bet · GA01NU41 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt motionärernas uppfatt ning bör befintliga företagsgrupper i största möjliga utsträckning hållas samman vid avyitringen. Som lämpliga objekt för privatisering anges ett antal vinstgivande företag, såsom t. ex. , , . Även de konkurrensutsatta delarna av affärsverkens rörelser - inkl.statens vattenfallsverks krafttillgångar - jämte delar av domänverkets ochbyggnadsstyrelsens fastighetsbestånd bör enligt motionärerna kunna komma ifråga för avyttring. Enligt en uppskattning som redovisas i motionen skulle dettotala försäljningsvärdet av.dessa tillgångar uppgå till inemot 100 miljarderkronor. Mot bakgrund härav bedöms att börsintroduktioner och försäljningarskulle kunna ge staten intäkter av underöverskådlig framtid. redovisar i motion 1986/87:N323 en liknandeuppfattning. Som lämplig metod anges försäljning på fondbörsen. Motionärerna anser att delar av och Svenska Varv bör övervägas för försäljning, liksom ett antal av affärsverkens dotterbolag och delar av . Försälj ningarna antas kunna inbringa 4 å under . Vad beträffar de statliga kreditinstituten föreslås att en utredning tillsätts föratt närmare undersöka vilka delar som bör avyttras. - Liknande förslag fiamförs i motion 1986/87:N421 (fp). Även föreslår - i motion 1986/87:N386 -omfattande försäljningar av statliga företag och delar av affärsverkensrörelser. Försäljningarna antas ~ exkl. vattenfållsverket - kunna ge enengångsförstärkning av statsbudgeten under /88 med ca 3,5miljarder kronor. Det bör erinras om att vid sin behandlingtidigare av riktlinjerna för den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen m. m. har avslagit motioner om försäljning av statligatillgångar av samma innebörd som de nu nämnda. I en gemensam reservation tillfinansutskottets betänkande i ärendet (FiU 1986/87:10 res. 8) uttalade sig detre borgerliga partiernas företrädare för en försäljning under en följd av årav hela, eller delar av, statliga företag och affärsdrivande verk, vilketbedömdes kunna ge en budgetförstärkning av 4 ä . Genom ställningstagande har frågan omutförsäljningar redan under nästa budgetår som ett led i den statliga budgetpolitiken kommit att bli 10 inaktuell.Finansutskottet har emellertid i ett yttrande till näringsutskottet NU1986/87:41 över de fyra förenämnda motionerna (bilaga) behandlat frågan på ettmer principiellt plan. Bl.a. lämnas uppgifter om den privatisering av statligatillgångar som pågår eller planeras i flera av . Finansutskottetsuppfattning torde kunna sammanfattas så att de ekonomiska effekterna av enprivatisering är svårbedömda och att de i stor utsträckning också tar utvarandra. a. understryks att den kortsiktiga förstärkning av statsbudgetensom försäljningarna av statlig egendom innebär motsvaras av en bestående minskningav den statliga förmögenheten. Yttrandet leder fram till att motionerna böravstyrkas. Motsatt uppfattning hävdas i en avvikande mening av de treborgerliga partiernas företrädare. begränsar sig här fill att behandlakravet i de fyra aktuella motionerna på en plan för utförsäljning av statligaföretag. Utskottet tar i sammanhanget upp även motion 1986/87:N324 (c), ivilken begärs en börsintroduktion av i samband med försäljning av 20 å av aktierna. Av den principiella inställning till statligt företagandesom utskottet fidigare har redovisat följer att utskottet avvisar de tankar påen privatisering av den statliga företagssektorn som framförs i motionerna. Eninvändning av mer teknisk natur är att den modell för privatiseringen somföreslås i motionerna innebär att i första hand de vinstgivande verksamheternaskulle säljas ut, medan staten tills vidare skulle behålla ägaransvaret förföretag med låg lönsamhet eller behov av omstrukturering. En sådan metod skulleenligt utskottets mening vara förödande för effektiviteten i de kvarvarandeföretagen. Metoden står givetvis också i strid mot utskottets uppfattning ombehovet av en vital statlig företagssektor, i vilken ingår såväl detraditionella basindustrierna som verksamhet på mer expansiva ochframtidsinriktade områden. Med hänvisning till vad som anförts och tillfinansutskottets yttrande avstyrker utskottet mofionerna 1986/87:N354 (m),1986/87:N323 (fp), 1986/ 87:N421 (fp) och 1986/87:N386 (c), den förstnämnda iberörd del. Motion 1986/87:N324 (c) om avstyrks likaså. I sammanhanget behandlar utskottet en motion från allmännamotionstiden , 1985/86:N295 (m), om försäljning av . Motionärernabegärde att det då av staten genom holdingbolaget ägda AB PrippsBryggerier skulle säljas på fondbörsen. förvärvades emellertidGambrinus av . ingår således numera i Procordiakoncernen (jfrNU 1986/87:17). Den fråga som motionärerna tar upp har därmed blivit inaktuell,varför mofionen avstyrks. Utskottet återkommer till frågan om statens ägande iProcordia. Viss anknytning till de föregående motionerna har ocksåmotion 1986/ 87:N310 (m), i vilken begärs en avveckling av - tidigare Regioninvest i - är moderbolag till ett antalverkstadsföretag m. fl. Cordinor ingår i Procordiakoncernen.Motionärerna anser att gruppen har expanderat genom statliga resurstillskottoch att detta har påverkat det privata näringslivet i negativt. De villatt de livskraftiga företagen i gruppen skall säljas ut och att övriga 11 1**1986/87.17saml. Utskottet erinrar 1983 anvisade ettbelopp av 230 milj. NU 1986/. till Statsföretag som en engångsinsatsför rekonstruktion av Regioninvest-gruppen (NU 1983/84:19). En förutsättningför beslutet var att Statsföretag skulle vidta åtgärderför att avveckla förlustverksamheter och att något ytterligare tillskott tillStatsföretag för ändamålet inte kunde komma i fråga. Företagen inomRegioninvestgruppen skulle i fortsättningen betraktas på samma sätt som andraföretag inom . Enligt vad utskottet har inhämtat har ett antalomstruktureringsåtgärder vidtagits. Ett tiotal företag har avyttrats. Antaletanställda har minskat från ca 600 till ca 300. Rörelseresultatet i äralltjämt otillfredsställande. Något bidrag till verksamheten från moderbolaget- utöver de medel som särskilt anvisades av för ändamålet - haremellertid inte lämnats och kommer heller inte att lämnas. Enligt utskottets mening bör genomföraomstruktureringen av Cordinor-gruppen enligt de av statsmakterna tidigareangivna förutsättningarna. Utskottet kan inte ansluta sig till kravet i motion1986/87:N310 (m) på att genom ett uttalande till regeringen skallsöka påverka handlande i frågor som ligger inom företagetsansvarsområde. Motionen avstyrks med hänvisning härtill: En avveckling av föreslås imoderata samlingspartiets motion 1986/87:N375. Liknande förslag har framförtsfrån partiets sida . Enligt motionärernas mening finnsdet på dagens kapitalmarknad inte något behov av banken. Sedan bildandet år1967 har statens kapitalinsats i banken uppgått till 1300 milj. kr. Det hävdasatt banken inte har gett utdelning till ägaren på insatt kapital. Avvecklingenföreslås ske i den takt som är möjlig med hänsyn till bankens nuvarandeåtaganden. Några nya engagemang bör inte tillåtas. Allteftersom verksamhetenminskar, anförs det, bör bankens medel kunna successivt frigöras ochåterbetalas till långivare och till ägaren. Motionärerna räknar med att minst200 milj. kr: på detta sätt bör kunna tillföras statsbudgetens inkomstsidaunder nästa budgetår. Det föreslås att anmodar regeringen att senasthösten 1987 lägga fram förslag om en avveckling av Investeringsbanken ienlighet med vad som anförts. Även har i motion 1986/87:N323 - dock utannågot särskilt yrkande framfört uppfattningen att en avveckling elleravyttring av Investeringsbanken bör övervägas. Detta bör enligt motionärernaske inom ramen för en särskild utredning om de statliga kreditinstituten. Av Investeringsbankens årsredovisning för framgåratt såväl nyutlåningen som garantigivningen har ökat med . Banken ärdelägare i 41 företag. Rörelseresultatet uppgick till 338 milj. kr., vilket ärdet högsta . Utdelningen till ägaren, dvs. staten, uppgår till 23,4milj. kr., vilket är en fördubbling i jämförelse med föregående år. Utskottet erinrar om att Investeringsbanken är ettaktiebolag enligt lagen (1963:76)omkreditaktiebolag,vilket innebär bl. a. att Investeringsbanken - 12 tillskillnad frän de egentliga bankerna - är oförhindrad att äga aktier. NU1986/87:41 Investeringsbankens ursprungliga uppgift var främst att finansierastora riskfyllda industriprojekt genom förmedling av medel från bl.a. allmännapensionsfonden. Mot bakgrund bl. a. av utvecklingen på kredit- och kapitalmarknadenfastställdes vissa ändringar i riktlinjerna för bankens verksamhet (NU1983/84:42), innebärande att banken gavs större flexibilitet vid val avengagemang och utformning av kreditvillkor m. m. I sammanhanget formuleradesockså ett avkastningskrav. Frågan om Investeringsbankens verksamhet berörs kortfattati proposition 1986/87:74 (s.57 f.). Med hänvisning till Investeringsbankenspositiva utveckling anförs att det saknasskäl att genomföra några ändringar i riktlinjerna för verksamheten. Utskottet instämmer häri. Enligt utskottets mening harInvesteringsbanken alltjämt viktiga uppgifter på den svenska kreditmarknaden.En sådan uppgift för banken är att som delägare i olika företag tillhandahållasåväl riskkapital som kunnande. Den ökande efterfrågan på bankens tjänstertyder också på att det finns ett reellt behov av ett kreditinstitut av dettaslag. Dessutom har Investeringsbanken bl. a. att svara för expertis ochkansliresurser 1984 inrättade Småföretagsfonden. Utskottet kanalltså inte ansluta sig till kravet i motion 1986/87:N375 (m) på en avvecklingav banken. Motionen avstyrks i denna del. Med anledning av vad som anförs i motion 1986/87:N323 (fp)om en utredning med uppgift att undersöka vilka statliga kreditinstitut som böravyttras erinrar utskottet om att kreditmarknadskommittén (Fi 1983:06) enligtsina direktiv (dir. 1983:38) skall göra en översyn av kreditmarknadens strukturi syfte att skapa rationella rörelseregler för skilda slag av finansinstitut.Kommittén väntas lägga fram sitt slutbetänkande . Regeringen har i proposition 1986/87:126 lagt fram förslagsom gäller ägarförhållandena i . Förslagen bygger på deprincipiella riktlinjer för statens ägarpolitik som regeringen tidigare i århar redovisat i proposition 1986/87:74 och som utskottet har behandlat.Innebörden av förslagen är att en viss spridning av ägandet i skallske, främst i syfte att tillföra koncernen kapital för expansion, men attstaten skall bevara full ägarkontroll. Den metod för kapitalanskaffning som föreslås,nämligen en ökning av moderbolagets egna kapital genom nyemission, innebär attmoderbolaget kan behålla ett hundraprocentigt ägande av de olika dotterbolageninom koncernen. Avsikten härmed är att även i fortsättningen skallutgöra moderbolaget i en industrikoncern - med möjlighet till överföring avmedel mellan olika enheter i koncernen - och inte ett förvaltningsbolag med ettantal delägda dotterbolag eller intressebolag. Utskottet tar först upp frågan om nyemission i Procordia.Styrelsen har föreslagit bolagsstämman en ökning av det nominella aktiekapitalet, som är 1500 milj. kr., med 350 milj. kr. Vid en beräknad överkurs av å för de nya aktierna skulle tillföras 875 milj. kr. ä 1225 milj. kr. Avsikten är att de nya aktierna skallges 13 en så storspridning att kraven för inregistrering på blir NU1986/87:41 uppfyllda.Ett breddat ägande kombinerat med en börsintroduktion innebär attProcordia får möjlighet att betala för förvärv av företag genom I propositionen sägs att en framgångsrik utveckling av koncerneninom vissa affärsområden förutsätter expansion genom sådana Emissionen avses omfatta såväl A-aktier som B-aktier iförhållandet fyra till ett. B-aktierna skall ha ett röstvärde av en tiondel.Emissionen riktar sig fill både allmänheten och olika institutionellaplacerare. I sammanhanget erinras om att staten i samband med avtal i december1986 om överlåtelse till vissa försäkringsbolag m. fl. av aktier i (jfr NU1986/87:22) gav dessa placerare viss företrädesrätt att vid en eventuellkommande ägarspridning i teckna en tredjedel av aktierna, dock lägstför 440 milj. kr. Ett genomförande av nyemissionen på angivet sätt skulleinnebära att statens andel av aktiekapitalet i minskade till och att andelen av röstetalet minskade till . En förutsättning för att nyemissionen skall kunnagenomföras är att den nuvarande ensamägaren, dvs. staten, avstår från sinföreträdesrätt att teckna, de nya aktierna. Regeringen begär nu med hänvisningtill frågans principiella betydelse godkännande av att så sker. Utskottet delar regeringens uppfattning att frågan är avden karaktären att den bör underställas . En nyemission av angivetslag har samma reella innebörd som om en del av statens aktieinnehavavyttrades, dock med den skiUnaden alt likviden för aktierna i del förra fallettillfaller bolaget i stället för dess ägare. har också en gångtidigare tagit ställning till en liknande fråga, nämligen vid ökningen avPKbankens aktiekapital genom en nyemission (NU 1983/84:12). För enprincipiell diskussion av hithörande frågor hänvisar utskottet till betänkandetNU 1986/87:17. Regeringens förslag har föranlett yrkanden i två motioner.Vänsterpartiet kommunisterna yrkar i motion 1986/87:N165 avslag på förslagetutifrån partiets grundsyn på statligt företagande. redovisar imotion 1986/87:N168 en principiellt positiv inställning till spridning avägandet i statliga företag. Emellertid ger motionärerna uttryck för oro överdet motiv som i propositionen har angetts för nyemissionen. De ställer sigavvisande till tanken på en expansion av "grundad på enideologisk övertygelse om nödvändigheten av ett ökat statligt ägande". Enfortsatt framtida spridning av ägandet i bör ske på ett sådant sättatt intäkterna kan utnyttjas för att förbättra statens finansiella läge ienlighet med tidigare förslag från , anförs det. Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Den angivnaformen för kapital anskaffning innebär enligt utskottets uppfattning betydande fördelar såväl för bolaget som för dess ägare. Det bör särskilt.understrykas att staten behåller ägarkontrollen över moderbolaget och därmed även över de olika dotterbolagen inom koncernen. Utskottet ser det också som värdefullt att nyemissionen - som är en av de största i - ökar möjligheterna fill långsiktigt och produktivt sparande. Med anledning av vad som sägs i motion 1986/87:N168 (c) vill utskottet påpeka att nyemissionen får en positiv statsfinansiell effekt dels genom att inga anspråk på kapitaltillskott ställspå 1'* staten somägare, dels genom att statens utdelningar från kan NU 1986/87:41 Utskottet noterar också att den föreslagna formen för tillförsel av riskkapitaltill står i god överensstämmelse med vad som från centerpartietssida föreslogs (NU 1985/86:24 s. 9). avstyrkerutskottet motionerna 1986/87:N168 (c) och 1986/87:N165 (vpk) i I propositionen begärs också godkännande av vissaprinciper för statens framtida ägarandel i . Det anförs att regeringeni fortsättningen bör kunna medverka till beslut som innebär att statensägarandel i minskas ytterligare. Som redan framgått anses detönskvärt att skall kunna genomföra företagsförvärv genom riktadeemissioner av aktier i det egna bolaget. Staten bör dock enligt regeringensuppfattning långsiktigt inneha en kvalificerad majoritet av röstetalet iProcordia. Härmed avses en andel av två tredjedelar. Regeringen bör alltså inteutan godkännande kunna medverka till att statens andel av röstetaletminskar under denna nivå. I sammanhanget uttalas att vid senare nyemissionerfrämst B-aktier med ett röstvärde av en tiondel bör emitteras. I motionerna 1986/87:N167 (m) och 1986/87:N166 (fp) yrkasavslag på regeringens förslag såvitt gäller frågan om bevarande av statensägarkontroll över . I enlighet med motionärernas tidigare redovisadeinställning fill stafiigt företagande i allmänhet anser de att staten börsuccessivt avyttra sina aktier i . I den förstnämnda motionen begärsett särskilt uttalande av härom. Från motsatt utgångspunkt avstyrksregeringens förslag i motion 1986/87:N165 (vpk). Utskottet konstaterar först att den av regeringenföreslagna principen för statens ägarkontroll medger en mycket långtgåendespridning av ägandet. Detta kan belysas genom följande räkneexempel. Efter dennu föreslagna nyemissionen skulle akfiekapitalet i uppgå tillnominellt 1850 milj. kr., fördelat på 37 miljoner aktier. Av dessa är 30miljoner A-akfier i statens ägo och 7 miljoner aktier i enskild ägo, varav 5,6miljoner A-aktier och resten B-aktier. Om akfiekapitalet trefaldigades skullestatens 30 miljoner A-aktier utgöra av aktiekapitalet. De skulleemellertid - förutsatt att alla nya aktier var B-aktier - representera ca 69%eller drygt två tredjedelar av röstetalet. Utskottet ansluter sig till vad som anförs i propositionenom statens framtida ägarandel i . Med hänsyn till bolagets strategiska roll inom den statliga företagssektorn finner utskottet det befogat att statenlångsiktigt innehar en kvalificerad majoritet av röstetalet. Som föreslås i propositionen bör det stå regeringen fritt alt såsom företrädare för huvudägaren vid bolagsstämman medverka till nyemissioner som medför en minskning av statens röstetal till lägst två tredjedelar av det totala röstetalet. Utskottet erinrar om att av liknande skäl på förslag av utskottet (NU 1986/87:22) har bemyndigat regeringen att medverka till en framtida minskning av statens ägarandel i till lägst räknat efter aktiernas röstvärde. Den lägre gräns för statens innehav som fastställdes i detta fallfår ses bl. a. mot bakgrund av att redan i utgångsläget hade privata delägare. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag. Häravföljer att utskottet NU 1986/87:41 inte kan godta vad som anförs i motionerna 1986/87:N167 (m) och 1986/87:N166 (fp). Dessa avstyrks, densistnämnda i berörd del. Samma gäller motion 1986/87:N165 (vpk) i motsvarandedel. I motion 1986/87:N166 (fp) begärs vidare, med anledning avregeringens förslag om nyemission av B-aktier i , ett uttalande avriksdagen mot differentierad rösträtt i aktiebolag. Motionärerna hänvisar tillfolkpartiets i andra sammanhang framförda kritik mot systemet med olikaröstvärde för olika aktieslag. En sådan differentiering cementerar befintligamaktstrukturer, anser man. Utskottet erinrar om att bestämmelser om differentieradrösträtt i aktiebolag finns i aktiebolagslagen, som hör till lagutskottetsberedningsområde. Detta utskott har i ett framlagt betänkande (LU1986/87:27). avstyrkt ett yrkande i en annan motion från om förbudmot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission. Därvid hänvisarlagutskottet bl.a. till att röstvärdeskommittén i betänkandet (SOU 1986:23)Aktiers röstvärde har konstaterat att det saknas tillräckligtunderiag för ett ställningstagande till frågan om röstvärdesdifferentiering.Lagutskottet anser att frågan bör vila i avvaktan på den analys som skall görasinom ramen för ägarutredningens (I 1985:04) arbete. företrädare ilagutskottet har anmält reservation. Ärendet kommer att behandlas av riksdageninom kort. Med hänvisning till det anförda avstyrker näringsutskottetmotion / 87:N166 (fp) i berörd del. En annan aspekt av den föreslagna ägarspridningen iProcordia tas upp i motion 1986/87;N164 (fp, c). Motionärerna anser attbryggeri- och tobaksrörelserna inom bör undantas från de föreslagnaförändringarna med hänsyn till samhällsintresset av en minskad konsumtion av öloch tobaksprodukter. Dessa delar av nuvarande verksamhet bör drivaspå andra grunder än rent affärsmässiga, anförs det. Utskottet erinrar om att det råder en i princip frimarknad för såväl bryggeriprodukter som tobaksprodukter i . Det tidigaretobaksmonopolet avskaffades . De alkoholpolitiska motiven för ettstatligt ägarengagemang i bryggeriindustrin anses ha försvunnit eller i vartfall försvagats sedan förbudet mot mellanöl införts och öl av klass Ioch II jämställts med andra drycker. Desvenska företagen inom dessa branscher har att konkurrera med utländska företagpå normala villkor inom och utom landet. De restriktioner i fråga omförsäljning, reklam m. m. som anses önskvärda av samhälleliga skäl kan enligtutskottets uppfattning vidmakthållas oberoende av den form i vilken denaffärsmässiga verksamheten bedrivs. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion /87:N164 (fp, c). I de motioner från de tre borgerliga partierna omutförsäljning av statliga företagsom utskottet har behandlat har som lämpliga försäljningsobjekt angivitsdelar av de affärsdrivande verken. Frågan om utförsäljning har ett . närasamband med frågan om de organisatoriska förhållandena inom affärsverkssektorn,bl. a. därför att en överföring från verks- till bolagsform NU 1986/87:41ofta torde utgöra en förutsättning för avyttring. Utskottet har behandlat frågor om affärsverkensorganisation i ett yttrande (NU 1986/87:3 y) till överproposition 1986/ 87:99 om ledning av den statliga förvaltningen jämtemotioner. Med anledning av yrkanden i två motioner från moderatasamlingspartiet om en ombildning till aktiebolag - med sikte på privatisering -av de delar av affärsverken som inte är myndighetsutövande anfördenäringsutskottet följande beträffande de tre affärsverk som är hänförliga tillutskottets område, dvs. domänverket, affärsverket FFV och statensvattenfallsverk: Någon sammanblandning av myndighetsuppgifter ochaffärsmässiga uppgifter som motiverar särskilda organisatoriska åtgärder avdet slag som åsyftas i motionerna 1986/87:K115 (m) och 1986/87:N354 (m) kaninte anses föreligga för dessa tre affärsverks del. Detta innebär också attstatsmakterna i annat sammanhang förutsättningslöst kan pröva frågan omombildning av dessa verk eller delar därav till aktiebolag. De organisatoriskaförändringar med avseende på myndighetsutövning som en sådan ombildning skulleföranleda synes vara av marginell natur. En annan sak är att näringsutskottetinte nu ser några skäl för ingrepp i den rådande arbetsfördelningen mellanaffärsverk och bolag inom den sektor som här berörs. I en gemensam avvikande mening uttalade sig de borgerligapartiernas företrädare i utskottet för att större delen av de tre affärsverkensrörelse skulle föras över i bolagsform för att få utvecklas enligt villkoren påresp. Frågan om privatisering av viss statlig verksamhet sombedrivs i affärsverksform berörs också i finansutskottets yttrande (bilaga)från bl. a. fördelningspolitiska aspekter. kommer att behandla frågor om de tvåaffärsverk som ingår i den statliga industrisektorn, nämligen affärsverket FFVoch domänverket. Frågan om ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverketFFV tas upp i ett särskilt avsnitt av proposition 1986/87:74. Där erinras omatt en ändring av företagsformen för FFV har diskuterats vid ett flertaltillfällen , senast i samband med behandlingen av verksledningskommitténsbetänkande (SOU 1985:41) Affärsverken och deras företag. Industriministernförklarar emellertid att han inte är beredd att nu föreslå en ändradföretagsform för FFV. Vidare anförs att FFV är det mest kommersiellt inriktadeav affärsverken. Samfidigt har FFV behållit de gamla reglerna för affärsverkeni fråga om t. ex. anvisning av investeringsmedel över statsbudgeten, medanandra affärsverk har erhållit en rad lättnader inom det ekonomiska ochfinansiella området. Mot bakgrund härav bör enligt regeringens uppfattningundersökas möjligheterna till motsvarande lättnader även för FFV. Enarbetsgrupp har tillsatts för att skyndsamt utarbeta närmare förslag om ändradeekonomiska befogenheter för affärsverket FFV. I motion 1986/87:N150 (m) riktas kritik mot regeringen föratt den inte är beredd att lägga fram förslag om en ombildning av FFV tillaktiebolag. finnsingen anledning att förhala frågan, anförs det. Även i motion NU1986/87:41 1986/87:N149 (fp) yrkas på en ändring av FFV:s företagsform. Vad som anförs i propositionen om företagsform föraffärsverket FFV och om ändrade ekonomiska befogenheter för verket föranlederingen erinran fiån utskottet. Motionerna 1986/87:N150 (m) och 1986/87:N149 (fp)avstyrks i berörda delar.