bet · GA01NU2 · 1986-12-31 00:00:00 — om monopolism inom livsmedelsindustrin NU 1986/87:2 I detta betänkande behandlas motion 1985/86:N304 av LarsWerner m.fl. (vpk), såvitt gäller hemställan (2) att som sin meningger regeringen till känna vad i motion 1985/86:Jo258 anförs om att monopolisminom livsmedelsindustrin bör bekämpas. En utredning om konkurrensförhållanden inomlivsmedelsindustrin pågår. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet ettmotionsyrkande (vpk) om åtgärder mot monopolism inom denna bransch. Den åberopade huvudmotionen, 1985/86:Jo258, har rubrikenLivsmedelspolitiken. Den berör en rad olika frågor inom detta område.Flertalet yrkanden i motionen har tagits upp i jordbruksutskottets betänkandeJoU 1985/86:24. Även motion 1985/86:N304 har delvis - efter yttrande avnäringsutskottet (NU 1985/86:8 y) - behandlats där. Det återstående, nuaktuella yrkandet i den sistnämnda motionen har följande innebörd. De storagrossistföretagen inom dagligvarusektorn styr livsmedelsteknologin ochmatkvaliteten, anförs det. I anslutning till ett näringspolitiskt program somSvenska livsmedelsarbetareförbundet har framlagt kräver motionärerna attlivsmedelsindustrin skall decentraliseras så att den blir mindre sårbar. Enregional spridning skall möjliggöra fortsatt självförsörjning, garanterasysselsättningen inom branschen samt medverka till vidgat yrkeskunnande ochbättre arbetsvillkor. Motionärerna påtalar att privata svenska och utländskakapitalägare - bland vilka och ett antal multinationellaföretag nämns -äger betydande delar av den svenska livsmedelsindustrin. Depekar på livsmedelsindustrins samarbete med verkstadsindustrin och menar att maskinleverantörernapåverkar utvecklingen inom livsmedelssektorn på ett avgörande sätt. Alfa ,Tetra och är företag som nämns i detta sammanhang. Den kemiskaindustrin, kännetecknad av maktkoncentration och dominans av multinationellaintressen, tillskrivs också stort inflytande. Motionärerna finner att ett fåtalstora maktgrupper har framkallat en snabb utveckling mot högteknologisk produktion,stordrift och specialisering. I Riksdiii;cn 1986/87. ochmedelstora företag slås ut i snabb takt. Dessa tendenser betecknas som NU1986/87:2 farliga iregionalpolitiskt avseende och med hänsyn till nationella Regeringen beslöt att en särskildutredare skulle tillkallas för att utreda konkurrensförhållanden ochprisbildning inom livsmedelsindustrin och livsmedelshandeln. JordbruksministerSvante har gett uppdraget till generaldirektör , statenspris- och kartellnämnd. I direktiven för utredningen (dir. 1986:22) anges ihuvudsak följande bakgrund för beslutet om utredning. Ett delmål för livsmedelspolitiken är att konsumenternaskall få tillgång till livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. För attdetta konsumentmål skall kunna uppfyllas är det nödvändigt med en rationellproduktion i livsmedelskedjans alla led. Priserna på livsmedel har särskiltunder ökat mer än den allmänna prisnivån, vilket är tvärtemot vadsom har gällt för flertalet andra . Jordbruksledets andel av detotala livsmedelskostnaderna minskar. Genom utvecklingen inom livsmedelshandeln mot enkoncentration till tre stora block (ICA, KF och ) har handeln fått storamöjligheter att påverka utvecklingen inom industrin. Om beslutsfattandet iinköps- och marknadsföringsfrågor centraliseras blir dessa möjligheter ännustörre. livsmedelskommitté - vars huvudbetänkande är (SOU1984:86) Jordbruks- och livsmedelspolitik - lämnade vissa uppgifter om effektiviteten i industri- och handelsleden. Kommittén ansåg att livsmedelsindustrin i stort sett skulle klara sig bra vid en internationell jämförelse. Det material som hade tagits fram gav dock inte underlag för några bestämda slutsatser om företagen i tillräcklig utsträckning tagit till vara de möjligheter som funnits i har kartlagt och delvis analyseratpris- och konkurrensförhållandena inom livsmedelsindustri och handel. När detgäller prisutvecklingen redovisades de faktorer som bidragit till höjningarnaav livsmedelspriserna . Utredningar avseende livsmedelsindustrioch handel och analys av pris- och konkurrensförhållandena genomförsfortlöpande av statens pris- och kartellnämnd och . Inom livsmedelsproduktionen är mindre företag med sinlokala förankring ofta en betydelsefull faktor för möjligheterna att tillgodoseanspråk på färskhet och variation i utbudet. Under en följd av år har antaletarbetsställen inom livsmedelsindustrin minskat; antalet har halverats sedan år1965. Även denna utveckling har betydelse för konkurrens och prisbildning. Utredningsuppdragetdefinieras i direktiven på följande sätt: Med utgångspunkt i tillgängligt material och dekompletteringar som kan behövas bör den särskilde utredaren närmare analyserade faktorer som har betydelse för prisutvecklingen på livsmedel. Uppgifter ominternationella förhållanden bör även ligga till grund för analysen. Utredaren bör analysera hur ägarkoncentrationen och dengeografiska NU 1986/87:2 koncentrationen inom livsmedelsindustrin ochlivsmedelshandeln påverkar konkurrens, pris- och kostnadsutveckling samtlivsmedelskvaliteten. Utredarenbör på motsvarande sätt som för industri- och handelsleden . analysera vilka effekter koncentrationen inom insatsvaruledet har för konkurrens ochprisbildning. Utredaren bör analysera lantbrukskooperationensdominerande ställning inom livsmedelsindustrin och inom tillverkning ochdistribution av insatsvaror till jordbruket. Vidare bör utredaren analyserapris- och konkurrenseffekter av att handeln i höggradär koncentrerad till detre stora blocken ICA, KF och . Utredaren bör närmare analysera utvecklingen avinsatsvaru-, producent-, industri- och handelsledens andelar av konsumentprisetoch söka särskilja och utvärdera de förhållanden som har medfört förändringarav andelarna. En annan fråga av särskilt intresse i detta sammanhang är hurkostnadsförändringar i det jordbruksprisreglerade ledet förs vidare iindustri- och handelsleden till konsumenten. Förhållandet mellan enskildavarors marginaler och resp. varas faktiska kostnader bör granskas. Utredarenbör också behandla de marknadsföringsmetoder och former för priskonkurrens somtillämpas och belysa deras konsekvenser för konsumenterna bl. a. effekterna pålivsmedelskvaliteten. Utredaren bör mera ingående belysa effektiviteten iindustri- och handelsleden. Sambandet mellan effektivitetsutvecklingen ochutvecklingen av ledens andel av konsumentpriset bör analyseras. Utredaren börvidare föreslå hur det statistiska underlaget kan förbättras så att det blirmöjligt att framöver erhålla en tillfredsställande bild aveffektivitetsutvecklingen. Med utgångspunkt i livsmedelskommitténs undersökningar börutredaren närmare analysera effekterna för pris- och konkurrensförhållandena iindustri och handel av jordbruksprisregleringens utformning. Utredaren skall redovisa sina slutsatser och förslagsenast . Det yrkande i motion 1985/86:N304 (vpk) som behandlas härgår ut på att staten skall vidta åtgärder mot monopolism inomlivsmedelsindustrin. Motionärerna ser kritiskt på vissa privata - svenska ochutländska - företags roll inom branschen; lantbrukskooperationens ställningdiskuterar de inte. Den utveckling mot stordrift och specialisering sommotionärerna reagerar mot innebär enligt deras bedömning också attmatkvaliteten försämras. Sedan motionen väcktes har regeringen, såsom framgår avden föregående redogörelsen, föranstaltat om en utredning avkonkurrensförhållanden och prisbildning inom livsmedelsindustrin ochlivsmedelshandeln. 1 direktiven framhävs bl. a. frågan om hurstrukturutvecklingen inom branschen påverkar livsmedelskvaliteten. Utskottet finner att motionärernas önskemål sålunda tillväsentlig del är uppfyllt och att motionen inte ger anledning till någonsärskild åtgärd. Utskottet hemställer NU 1986/87:2 att avslårmotion 1985/86:N304 yrkande 2. Närvarande:Nils (), (), (), (),(), (), (). (fp), (), (), (), GöranMagnusson (s), () och ().