. I den mån härutöver minskningar av platsantalet inom lillaramen blir aktuella bör ett avgörande kriterium vara vakansgraden för de olikautbildningarna i respektive län. Utskottet ser nämligen med oro på de höga, ochdärtill växande, antalen outnyttjade platser på vissa typer av utbildningarinom lilla ramen. Vad utskottet nu har anfört bör med bifall tillmotion 1986/ 87:Ub312 yrkande 2 och med anledning av motion 1986/87:Ub283 somsin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 6 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 6. beträffande minskning avlilla ramen att med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1986/87:Ub283 som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet har anfört, Ett bemyndigande för regeringen att för budgetåret1987/88 medge en utökning av totalramen för elevplatser i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar (punkt 1, mom. 7) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar "Utskottet, som" och slutar "begärda bemyndigandet"bort ha följande lydelse: Utskottet har i det tidigare förordat en ökning av antaletplatser i gymnasieskolan. I likhet med vad som förordats i de nämnda motionernaanser utskottet mot den bakgrunden att inte bör ge regeringen någotbemyndigande att utöka den totala ramen för gymnasieskolan. Ifall en utökningav arbetsmarknadsskäl bedöms nödvändig, bör regeringen i stället återkomma fillriksdagen med begäran om erforderliga medel på tilläggsbudget. Detta börriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub312 yrkande 9 och 1986/87:Ub827yrkande 28 som sin mening ge regeringen till känna. 7 i utskottets hemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: UbU1986/87:14 7. beträffande ett bemyndigande för regeringenatt för budgetåret 1987188 medge en utökning av totalramen för elevplatser i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub312 yrkande 9 och 1986/87:Ub827yrkande 28 samt med avslag på proposition 1986/ 87:100 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Överintag i gymnasieskolan (punkt 1, mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar "Medgivande till" och slutar "yrkande 12" bort haföljande lydelse: Med den kraftiga platsökning som utskottet i detföregående har förordat bör enligt utskottet själva behovet av överintag kunnaminskas avsevärt. Överintag kan endast ha negativa effekter på skolansarbetsmiljö och därmed på arbetsresultaten. Utskottet har inhämtat att enligtsenast tillgängliga statistik () förekom det överintag i avklasserna på de tre-och fyraåriga linjerna. Utskottet anser mot denna bakgrund att möjligheten tillöverintag av elever i gymnasieskolan bör avskaffas fr.o.m. /88.Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub817 yrkande 12 som sinmeningge regeringen till känna. dels att mom. i i utskottets hemställan i punkt 1 bort haföljande lydelse: 8. beträffandeöverintag i gymnasieskolan attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub817 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, Omfördelning av platser (punkt 1, mom. 9) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20 börjar"Utskottet inser" och slutar "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottet inser väl de tekniska vinster ochadministration denna modell kan ge. Med hänvisning till den omvittnade betydelsen av attövertänkta linjeval i görligaste män tillgodoses finner utskottet det viktigtatt flexibiliteten för omfördelningar kan göras så stor som möjligt. Omomfördelningar kan beslutas direkt av länsskolnämnderna (och inte, som , avSÖ) så fort sökandebilden står klar, minskar risken att fler elever än nödvändigtändrar sina val. Preliminärintagningen kan då bättre än nu fylla sin uppgiftatt ge vägledning inför den slutliga intagningen. Enligt utskottets mening börlänsskolnämnderna i fortsättningen själva få besluta om omfördelningar avplatser redan före preliminärintagningen. bör med bifall till motionerna1986/87:Ub312 yrkande 8 och 1986/87:Ub820 yrkande 2 som sin UbU 1986/87:14mening ge regeringen detta till känna. dels att mom. 9 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 9. beträffande omfördelning avplatser att med bifall till motionerna 1986/87:Ub312 yrkande 8 och1986/87:Ub820 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktadelinjer (punkt 1, mom. 12) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar "Utskottet ser" och på s. 24 slutar "yrkande 31" bortha följande lydelse: Utskottet ser det, i likhet med både föredragandestatsrådet och mofionärerna, som naturligt att en moderniserad yrkesutbildningkommer såväl flickor som pojkar till del. Utskottet har därför medtillfredsställelse erfarit att planering numera pågår även för hittillstraditionellt kvinnligt dominerade områden såsom vård och social service. Utskottet delar emellertid också mofionärernas syn påvikten av att utveckla den konsumentekonomiska utbildningen till att passaförändrade krav från arbetslivet. För den omgång av försöksverksamheten som ärtänkt att starta /89 bör enligt utskottet 250 av de 500 platsernareserveras för yrkesutbildningar som traditionellt attraherar kvinnliga sökande. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub827yrkande 31 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 12 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 12. beträffandeförsöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade hnjer att med bifalltill motion 1986/87:Ub827 yrkande 31, med anledning av proposition 1986/87:100och med avslag på motion 1986/87:Ub312 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört, Försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade hnjer (punkt l,mom. , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar "Utskottet ser" och slutar "yrkande 10" bort haföljande lydelse: Utskottet kan i och för sig se en viss skillnad mellan deföreskrifter som finns om gynnande av underrepresenterat kön och deförslagna riktlinjerna om att en femtedel av platserna i första hand böravsättas för flickor i den begränsade försöksverksamheten. Om riktlinjernaskall antas ha någon mening, ser dock Utskottet följande problem i det kortaperspektiv 5 1986/87. sorin gäller förförsöksverksamheten. Om andelen flickor som söker till den UbU 1986/87:14elmekaniska Utbildningen skulle bli mindre än en femtedel - vilket torde varadet realistiska -, kommer intagningsplatser att undandras från denna yiktigautbildning. Detta skulle minska hela försökets värde. Enutgångspunkt för försöksverksamheten måste vara att den skall i någon form fåen fortsättning . I ett längre perspektiv synes ettgivet minimiantal flickor eller-för en annan, tänkt utbildning-pojkar än mertvivelaktigt. Utskottet avvisar en könskvotering av detta slag och föreslår attriksdagen med bifall fill motion 1986/87:Ub312 yrkande 10 som sin mening gerregeringen dettatill känna. delsatt mom. 12 i utskottets hemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 12. beträffandeförsöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer att med bifall till motion 1986/87:Ub312 yrkande 10, med anledning av proposition 1986/87:100 och med avslag på mofion 1986/87:Ub827 yrkande 31 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, Principerna för en modernisering av den gymnasiala yrkesutbildningen(punkt 1, mom. 13) PärGranstedt (c), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar "Så länge" ochslutar "yrkande 9 delvis" bort ha följande lydelse: Utskottetvill i fråga om finanseringen av det tillkommande, tredje årets utbildninganföra att även denna del av gymnasieskolan bör betalas av samhället. Endastdärigenom kan samhället stå fritt och självt råda över struktur och innehåll ihela den gymnasiala utbildningen. En ökad arbetsplatsförläggning, såsom ÖGYföreslår, är att eftersträva, men den bör anordnas på skolans och samhälletsvillkor. Innanen sådan principiell grund har skapats bör enhgt utskottets mening riksdageninte göra några uttalanden om t. ex. strukturen hos en moderniseradyrkesutbildning. Vad utskottet här har anfört bör med bifall tillmofion 1986/87:Ub817 yrkande 9 delvis och med avslag på motion 1986/ 87:Ub812yrkande 18 som sin mening ge regeringen fill känna. delsatt mom. 13 i utskottets hemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 13. beträffandeprinciperna för en modernisering av den gymnasiala yrkesutbildningen att med bifalltill motion 1986/87:Ub817 yrkande 9 delvis och med avslag på motion 1986/87:Ub812 yrkande 18 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet haranfört, Principernaför en modernisering av den gymnasiala UbU 1986/87:14 yrkesutbildningen (punkt 1, mom. 13) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar "I vad" och slutar "yrkande 9 delvis" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening behöver de olika linjerna igymnasieskolan en tydligare målinriktning än de vanligen har mot ettbestämt yrke, en viss bransch eller fortsatta studier efter gymnasieskolan.Tydligt inriktade utbildningslinjer har, som utskottet ser det, stora fördelar.De kan skapa en bra mofivafion hos eleverna att kunna se en direkt kopplingmellan utbildningen och det mål den syftar till. En utveckling avgymnasieskolan bör därför syfta till att göra gymnasielinjerna bättre somantingen yrkesförberedande eller högskoleförberedande utbildning. I övrigt bör enligt utskottets mening inte göranågra uttalanden om t. ex, finansieringen av en moderniserad yrkesutbildning.Vad utskottet här har anfört bör med bifall till mofion 1986/87:Ub812yrkande 18 och med avslag på motion 1986/87:Ub817 yrkande 9 delvis som sinmening ge regeringen fill känna. dels att mom. 13 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 13. beträffande principerna fören modernisering av den gymnasiala yrkesutbildningen attriksdagen med bifall fill motion 1986/87:Ub812 yrkande 18 och med avslag pämofion 1986/87:Ub817 yrkande 9 delvis som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet har anfört, Förändringar av vårdlinjen (punkt 1, mom. 14) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar "ÖGY har" och slutar "yrkande 1" bort ha följandelydelse: ÖGY har föreslagit en förlängning av vårdlinjen till treår, och utbildningsministern har vid ett frågesvar i riksdagensagt sig vara posifiv till en förlängning av vårdlinjen. Utskottet finner ensådan helt nödvändig, inte minst med tanke på att eleverna - genomprioriteringen av de yngsta sökande - är mycket unga, när de avslutar sinutbildning. En förlängning av vårdlinjen är också helt i linje med krav sömframförts av bl. a. och företrädare för vårdhögskolorna. Enligt utskottet bör en förlängning av vårdlinjen till attbli treårig genomföras och, om så bedöms nödvändigt, utan att inväntade beslut som kan följa av den aviserade propositionen om en förändradyrkesutbildning. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub804yrkande 1 och med anledning av mofionerna 1986/87:Ub804 yrkande 2 och1986/87:Ub811 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 14 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: UbU 1986/87:14 14.beträffande förändringar av vårdlinjen att med bifall fill motion1986/87:Ub804 yrkande 1 och med anledning av mofionerna 1986/87:Ub804 yrkande 2 och 1986/ 87:Ub811 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet har anfört. Alternativkurser i engelska och B-språk pågrundskolans högstadium (punkt 1, mom. 19) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar "Utskottet vill" och slutar "yrkande 1 delvis" bortha följande lydelse: Utskottet har redan tidigare i olika sammanhang uttalat sigom värdet av en god språkutbildning och vill först erinra om att en uppdelningi allmän (lättare) och särskild (svårare) kurs fortfarande finns i ämnetengelska med de resurser för anpassning av undervisningen som därmed följer.Utskottet förutsätter att denna uppdelning bevaras även vid en eventuellläroplansöversyn för . I B-språk är däremot läget ett annat och påkallar enligtutskottet åtgärder. Den uppdelning i allmän och särskild kurs somtidigare fanns i B-språk avskaffades av i samband med beslutet om nyläroplan för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr.1978/79:422). B-språken garanterades därvid för anpassning av undervisningenlika stora lärartimresurser som de tidigare hade haft med den gamla uppdelningeni olika kurser. Utskottet vill här uppmärksamma det faktum att om detta alltjämt gäller och är bindande för skolstyrelseroch skolledningar. Utskottet har tyvärr erfarit att detta inte överallt hariakttagits. Vidare har utskottet noterat att de kommuner som deltar i det s. k.frikommunförsöket fått dispens att använda de nämnda, särskildaB-språksresurserna till andra ändamål (SFS 1987:49, 4 a §). Läroplanen utsäger klart att studier i B-franska ochB-tyska skall vara öppna för alla elever och kunna fullföljas av alla elever.Särskilt mot bakgrund av vad som anförts är det enligt utskottetväsentligt att B-språksundervisningen kan anordnas i olika svårighetsgrader föratt anpassas till alla elever. För detta syfte har tidigare uttalatsig om en viss extra resursmängd. För att denna verkligen skall tillförsäkrasB-språken synes det mest praktiskt att återinföra uppdelningen i allmän ochsärskild kurs. Detta bör med bifall till motionerna1986/87:Ub213 yrkande 2 och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis som sin mening geregeringen till känna. dels att mom. 19 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 19. beträffande alternativkurseri engelska och B-språk på högstadium attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 2 och 1986/87:Ub807yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringen fill gg känna vadutskottet har anfört. Förstärkttimtal i B-språk på högstadium UbU 1986/87:14 (punkt 1, mom. 20) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar "Utskottet noterar" och på s. 28 slutar "delvisavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet noterar för sin del att i den läroplan förgrundskolan som gällde ännu kunde veckofimtalet förB-språk vara upp till 13. Ett återställande av timtalen till denna nivå skulleöka antalet övningsfillfällen -så viktigt för språk - och därmed höjaspråkkunskaperna på den grundläggande nivån. Föredragande statsrådet har för sin del i inledningen tillbilaga 10 till budgetpropositionen (s. 33) inte uteslutit att det i samband meden revision av läroplanen skulle kunna vara möjligt att gör vissa justeringar.Han vill dock se en klar koppling mellan eventuella ökningar av fiden för olikaämnen och det uppdrag som SÖ har fått när det gäller att redovisa underlag fören definition av grundläggande färdigheter i framför allt vissa basämnen.Utskottet, som till basämnen vill räkna även B-språk, har erfarit att dettauppdrag kommer att redovisas till regeringen under nästa budgetår. I den samlade avvägning av olika intressen och bedömningarsom då blir aktuell bör i underlaget för denna ligga en förstärkning avtimtalet i B-språk. Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1986/87:Ub213 yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis som sinmening ger regeringen detta till känna. dels att mom. 20 i utskottets hemställani punkt 1 bort ha följande lydelse: 20. beträffande förstärkt timtal i B-språkpå högstadium attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 1 delvis och1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, Förstärkt språkundervisning i (punkt 1, mom. 21) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar "" och slutar "yrkande 2" bort ha följande lydelse: finns inte möjligheten att som tillval läsa tvåfrämmande språk på högstadiet. I och med införaridet av "lokala"tillval har man dessutom upplevt en rivalitet mellan spräkfillval och lokalatillval. Pä ett par orter i landet pågår - enligt vad utskotteterfarit - försök med möjligheter till ett utökat språktillval. De utvärderingarsom gjorts av försöket visar bl. a. att fler elever valt att läsa ettfrämmande språk. Utskottet anser att behovet av bättre språkkunskaper är såangeläget, att alla elever i bör ges möjligheter att förutomengelska studera två främmande språk på högstadiet och att ett främmande språksom tillval inte skall 6 1986/87. behövakonkurrera med andra tillvalsmöjligheter. Detta bör med UbU1986/87:14 bifalltill motion 1986/87:Ub827 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till dels att mom. 21 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 21. beträffande förstärktspråkundervisning i att med bifall fill motion1986/87:Ub827 yrkande 2 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottethar anfört, S. k. språkgymnasier (punkt 1, mom. 23) , och (alla m) anser rfe/5 att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar "Utskottet har" och slutar "yrkande 1 delvis" bortha följande lydelse: Utskottet vill här först erinra om att under desenaste åren godkänt flera särskilda anordningar i syfte att tillgodose eleversspecialintressen. Efter modell av de s. k. idrottsgymnasierna har timplanernajämkats för såväl estetiska ämnen som, senast, matematik vid ett särskilts, k.matematikgymnasium. Ett naturligt komplement till den senareförsöksverksamheten vore enligt utskottet att, likaledes försöksvis, inrättasärskilda språkgymnasier. Vid dessa skulle, som motionärerna föreslår,undervisningen i ett eller ett par språk utökas genom att högst fem veckotimmari andra ämnen byttes ut. Försök bör också kunna göras med att bedrivaundervisningen i ett eller flera andra ämnen på främmande språk, företrädesvisengelska. Vad utskottet har förordat bör med bifall tillmotionerna 1986/87:Ub213 yrkande 3 och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis som sinmening ge regeringen till känna. dels att mom. 23 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 23. beträffande s. k.språkgymnasier att med bifall till motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 3och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört, Vissa förstärkningar av språkprogrammet i gymnasieskolan (punkt 1, mom. 24) , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. .30börjar "Enligt utskottets" och på s. 31 slutar "yrkandena 1 och3" bort ha följande lydelse: Utskottet vill peka pä att ett system med garanteradminimiundervisningstid för B- och C-språk av det slag som utskottet harförordat i sig innebär en viss förstärkning av de reella timtalen förundervisningen. Med hänvisning till vad utskottet vid upprepade tillfällenhar anfört om vikten av en god språkutbildning är detta dock inte tillräckligt.Enligt utskottets uppfattning skulle avsevärda vinster i språkundervisningenkunna nås redan genom någon veckotimmes ökning för resp. språk. Utskottet har erfarit att SÖ i olika sammanhang tillinnevarande år aviserat . UbU 1986/87:14 ett samlat förslag om förändringar igymnasieskolans språkprogram. Regeringen bör, när detta inkommit, behandlafrågan om förstärkningar för B-och C-språken i gymnasieskolan med förtur och ommöjligt förelägga, förslag härom redan i nästa budgetproposition. Vad som i motion 1986/87:Ub818 yrkande 1 föreslagits om entreårig studiegång i språk bör ses i ett längre perspekfiv, där timplaner förfler linjer kan behöva ses över. Vad beträffar yrkande 3 i samma mofion - omundervisning i engelska i vissa ämnen - bör erfarenheter först vinnas av bl. a.den försöksverksamhet som bedrivs med undervisning på engelska på vissatekniska studievägar i . Vad utskottet nu har förordat bör med bifallfill motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub807 yrkande 1delvis samt med anledning av motion 1986/87:Ub818 yrkandena 1 och 3 som sinmening ge regeringen till känna. dels att mom. 24 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 24. beträffande vissaförstärkningar av språkprogrammet i gymnasieskolan attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 1 delvis och1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis samt med anledning av motion 1986/87:Ub818yrkandena 1 och 3 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet haranfört, Studier i utomeuropeiska språk (punkt 1, mom. 25) (), (), (), (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar "Utskottet, som" och slutar "yrkande 35" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är avstort värde för vårt land med ökade kunskaper i utomeuropeiska språk, bl. a.med tanke på vårt lands kulturella och kommersiella förbindelser. Åtminstone påstörre orter bör det vara möjligt att utnyttja de kvalificerade lärare somfinns inom högskolan och därmed bredda språkutbudet i den önskade riktningen.Även om det står skolhuvudmannen fritt att tillsammans med den statligaskoladministrafionen ta de initiativ och beslut som behövs, kan vissapraktiska omständigheter sätta en gräns för möjligheterna. Enligt utskottetsmening vore det värdefullt med en genomlysning av de praktiska problem som kanfinnas och av vilka åtgärder som kan lösa dessa. Utskottet föreslår därför attregeringen av uppmanas att återkomma med en redovisning av frågan ochde förslag fill åtgärder som kan bedömas nödvändiga. Vad utskottet här har förordat bör med bifalltill motion 1986/87:Ub817 yrkande 35 som sin mening ge regeringen till känna. dels att mom. 25 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: UbU 1986/87:14 25.beträffande studier i utomeuropeiska språk att med bifall till motion1986/87:Ub817 yrkande 35 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethar anfört, Separata flickgrupper i tekniska ämnen (punkt 1, mom. 30) (), (), () och Kersfin () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar "Utskottet har i denna fråga" och slutar "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottet har i denna fråga inhämtat att renodladeflickgrupper redan prövas i olika sammanhang även vid sidan av de särskildasommarkurser i teknik som tidigare redovisats, när utskottet behandlat dennafråga. Utskottet är dock medvetet om att en indelning i renaflickgrupper inte alltid låtit sig göras, även om ambitionen funnits i detenskilda fallet. Ett hinder har därvid kunnat vara att extra kostnader, vidvissa elevtal, kan uppstå för en på detta sätt avgränsad undervisningsgrupp.Utskottet vill här peka på att prioriteringar av detta slag lättare än hittillsskall kunna prövas inom det nya statsbidragssystemet (prop. 1985/86:97, UbU1985/86:37, rskr. 1985/86:357). Utskottet finner likväl att motionärernas förslag välskulle främjas av en systematiskt bedriven och utvärderad försöksverksamhet iett antal här aktuella ämnen. Utskottet, som förutsätter att en sådanförsöksverksamhet inte permanentas till t. ex. pojk- och flickteknik, föreslåratt med bifall till motionerna 1986/87:Ub815 yrkande 4 och 1986/87:Ub825 yrkande 1 som sin mening ger regeringen fill känna det som här haranförts.