bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet delar i övrigt de bedömningar som görs avförsvarskommittén och regeringen och förordar en ekonomisk ram för ändamåletför hela femårsperioden på I 096 milj. kr. eller i genomsnitt 219,2 milj. kr.per är. Utskottet avstyrker därmed motion FÖ136 (vpk) yrkande 3 d. När det gäller genomförandet av 1982 ärs försvarsbeslut ifråga om den civila hälso- och sjukvården i krig har utskottet kunnatkonstatera att detta tagit att genomföra bl. a. pä grund av långdragnaförhandlingar mellan statens förhandlingsnämnd och sjukvårdshuvudmännen.Utskottet vill med anledning härav betona vikten av att det kommande försvarsbeslutetsintentioner i fräga om den civila hälso- och sjukvärden kan förverkligas.Utskottet anser det angeläget att regeringen noga prövar de möjligheter somfinns att åstadkomma en snabbare process för genomförande av beslutet. Anslagsfrågor för /88 Under femte huvudtiteln iipptas tre anslag som avserberedskapen för den civila hälso- och sjukvärden, nämligen anslagen E 13.Statens bakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet, E 20.Beredskapslagring och utbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig och E 21.Driftkostnader för beredskapslagring m. m. Beträffande anslaget E 20. Beredskapslagring ochutbildning m. m. för hälso- och sjukvård i krig har regeringen föreslagit att för budget /88 anvisa ett reservationsanslag av . Detta innebär en ökning av utgifterna frän anslaget i förhållande till /87 med drygt 76 milj. kr. De totala utgifterna på anslaget beräknas till 162,2 milj. kr. Av propositionen framgår (se bl. a. bil. 4 s. 31) att föredragande statsrådet i likhet med vad som framförts frän försvarskommittén anser att en viss del av avsedd försäljning av vissa beredskapslager hos överstyrelsen för civil beredskap bör användas för att förstärka hälso- och sjukvårdens beredskap, vilket minskar anslagsbehovet med 100 milj. kr, 269 Utskottet har ovan behandlat ett motionsförslag (vpk) omgodkännande FöU 1986/87:11 av kostnadsförslag för hälso-ochsjukvården i krig under Bilaga 5 den kommande femårsperioden. Någotföljdyrkande rörande anslagen för /88 har inte framställts.Utskottet kan dock redovisa att i sin anslagsframst.ällning /88 och enligt sitt högsta kostnadsalternativ underifrågavarande anslagspunkt äskat ett belopp av 280,1 milj. kr. Utskottet tillstyrker med bifall till regeringens förslagatt under femte huvudtiteln till Beredskapsiagring för hälso- ochsjukvården m. m. /£'2ö)för /88 anslår ett reservationsanslag av62 . Utskottet konstaterar att regeringen beträffande denstörsta delen av anslaget föreslagit en sammanlagd summa om drygt 76 milj, kr,utan närmare angivande av fördelning på de i anslaget ingående delposterna.Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att inledaöverläggningar med bl, a. om den lämpliga fördelningen mellanposterna. Utskottet har ingen erinran mot ett sådant förfarande i dettaspeciella fall, men förutsätter att regeringen beaktar de av utskottet gjordauttalandena i fråga om försörjningen med sjukvårdsförnödenheter m, m. Socialstyrelsenhar under anslaget E 21 äskat ett belopp av 65,4 milj, kr. Utskottet tillstyrker att med bifall tillregeringens förslag för budgetåret 198//88 under femte huvudtiteln anvisar till Statens bakteriolo-. giska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksamhet (E 13) ett förslagsanslag av . och till Driftkostnader för beredskapslagring m. m. (E 21)ett förslagsanslag av . Vad som i övrigt anförs i propositionen föranleder intenågot uttalande från .socialutskottets sida, Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (vpk), (),() och (). Avvikandemening föu 1986/87:11 Bilaga 5 Ekonomisk ram för den civila hälso- och sjukvården i krig jämteanslagsfrågor för /88 (vpk) anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s, 14 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 3 d,"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att en kraftig förstärkningav uthållighet och kapacitet för den civila hälso- och sjukvården i krig numäste komma till stånd. Tvä slags förbättringar måste genomföras. För detförsta krävs ett större hänsynstagande till beredskapsaspekter när denfredstida vården planeras och organiseras. Detta är ett långsiktigt mäl somalltför lite beaktats när stora sjukhuskorhplex byggts iipp och mindre sjukhusoch sjukstugor lagts ned och andra värdmöjligheter dragits in. För det andragällei" det akuta åtgärder för att öka beredskapen. Utskottet anser attden ekonomiska ram pä i genomsnitt 342,6 milj. kr./är för femårsperioden somsocialstyrelsen föreslagit är väl motiverad och bör godkännas av , delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet tillstyrker med" och slutar med "." bort ha följande lydelse: När det gäller den ekonomiska ramen för den civila hälso-och sjukvården i krig har utskottet tillstyrkt att den av socialstyrelsenföreslagna ramen godkänns av . Detta ställningstagande föranlederhöjning av anslagen E 20. Beredskapslagring för hälso- och sjukvården m. m,och E 21, Driftkostnader för beredskapslagring m. m. Utskottet tillstyrkerdärför att under femte huvudtiteln för budgetaret 1987/88 tillBeredskapslagring för hälso- och sjukvården utöver vad som föreslagits iproposition 1986/87:95 bil. 4 anvisar ett reservationsanslag av 217 900 000 kr.Vidare tillstyrker utskottet att under femte huvudtiteln /88 till Driftkostnader för beredskapslagring m. m. (E 21)utöver vad som föreslagits i nämnda proposition anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker med bifall till regeringens förslagatt under femte huvudtiteln för budgetåret 191/%% till Statensbakteriologiska laboratorium: Försvarsmedicinsk verksa/nhet (E 13) anvisar ettförslagsanslag av . Ledningen av hälso- och sjukvården i krig m, m. () anför: Inför den pågående avinstitutionaliseringen av sjukvärdenligger det nära till hands att beredskapshänsyn glöms bort. Jag vill framhålla vikten av att man inför planerade nedläggningar också tar kontakter med sådana myn digheter som från beredskapssynpunkt kan ha ett intresse i frågan. Kulturutskottetsyttrande f f '" *' Brlaga 6 om totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1986/87:95delvis) härden beslutat hemställaom yttrande frän kulturutskottet över viss del avproposition 1986/ 87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling. tar i sitt yttrandeupp propositionen i vad avser inriktningen av den gällande beredskapsplanläggningenför verksamhet till den del den avser psykologiskt försvar samtmotion 1986/ 87:Föl27 yrkandena 13 och 14 och motion l986/87:Föl49. I avtal mellan staten och () reglerasdels detta bolags uppgifter som moderbolag i koncernen, dels koncernensverksamhet under krig och krigsfara det s. k. krigsavtalet. Vid tillämpningenav krigsavtalet förändras Radio-koncernens verksamhet. 1 sinkrigsorganisation skall koncernen utgöra en självständig organisation inomtotalförsvaret och lyda direkt under regeringen. SR har enligt krigsavtalet attutarbeta erforderliga beredskapsplaner för verksamheten i krig eller krigsfara,SR redovisar femåriga verksamhetsplaner för koncernens försvarsberedskap,I tillämpliga delar har planerna utarbetats i samråd med ochförsvarsstaben, I propositionen framhålls att radion och televisionen haren betydelsefull funktion att fylla vid överraskande händelser och angrepp samtunder beredskap och krig. Det är då av största vikt att viktiga meddelandensnabbt när ut till allmänheten och att denna även i övrigt får en snabb ochsaklig information. gällande riktlinjer sammanfattas på följande sätt, Planeringenskall bedrivas sä att programverksamheten, i första hand sändningsledning ochnyhetsverksamhet, kan bedrivas utan avbrott, Verksamhetenskall planeras sä att bästa möjliga kontakt kan upprätthållas med olikasamhällsorgan, för beredskap och krig skall planeras sä att den sä längt möjligtöverensstämmer med verksamhetsformer och ansvarsfördelning i fredstid. Föredragande statsrådet utbildningsministern anser attdessa riktlinjer bör kunna ligga till grund för SR:s beredskapsplanering ävenunder den kommande försvarsperioden. I den senaste verksamhetsplanen med en redovisning förberedskapslä- FöU 1986/87:11 get framhåller SR bl, a,vikten av ett fungerande samband Bilaga 6 och samverkan mellansändningsledning och nyhetsverksamhet om allmänheten skall kunna få snabb ochkorrekt information, SR planerar bl. a. , med hänsyn till de brister som kunnatkonstaterasatt / 881991/92 särskilt uppmärksamma områdenapersonalplanering och utbildningsverksamhet, återanskaffning av tekniskmateriel och fortsatt planering av krigsuppehållsplatser, utbyggnad avlänsradion med ökade möjligheter till lokala program samt utnyttjande avtillkommande distributionsnät och sändare för ljudradion. har ingen erinran mot de uttalanden omplaneringsarbetet vid som utbildningsministern har gjort. Frågan om hur närradions tekniska resurser skall utnyttjasvid krig och krigsfara bör enligt propositionen övervägas ytterligare. Närradions användning i krig och de krav som kan ställaspå den fortsatta utbyggnaden av närradion från totalförsvarssynpunkt behandlasav styrelsen för psykologiskt försvar i en programplan för perioden /88 1991/92. Styrelsen konstaterar att det finns ca 100 sändare idrift och att 1 500 tillstånd att sända har beviljats. Utbyggnadstakten kanberäknas bli ett tiotal sändare . De närradiosändare som är i driftberäknas kunna nä ut till 3 4 miljoner invånare och täcker ca 10 000 km-.Styrelsen anser att närradion och lokala program med kabelnät inte kanbehandlas för sig utan mäste ses som en del av de resurser som sammantagetfinns pä etermedieområdet i . Styrelsen diskuterar följande fyra olikaalternativ för hur närradion skall kunna utnyttjas i beredskap och krig. Närradionsänder enligt samma normer som i fred med de begränsningar som följer av attpersonalsituationen förändras genom inkallelser etc. Endast den lokala information som sänds över . P 3-nätet när utlokalt till allmänheten. Närradiostationernaövertas av kommunerna och utnyttjas av den kommunala informationscentralen. Närradiostationernaanvänds för sändningar av länsradioprogrammen. Härigenom fårlänsradioprogrammen större möjlighet att sända över fiera sändare och anpassasefter skilda lokala behov. Styrelsen har vid sina överväganden funnit att enkombination av de tvä senast angivna alternativen bör prövas från följandeutgångspunkter. Närradions sändare och frekvenser skall användas förlänsradions sändningar. Länsradiosändningen kan avbrytas för sändning avviktiga kommunala meddelanden i lokala sändningar. skall ansvaraför planeringen av verksamheten, I motionerna Föl 27 (c) och Fö 149 (m) kritiserasställningstagandet) propositionen, I den först nämnda motionen anknytermotionärerna till de ovan refererade alternativen. Med hänsyn till den centralaroll som kommunerna tilldelats i krigsorganisationen förordar de attkommunerna skall överta sändarna samt att viss föreningsverksamhet skall kunnafortsätta. Motionärerna tar även upp förslaget att använda närradion för attlarma befolkningen. De avvisar förslaget som helt orealistiskt då stora delarav landet skulle komma att stå utanför ett sådant alarmeringssystem, I motion 18 1986/87.10 sa/nl. FÖ149framhålls att närradion bör utgöra en viktig resurs inom totalförsva- FöU1986/87:11 rets civila del i kriser och krig. Motionären hävdar att det förnärvarande Bilaga 6 inte finns någon planering för hur närradioh skallutnyttjas som resurs inom totalförsvaret. Sädana planer måste, anser han,utarbetas . Vidare måste en myndighet få ansvaret förnärradiosändarnas säkerhet i händelse av krig eller krigsfara. Med hänsyn till att styrelsen för psykologiskt försvar harföreslagit att den skall fä i uppdrag att pröva under vilka former närradionsresurser bäst skall tas till vara utifrån beredskapskravet utgår utskottet frånatt de synpunkter som motionärerna fört fram kommer att beaktas i detfortsatta utredningsarbetet. Utskottet anser därför att motionerna Fö 127 i häraktuell del (yrkande 13) och FÖ149 inte bör föranleda någon åtgärd.Utskottet vill dock understryka att det är angeläget att utredningsarbetetbedrivs skyndsamt. I motion Fö 127 aktualiseras frågan om hur deradiofrekvenser för sändningar på lång-och mellanvåg som genom internationellaöverenskommelser tilldelats skall kunna utnyttjas för totalförsvaretsbehov. Av de åtta frekvenser som tilldelats utnyttjas för närvarandetvå. Motionärerna uttrycker viss oro för att skall förlora de tilldeladefrekvenserna om dessa inte utnyttjas. Sändningar med AM-teknik på lång- ochmellanvåg kan enligt motionärerna spela en viktig roll från totalförsvaretssynpunkt, bl, a. kan den svenskei statsledningen härigenom få ut budskap tillomvärlden i en krissituation. Vid en ockupation ger ett nät av AM-sändaremöjligheter för den svenska statsledningen att fä ut information till helabefolkningen. De anser därför att en decentraliserad utbyggnad av läng- ochmellanvågsnätet är motiverad, 1 den fastställda frekvensplanen för lårig- ochmellan vågsbanden finns förutom LV som används för LV ochSölvesborg M V som togs i bruk 1985 ytterligare sex tilldelningar som inteanvänds. De är följande, nämligen LV, MV, MV, MV, M V och M V. MV täcker en stor del av ,särskilt under dygnets mörka del. Inriktningen för lång- ochmel-lanvågssändningarna är främst att ge täckning utanför landet. För täckningav områden på större avstånd finns kortvågsstationer i och i Karlsborg.Enligt vad utskottet inhämtat avser att i sin anslagsframställningför /89 ta upp frågan om reinvestering av sändare för kortvåg.Televerket har inte föreslagit någon utbyggnad av lång- ellermellanvägsstationer i årets anslagsframställning: påpekar dock attdä frekvensplan upphör att gälla det finns risk för att detilldelade frekvenserna inte kan bibehållas om de inte används för svenskasändare. Utskottet behandlade (KrU 1985/86:21 s. 50) motionsförslagom det framtida utnyttjandet av de AM-frekvenser som tilldelats Sverige.Utskottet som avstyrkte motionen uttalade att det är viktigt att denna frägablir föremål för en allsidig prövning. Vidare redovisade utskottet att införett internationellt beslut om en ny frekvensplan förslag kommer att lämnas avteleverket efter samråd med om användningen avAM-frekvenser, Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning att frågan om utnyttjande av FöU1986/87:11 de tilldelade AM-frekvenserna bör ytterligare prövas. Med hänvisningtill Bilaga 6 det anförda anser utskottet att motion FÖ127 i här aktuelldel (yrkande 14) inte bör föranleda någon åtgärd, (), (), (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), (),(), (m), (), KerstinGöthberg (c), (), () och (). Trafikutskottetsyttrande föui986/87:ii över proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsattautveckling jämte motioner Försvarsiitskottethar beslutat att beträffande proposition 1986/87:95 om totalförsvaretsfortsatta utveckling jämte motioner delsbereda vart och ett av övriga utskott tillfälle att lämna yttrande tillförsvarsutskottet, , delshemställa om yttrande från trafikutskottet såvitt avserbilagorna 5 och 6. Trafikutskottetfår med anlednnig härav anföra följande. Enligtpropositionens bilaga 6 bör organisatoriskt avskiljas fråntullverket och bilda en egen civil myndighet inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde och inom den militära utgiftsramen. Dettaförslag och de i anslutning därtill väckta motionerna berör ej trafikutskottetsberedningsområde. Utskottet finner därför ej anledning att yttra sig i frågan. Utskottethar ej heller i övrigt funnit anledning att yttra sig över andra delar avpropositionen än dess bilaga 5 och de i anslutning därtill väckta mottonerna1986/87:Föl25 (c) och 1986/87:Föl27 (c) yrkande 16. Därjämte behandlarutskottet i det följande den under den allmänna motionstiden vid innevarande ärsriksmöte väckta mottonen 1986/87:T803 (c) med . överlämnar - under förutsättning avförsvarsutskottets medgivande - denna motion ttll försvarsutskottet. Civilt totalförsvar: funktionen Telekommunikationer sistnämnda mottonen yrkas (1) att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om att minskatelekommunikationernas sårbarhet och (2) att anslår erforderligamedel för att uppfylla de krav som samhället har rätt att ställa på televerketoch dess tjänster. Motionärenframhåller att samordningsbehoven inom totalförsvaret i fråga om telekommunikationer är så stora att de vida överstiger den samordningskapacitet som totalförsvarets chefsnämnd (TCN) och totalför svarets teleberedning (TTB) har. Försvarsinvesteringar - fortsätter motio nären - finansieras i allt väsentligt över anslaget H 1, som alltsedan år 1963 ~'" legat på ungefär sanimanivå med ca 12 milj. kr. Detta är enligt FöU 1986/87:11 motionären heltotillräckligt med hänsyn till de omfattande tekniska Bilaga 7 investeringar somsker i nät under . Det är vidare av störstavikt att fastställa ett myndighetsansvar för försvarsinvesteringar och dessasfinansiering. Även samverkansformerna är mycket betydelsefulla. Slutligenframhåller motionären att endast den "högsta nivån" i televerketsperspektivstudie fas B torde uppfylla de krav som samhället har rätt att ställapå och dess tjänster. Ipropositionen föreslår regeringen, såvitt nu är i fråga, (1) att riksdagengodkänner de riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av televerketsförsvarsberedskap som föredragande departementschefen har angett och (2) attriksdagen godkänner att försvarsinvesteringar fr,o,m, budgetåret1987/88 finansieras med rörelsemedel, Ipropositionen framhålls att enligt regeringens anvisningar utarbetaten programplan för perioden /88-1991/92 avseende planeradeberedskapsåtgärder i nät. Planeringen skulle enligt anvisningarnaha som utgångspunkt att en betydande höjning krävs av ambitionen i fråga omkrigsskyddsåtgärder för telekommunikationssystemet samt att åtgärderna börvidtas i takt med att systemet byggs ut. De ekonomiska planeringsförutsättningarnaför var att programplaneringen avseende investeringskostnaderskulle genomföras utifrån en nivå pä 12 milj, kr. under planeringsperioden.Därutöver angav direktiven att två ökningsalternativ förinvesteringskostnaderna skulle redovisas: 30 milj, kr, resp, 75 milj,kr, per är, I programplanen redovisar planerade beredskapsåtgärderutifrån det högsta alternativet. Föredragandenanser i likhet med försvarskommittén att under perioden1987/88-1991/92 bör vidta beredskapsåtgärder som motsvarar det högstaplaneringsalternattvet. Han förordar således att en investeringsnivå på 75milj, kr, med tillhörande driftkostnader läggs till grund förteleverkets fortsatta försvarsberedskap. Den exakta investeringsvolymen bör fåvariera något för att uppnå fullgod samordning med den fredsmässiga utbyggnadenoch moderniseringen av telenätet. försvarsinvesteringar bör, ienlighet med försvarskommitténs förslag, fr,o,m, /88 finansierasmed rörelsemedel. Åtgärder på telekommunikationsområdet somtillgodoser en enstaka totalförsvarsmyndighets behov bör finansieras av denmyndigheten. Slutligenframhåller föredraganden att det kan finnas anledning att särskilt övervägaformerna för styrning av försvarsinvesteringar. Det är t,ex,angeläget att höga krav på effektiviteten i resursanvändningen kan ttllämpasför försvarsinvesteringarna liksom för insatser i övrigt. Det börankomma på regeringen att besluta om lämpliga styrformer. Avdet anförda framgår att syftet med yrkande 2 i motion 1986/87:T803 (c) att anslår erforderliga medel för att uppfylla de krav som samhället har rätt att ställa på och dess tjänster - torde få anses tillgodosett. Av propositionen framgår vidare att de krav på klarlägganden i fråga om finansiering och myndighetsansvar för investeringar på teleområdet som framställs i mottonen även de torde få anses tillgodosedda, I vad gäller kravet på ökad samordningskapacitet har utskottet erfarit att totalförsvarets 277 chefsnämnd tillregeringen lämnat en rapport med förslag ttll FöU 1986/87:11 framtidainriktning av totalförsvarets teleberedning: I rapporten föreslås en Bilaga 7 aktivering och breddning av TTB:s verksamhet i syfte att få ttll stånden bättre samordning och uppföljning på telekommunikationsområdet. Medhänvisning till det anförda, och i avvaktan på regeringens ställningstagandetill TCN: s rapport, bör förs\'arsutskottet enligt trafikutskottets meningavstyrka motion 1986/86:T803 (c). Regeringens förslag, såvitt nu är i fråga,tillstyrks. Civilt totalförsvar: funktionen Transporter Ipropositionen föreslår regeringen i denna del att bereds tillfälleatt ta del av vad föredraganden anfört om den fortsatta verksamheten inomfunkttonen Transporter av totalförsvarets civila del. Föredragandenansluter sig till uttalanden av chefen för försvarsdepartementet i en annandel av propositionen - vari denne betonar vikten av ledning och samordning avtotalförsvaret samt de ökade kraven på snabbhet och flexibilitet inomtransportberedskapen. Föredraganden säger sig också dela försvarsministernsuppfattning om behovet av modellutveckling, som bedrivs av transportrådet, ochytterligare studier inom funktionen Transporter, Vadföredraganden sålunda anfört har inte givit trafikutskottet anledning tillerinran. Anslagsfrågor för /88 SJÄTTE HUVUDTITELN B 8.Vägverket: Försvarsuppgifter Ipropositionen föreslår regeringen i denna del (1) att till Vägverket:Försvarsuppgifter föir /88 anvisar ett reservationsanslag på 37milj. och (2) att medger att regeringen bemyndigar attanskaffa reservbromateriel inom en ram av 10 milj. kr. Föredragandenframhåller att anslaget avser den verksamhet som skall tillgodosetotalförsvarets krav på väghållning vid krigsfara och i krig och denplanläggning i fredsom erfordras härför. Anslaget omfattar delposterna driftoch investering, I delposten drift inräknas bl,a, upprättande av krigsvägplan,medan delposten investeringar främst omfattar anskaffning av reservbromaterieloch reservdelar för verkets färjor, fordon och maskiner, Imotton 1986/87:Föl25 (c) framhålls att alla typer av vägar kan förekomma i en krigsvägplan, inte minst en del av de 7 000 milen enskilda vägar. Vidare betonar motionärerna vikten av samordning mellan den vägupprustning som konttnuerligt pågår i fredsttd och försvarets krigsvägplan, I fråga om det föreslagna beställningsbemyndigandet för reservbromateriel framhåller mo- 278 ttonärerna att beställningarnaav industri- och regionalpolitiska samt säker- FöU 1986/87:11 hetsmässiga skäl bör placeras inom landet. Imotion 1986/87:Föl27 (c) framhålls att om en krigsvägplan skall fungera måsteredan i fredsttd det sekundära vägnätet hållas i stånd. Enligtvad utskottet erfarit utgör krigsvägplanen i, sig ett instrument för samordningav den civila och mihtära väghållningen i kris- och krigssituationer, I planenanges i fred planlagt utnyttjande av främst det allmänna vägnätet för totalförsvaretstransporter. Vidare anges planlagt utförande av vissa vägobjekt av begränsadomfattning avsedda att öka totalförsvarets handlingsfrihet och framkomlighetenför dess transporter. Planen omfattar också en förteckning över vissa enskildavägar av betydelse för totalförsvarets behov och för vilka avses gälla ettallmänt vägunderhållsansvar, Ivad gäller kravet på beställningar inom av krigsbromateriel villutskottet framhålla att har att iaktta bestämmelserna i upphandlingsförordningen(1986:366), Det bör dock tilläggas att - enligt vad utskottet erfarit hitttlls har kunnat placera alla beställningar avifrågavarande materiel hos svenska ttllverkare. Syftetmed de nu behandlade mottonsyrkandena synes till väsenttig del tillgodosett.Trafikutskottet anser därför att de inte påkallar någon åtgärd från riksdagenssida och avstyrker därför desamma. Regeringens förslag, såvitt nu är i fråga, ttllstyrks. Ipropositionen förslås i denna del att till Försvarsinvesteringar vidstatens järnvägar för /88 anvisar ett reservationsanslag på 28milj.