bet · GA01KrU14 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till teater, dans och musik, m. m. (prop.1986/87:100 bil. KrU 1986/87:14 Utskottet behandlar i detta betänkande rfe/5de förslag i proposition 1986/87:100 bil. 10() som under huvudavsnittet F. Kulturverksamhet m. m,lagts fram under följande rubriker, nämligen Teater,dans och musik (anslag F 21), Bibliotek(anslag F 22-F 23), Bild ochform (anslag F 24-F 27), Arkiv(anslag F 28-F 32), . dels motioner med anknytning till de angivna delarna avpropositionen. Utskottet tillstyrker med ett undantag regeringens förslagi budgetpropositionen. För föreställningsverksamheten på Drottningholmsteaternföreslår utskottet en uppräkning av statsbidraget med . utöver vadregeringen föreslagit. Vid vissa anslag anför utskottet synpunkter avbetydelse för regeringens budgetförslag 1988. Vid betänkandet har fogats ett stort antal reservationer.Dessa avser i flertalet fall frågor om storleken av medelsanvisningen tillolika ändamål. Innehållsförteckningen ger en översiktlig bild av vilka frågorsom behandlas i reservationerna och i det särskilda yttrande som avgivits. Teater, dans och musik Regeringen har under punkt (s. 350352) föreslagitriksdagen att till Bidrag till för /88 anvisa eU reserva tionsanslag av . ' I motion 1986/87:Kr262 av () ochIngvar () yrkas med hänvisning till vad som anförts i motionl986/87:Ub286 1 1986/87. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i nämnda KrU1986/87:14 motion sägs om behovet av en fortsatt utveckling av denteaterverksamhet som riktar sig till döva. I motion 1986/87:Kr265 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, ,:: ,:. ' 5. att riksdägen-som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående produktion av finsk teater i . Under anslaget beräknas medel för bidrag tillteaterverksamheten för döva och hörselskadade Tyst teater. Verksamhetengenomförs i samråd med en styrelse där bl. a. ärrepresenterat. Efter förslag i förra årets budgetproposition beräknades för innevarandebudgetår en förstärkning av bidraget till Tyst teater med 1 milj. kr. Efter enytterligare uppräkning i den nu behandlade budgetpropositionen föreslås att . beräknas för ändamålet. I motion Kr262 (m) föresläs att hos regeringenskall framhålla behovet av en fortsatt utveckling av den teaterverksamhet somriktar sig till döva. Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet avTyst teater. Vad som ovan anförts visar att Tyst teater efter förslag avregeringen innevarande budgetår fått väsentligt ökade resurser. Verksamhetenhar kunnat byggas ut och ytterligare skådespelare har kunnat anställas.Resurstillskottet har gett utrymme för en breddning äv piiblikuhderlåget.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att motionen inte erfordrar någonriksdagens åtgärd. Under anslaget har bl. a. upptagits//nj teaterverksamhetsom ett särskild bidragsändamål. har i anslagsframställningenföreslagit medel för egen produktion av finsk teater med i boendeprofessionella artister. Kulturministern har funnit förslaget intressant och ilinje med den utbildningsverksamhet som inletts vad gäller Sverigefmskateaterarbetare. Mot denna bakgrund kommer att få i uppdrag att seöver den finska teaterverksamheten och föreslå de förändringar som kan varanödvändiga för att inom ramen för tillgängliga resurser möjliggöra en utvecklingmot egen produktion av finsk teater i . 1 motion Kr265 (m), där motionärerna framhållerangelägenheten av att en produktion av finsk teater i vårt land stimuleras,betonas att det är viktigt att framtida ekonomiskt stöd inte låses i en fastensemble. En sådan låsning skulle motverka en önskvärd variation ochmångsidighet i utbudet. Utskottet vill framhålla att uppdraget till.Riksteaternger utrymme för olika lösningar av frågan om utvecklingen mot en egenproduktion av finsk teater i . Motionen påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd i denna del (yrkande 5). Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslagtill medelsanvisning under anslaget. Utskottethemställer KrU 1986/87:14 attriksdagen till Bidrag till för / 88 anvisarett reservationsanslag av , 2. beträffandeTyst teater attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr262, 3. beträffande produktion av finsk teater iSverige att avslår motion l986/87:Kr265 yrkande 5. Bidrag till Operan m. fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkternaF 11F 13 (s. 352 355) och hemställer 1. att riksdagentill Bidrag till Operan för /88 anvisar ett reservationsanslagav , 2. att riksdagentill Täckning av vissa kostnader vid Operan, Rikskonserter och regionmusikenför /88 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att riksdagentill Bidrag till för /88 anvisar ettreservationsanslag av . Regeringen har under punkt F 14 (s. 355 356) föreslagitriksdagen att till Rikskonsertverksamhet för /88 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr298 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu äri fråga, 5. att till Rikskonsertverksamhet för budgetåret1987/88 anvisar 2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. har med anledning av propositionerna 1984/85:1(KrU 1984/ 85:7, rskr. 1984/85:53) och 1985/86:114 (KrU 1985/86:22, rskr. 1985/86:330) beslutat om omorganisation av regionmusiken och Rikskonserter. Ienlighet härmed upphör Rikskonserters verksamhet , då enny institution. Svenska rikskonserter, börjar sin verksamhet. Från sammatidpunkt upphör det statliga huvudmannaskapet för den regionalamusikverksamheten. För innevarande budgetår utgår från anslaget bl. till Offentlig konsertverksamhet. För nästa budgetår föreslås medhänsyn till omorganisationen att huvudförslaget inte skall tillämpas vidberäkningen av anslaget; Arbetssituationen för frilansmusiker är för närvarandemycket bekym mersam, framhålls det i motion Kr298 (fp). Bästa sättet att snabbt ge stöd åt 1 * 1986/87. flerproduktioner med utnyttjande av svenska utövande musiker torde vara KrU1986/87:14 att öka Rikskonserters anslag för offentlig konsertverksamhet.Riksdagen bör därför anvisa 2 milj. kr. till Rikskonserter utöver vad regeringenföreslagit. Vid riksdagsbehandlingen av frågan omomorganisation av regionmusiken och Rikskonserter uttalade utskottet attfrilansmusikernas situation måste förbättras vid den fortsattaregionaliseringen av musiklivet (KrU 1984/85:7 s. 13 14). Denna frågabehandlas närmare i budgetpropositionen (bil. 10 s. 361) under anslaget Bidragtill Svenska rikskonserter. Då det gäller det statliga stödet tillfrilansmusiker vill utskottet här erinra om att sådant stöd även utgår viaanslagsposten Arrangerande musikföreningar under anslaget Vissa bidrag tillteater-, dans- och musikverksamhet (F 21). Med hänsyn till det anförda och tillbudgetläget kan utskottet inte förorda att statliga medel anvisas för särskildainsatser för frilansmusiker utöver vad den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen ger utrymme för. Utskottet avstyrker därför yrkande 5 imotion Kr298. Utskottet har inte heller något i övrigt att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning. att med bifall till proposition 1986/87:100 ochmed avslag på motion 1986/87:Kr298 yrkande 5 till Rikskonsertverksamhet /88 anvisar ett reservationsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 15(s. 356 358) och hemställer att till Regionmusiken /88anvisarett förslagsanslag av . Bidrag till Svenska rikskonserter Regeringen har under punkt F 16 (s. 358 363) 1. berettriksdagen tillfälle att ta del av vad som i propositionen anförts om Svenskarikskonserter och om stödet till arrangörer och frilansartister, 2. föreslagitriksdagen att godkänna att de anställda vid rikskonserter omfattas avstatens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287), 3. föreslagitriksdagen att till Bidrag till Svenska rikskonserter för /88anvisa ett reservationsanslag av . I motion l986/87:Kr243 av m. fl. (fp, c,vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett folkmusik- och dansår börgenomföras 1990, 2. att riksdagenanvisar . till förberedelse av detta temaår. 1 motionl986/87:Kr265 av m. fl. (m) yrkas, såvitt nu är i KrU1986/87:14 fråga, 6. att till Bidrag till Svenska rikskonserterför /88 anvisar ett reservationsanslag av . 1 motion 1986/87:Kr274 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av stöd till genomförandet av ett folkmusik- och dansår. har med anledning av proposition 1984/85:1 (KrU1984/85:7, rskr. 1984/85:53) beslutat om omorganisation av regionmusiken ochRikskonserter fr. o. m. . Vidare har med anledningav proposition 1985/86:114 (KrU 1985/86:22, rskr. 1985/86:330) beslutat om enny institution på central nivå benämnd Svenska rikskonserter fr. o. m. den 1januari 1988. Svenskarikskonserter skall vara en statlig stiftelse. Till Svenska rikskonserters huvuduppgifter hörmusikpolitiskt, konstnärligt och musikpedagogiskt utvecklingsarbete, servicetill landsting, kommuner, musikinstitutioner, artister m. m., internationellkontaktverksamhet, internationella och nationella produktioner. Vidare skallSvenska rikskonserter genom bläsarmusik bl. a. svara förmusikproduktion i samt ge musik inom försvarsmakten. (Cemus) har i uppdrag att medverkai genomförandet av omorganisationen och förbereda den nya verksamheten. . Ienlighet härmed har Cemus i ett andra betänkande (Ds U 1986:8), Samspel medSvenska rikskonserter, lämnat förslag till stadgar för den nya stiftelsen,tagit upp frågor som rör samarbetet mellan Svenska rikskonserter och andraorganisationer och behandlat stödet till arrangörer och frilansmusiker.Betänkandet har remissbehandlats. Betänkandet och därmed även remissyttrandenabehandlar i huvudsak frågor som regeringen eller inte har anledningatt uttala sig om eller ta ställning till. I de flesta fall gäller det frågorsom Cemiis får samråda om och försöka lösa i det pågående organisationsarbetet.Kulturministern går därför inte i budgetpropositionen in på alla delar avförslaget utan begränsar sig till några frågor av principiellt intresse. Ingenav dessa kräver ställningstaganden från sida, men regeringenbereder tillfälle att ta del av vad kulturministern anför om Svenskarikskonserter och om stödet till arrangörer och frilansartister. Utskottetkommer i det följande att med anledning av ett motionsyrkande ta upp frågan omSvenska rikskonserters fonogramverk-samhet. I övrigt hänvisar utskottet tillframställningen i propositionen (bil. 10 s. 359 362). Utskottet, som tidigareingående behandlat omorganisationen av regionmusiken och Rikskonserter anseratt det inte finns skäl för att göra något uttalande med anledning avvad som anförs av kulturministern i propositionen. Utskottet tillstyrker att godkänner att deanställda vid rikskonserter skall omfattas av statens allmännatjänstepensionsreglemente (1959:287). Regeringen föreslåratt bidraget till Svenska rikskonserterför nästa bud- KrU 1986/87 :14 getår skall bestämmas till 21 748 000 kr.Eftersom Svenska rikskonserter börjar sin verksamhet den avseranslaget verksamheten för . Beloppet har bestämts medutgångspunkt i bl. a. att beslöt att anslaget i 1984/85års pris- och löneläge skulle per är räknat uppgå till 37,5 milj. kr. samt attanslaget skall tillföras . som en halvärskostnad från anslaget Stödtill fonogram och musikalier (G 3). I motion Kr265 (m) yrkas att anslaget skall bestämmas tillett belopp som är . lägre än det av regeringen föreslagna (yrkande 6). Motionä rerna anser att statligt stöd till Svenska rikskonserters fonogramproduktion inte bör utgå. För att garantera en utgivning av fonogram, sorri tillgodoser , en smaloch begränsad marknad, föreslår motionärerna att anslaget Stöd till fonogramoch musikalier (G 3) ökas med I . Detta yrkande behandlas iutskottets betänkande KrU 1986/87:17. Då ställde sig bakom regeringensförslag om finansieringen av Svenska rikskonserter var utgångspunkten attinstitutionen även i fortsättningen skulle ha en egen fonogramproduktion. Däremottogs det inte ställning till frågan om nivån på de särskilda produktionsmedelsom skulle kunna tillföras den nya institutionen, eftersom det skulle göras ensamlad bedöming av de statliga stödinsatserna. Cemus har fullföljt sin planeringutifrån förra årets riksdagsbeslut som gav utrymrne för att anställa 60personer, inberäknat personal för fonogramverksamheten. Utskottet är inteberett att nu ompröva förra årets beslut. Utskottet som också hänvisar tilldet nämnda härmed avgivna betänkandet KrU 1986/87:17, variutskottet tillstyrker en av regeringen föreslagen precisering och begränsningav Svenska rikskonserters fonogramproduktion avstyrker motionsyrkandet ochtillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I detta sammanhang behandlar utskottet även två i detnärmaste likalydande motioner Kr243 (fp, c, vpk) och Kr274 (s) om ettfolkmusik-och dansår 1990. I båda motionerna framhålls behovet av samhällsstödför genomförandet och i en av dem, Kr243, yrkas att . skall anvisasför förberedelserna. Då utskottet beharidlade motioner 1988 (KrU 1985/86:22 s. 6) uttalade utskottet att det ärangeläget att svensk folkkultur på sång-, musik- och dansområdet bevaras ochlevandegörs. Utskottet erinrade också om att intresset för folkmusik ochfolkdans ökat kraftigt . Statens insatser förfolkmusik och folkdans sker främst genom studieförbundens bidrag tillkulturverksamhet. Denna verksamhet har ökat . Som utskottet framhöll är det organisationernasjälva som bäst kan bedöma angelägenheten av ett folkmusikens år och hur ettsådant tema-år skulle kunna genomföras. Utskottet vill härutöver tillägga attfolkmusiken under det pågående arbetet pä den förestående musikreformen harägnats betydande uppmärksamhet av Cemus (se bl. å. SOU 1985:56 s. 27 och 67). Det finns därför anledning räkna med att folkmusik ochfolkdans kom mer att få den plats i Svenska rikskonserters verksamhet som motsvarar 6 Utskottet är med beaktande av att det i motionerna anges KrU1986/87:14 att förslaget om ett folkmusik- och dansar 1990 presenterats för kulturministern inte berett att i detta sammanhang föreslåriksdagen att anvisa medel för förberedelserna av ett temaår enligtmotionsförslagen. Motionerna avstyrks således. 1. beträffande vissa uttalanden om Svenskarikskonserters verk samhet m. m. attriksdagen beslutar att vad som i proposition 1986/87:100 anförs om Svenskarikskonserter och om stödet till arrangörer och frilansartister inte skallföranleda något uttalande, attriksdagen godkänner att de anställda vid rikskonserter omfattas avstatens allmänna tjänstepensionsreglemente (1959:287), attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och medavslag på motion|986/87;Kr265 yrkande 6 till Bidrag till Svenska rikskon-serier för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 4. beträffandeett folkmusik- och dansar att avslår mofionerna 1986/87:Kr243 och1986/87:Kr274. Bidrag tiU regional musikverksamhet Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt F 17(s. 363) och hemställer att till Bidrag till regional musikverksamhetför /88 anvisar eU förslagsanslag av . Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikingtjtutioner Regeringen har under punkt F 18 (s. 364366) föreslagitriksdagen att till Bidrag tjM regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner för budgetåret 19,87/88 anvisa eU förslagsanslag av . I motion 1986/87;Kr2)8 av m. (s) yrkas attriksdagen som sin menjng ger regeringen till känna' vad i motionen anförts omSkådebanan i Zt och YTJäp. 1 mofiori 1986/87;Kr265 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 8. att riksdageri tijl Bidrag till regionala och lokalateater-, dans- och musikinstitutiqner för /88 anvisar ettförslagsanslag av . 1986/87. Utskottet KrU 1986/87:14 Frän anslaget utgår statsbidrag till teater-, dans- ochmusikinstitutioner samt regionala skådebanor. En av förutsättningarna förbidrag är att regeringen förklarat institutionen berättigad till sådant. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och för teater-,dans- och musikinstitutioner även i form av tilläggsbidrag. Underlaget förberäkningen av grundbidraget utgörs av det antal grundbelopp som varje ärfastställs för institutionen eller den regionala skådebanan. Enligt beslut avregeringen är 24 teater- och dansinstitutioner, 10musikinstitutioner och 7 regionala skådebanor berättigade till bidrag. Statenskulturråd fördelar såväl grundbidragen som tilläggsbidragen. För regionalteaterverksamhet främst för barn och ungdom utgår bidrag till , Skaraborgsoch . Dessa län har inte någon egen länsteater. Utskottet ställde sig bakom en av regeringenförordad utbyggnad , budgetåren 1986/871988/89, avstödet fill bl. a. de regionala teater- och dansinstitutionerna (KrU 1985/86:18s. I enlighet härmed beräknas ytterligare 15 grundbelopp för små regionalateater- och dansinstitutioner. Därutöver beräknas ytterligare 5 grundbeloppsom är avsedda till en nystartad ensemble i , som utgör en del av regionteaterni . Utskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del,liksom förslag om stöd till de tre län som inte har någon egen länsteater. Kulturministern anför att han inte ärberedd att föreslå någon förändring av antalet grundbelopp för regionalaskådebanor och musikinstitutioner. Frågan om stödet till sådana skådebanor tas upp i tvåmotioner. Innevarande budgetår har sju regionala skådebanor tillhopa 62grundbelopp. Av dessa har 37 tilldelats Stiftelsen i län.Övriga skådebanor har 3, 4 eller 5 grundbelopp. I motion Kr265 (m) föreslås att några medel inte skallberäknas nästa budgetår för de regionala skådebanornas verksamhet (yrkande 8).Anslaget föresläs därför minskas med . Som en kompensation för detbortfall i marknadsföringen förslaget skulle innebära, föreslär motionärernaatt 1 milj. kr. skall anvisas för att fördelas av till regionalaoch lokala teaterinstitutioner för marknadsföringsåtgärder. Förslagen innebärsåledes enligt motionärerna en nettobesparing av . Enligt denberäkningsgrund som propositionen bygger på blir besparingen något större ellerytterligare ca . 1 motion Kr218 (s) framställs ett yrkande med en annaninriktning. Motionärerna vill att Skådebanan i Z- och Y-län, som bildats avLO- och TCO-distrikten i länen, skall tilldelas det antal grundbelopp somfordras för att kunna genomföra planerad verksamhet. Det nuvarande.statliga stödet till Skådebanan StiftelsenRiksskådeba nan och sju regionala skådebanor infördes fr. o. m. /79 efter ett utredningsarbete av (prop. 1977/78:100 bil. 12 s. 41, KrU 1977/78:18, rskr. 1977/78:153). Därvid framhölls bl. a. att Skådeba nans möjligheter att samordna publikarbetet i regionerna och att göra sår- skildainsatser för att intressera nya grupper att delta i kulturlivet motiverar KrU 1986/87:14 ett stödfrån samhället. Mot nu angivna bakgrund och med hänsyn till den värdefullainsats som görs av bl. a. de regionala skådebanorna kan utskottet intebiträda kravet i motion Kr265 på att dessa inte skulle fä stöd i form av bidragtill grundbelopp under nästa budgetär. Som en följd härav avstyrks också attmedel till en särskild anslagspost för marknadsföringsåtgärder Med hänsyn till budgetsituationen anser sig utskottet intekunna förorda att för nästa budgetår medel anvisas under detta anslag utövervad regeringen föreslagit och detta har heller inte yrkats i motion Kr218. Ettvillkor för att få statsbidrag är att den regionala skådebanan får bidrag frånkommun eller landstingskommun. Som framgår av det föregående ankommer det påregeringen att besluta om en institution skall vara bidragsberättigad och påstatens kulturråd att fördela de grundbelopp som medelsanvisningen ger utrymmeför. Utskottet anser på grund av det anförda att motionen bör avstyrkas. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionl986/87:Kr265 yrkande 8 till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans-och musikinstitutioner för /88 anvisar ett förslagsanslag av240 , 2. beträffande grundbidrag till viss regional .skådebana att avslår motion 1986/87:Kr218. Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper Regeringen har under punkt F 19 (s. 366 367) föreslagitriksdagen att till Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper /88 anvisa ett reservationsanslag av . 1 motion 1986/87:Kr227 av m. fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommotiven för och behovet av ökade anslag till Skånska teaterns verksamhet. 1 motion 1986/87:Kr230 av m. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att under anslaget Bidrag till fria teater-,dans- och musikgrupper upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . I motion l986/87:Kr265 av m. fi. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 9. att till Bidrag till fria teater-, dans- ochmusikgrupper för /88 anvisar ett reservationsanslag av . 1 motion 1986/87:Kr316 av SiwPersson m. fi. (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, KrU 1986/87:14 medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A490 3. att hos regeringen begär att statenskulturråd i sin fördelning av anslaget till fria teater- och musikgruppermöjliggör för att fortsätta sin verksamhet. Anslaget uppgår för innevarande budgetår till.33 675 000kr. Regeringen föreslår en höjning av anslaget med 2 milj. kr. för nästa budgetårtill . Enligt motion Kr265 (m) bör någon uppräkning av anslagetinte ske (yrkande 9). Motionärerna menar att detta område under tidigare ärblivit väl tillgodosett. 1 motion Kr230 (vpk) yrkas däremot en uppräkning avanslaget med 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit (yrkande 1).Motionärerna utvecklar närmare sin syn på värdet av de fria gruppernas arbete. Kulturministern anslöt sig utan erinran frånutskottets sida till uppfattning att det behövdes en resursförstärkningför teater-och dansgrupperna och uttalade att det bör vara en strävan att underen treårsperiod uppnå en av rådet föreslagen anslagsnivå, nämligen efi totalökning av 9 milj. kr. Efter förslag i propositionen tillstyrkte kulturutskotteti sitt av godkända betänkande KrU 1985/86:18 att för innevarandebudgetår anslaget höjdesmed 5 milj. kr. Höjningen var avsedd förteater-ochdansgrupperna. De fria gruppernas ekonomiska situation är fortfarandebesvärande. Motionerna speglar detta förhållande. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottetförslaget i propositionen att för nästa budgetår görs en uppräkning avanslaget för att stödet till teater- och dansgrupper skall kunna ökas. Medbeaktande av budgetsituationen bör uppräkningen bestämmas till det belopp somregeringen föreslär. Det sagda innebär att motion Kr230 yrkande I och motionKr265 yrkande 9 avstyrks. 1 tvä motioner, Kr227 (s) och Kr316 (fp) yrkande 3, tasupp frågan om behovet av ett ökat stöd till i hänvisar till den utförliga redovisningen för teaterns verksamhetsom ges i motionerna. har under förutsättning attriksdagen antar rege ringens budgetförslag fördelat huvuddelen av resurserna under anslaget för nästa budgetår. Det högsta verksamhetsbidraget . har gått till tvä av de fria teatergrupperna, nämligen Skånska teatern och Folk operan. har, enligt vad utskottet inhämtat, också beslutat att för fördelning senare i vår reservera . för regionala insatser. Myndigheten har i sammanhanget konstaterat att några av landets äldsta och kulturpolitiskt viktigaste grupper utanför brottas med stora problem. Utskottet anser att det måste ankomma på att fördela medlen under anslaget utan att uttalar sig i fråga om prioritering en mellan de olika grupperna. Motionsyrkandena bör därför inte föranleda någon åtgärd. Utskottethemställer KrU 1986/87:14 attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr230 yrkande I och motion 1986/87:Kr265 yrkande 9 till Bidrag tillfria teater-, dans- och musikgrupperför /88 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffandestöd till attriksdagen avslår mofion 1986/87:Kr227 och motion 1986/ 87:Kr3l6 yrkande 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 367) och hemställer att till Bidrag till /88 anvisar ett anslag av . Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet Regeringen har under punkt F 21 (s. 368 369) föreslagitriksdagen att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet /88 anvisa ett reservationsanslag av .