bet · GA01NU12 · 1986-12-31 00:00:00 — I detta sammanhang kan nämnas att statensstrålskyddsinstitut i samarbete med bl. a. i dagarnadistribuerar en informationsskrift till alla hushåll i landet om följderna förSverige av olyckan i Tjernobyl. (FöU1986/87:1 y) Försvarsministern redovisar beslutade och vidtagnaåtgärder för alarmering av befolkningen vid de svenska kärnkraftverken. Hanförordar att tyfonalarmeringssystemet förbättras genom utbyggnad. Utbyggnadenbör enligt hans mening ske genom punktvisa förstärkningar av systemet inom deninre beredskapszonen (från kärnkraftverket). Skisserade förbättringaroch vissa säkerhetshöjande åtgärder vid avses bli genomfördaav . Enligt motion N105, yrkande 8 (vpk) bör begäraförslag och åtgärder som säkrar en snabb alarmering över hela landet. I motionNI 14, yrkande 4 (c) efterlyses ett landsomfattande förvarningssystem förradioaktiva utsläpp. Yrkande 5 i samma motion gäller organisation förindikering. Runt de svenska kärnkraftverken finns ett utbyggt systemför tyfon- och telefonalarmering. Enligt propositionen förbättras dettaytterligare. De åtgärder som försvarsministern anger har påbörjats avräddningsverket. Med anledning av motionsyrkandena vill försvarsutskottetpåminna om att utanför zonerna vid kärnkraftverken finns möjlighet att varnabefolkningen med hjälp av tyfonsignalen "Viktigt meddelande" (setelefonkatalogen) och information i radions program 3. Civilförsvarets utomhusalarmering är rikstäckande ochberäknas vara utbyggd till av planerat slutmål.Systemet avses bli färdigutbyggt . 1 programplan förbudgetåren 1987/88-1991/92 redovisas verkets planering för utomhus- ochinomhusalar-mering. Dessa varningssystem betraktas som en betydelsefull del avberedskapen inför kärnkraftsolyckor. Vid en kärnkraftsolycka utomlands kan förvarningstidernaantas öka genom tillämpning av den konvention om tidig information vid en sådanolycka som redovisas i propositionens bilaga 3. biträder vadförsvarsministern har anfört om alarmering. De nämnda motionsyrkandena bör intebifallas av . Beredskapenvid länsstyrelserna I kärnkraftslänen Försvarsministern anser att förvaltningsresurserna hoslänsstyrelserna bör ses över med utgångspunkt i kärnkraftsberedskapen.Försyarsulskottet har inte något att invända mot vad försvarsministern haranfört i denna del. 5 1986/87. Länsstyrelsernahar omfattande beredskaps- och totalförsvarsuppgifter. NU 1986/87:12 Försvarsutskottethar under förra (FöU 1985/86:5 y) konstaterat 3 att detråder obalans mellan uppgifterna för länsstyrelsernas försvarsenheter (FöU 1986/87:1 y) och de resurser som står till deras förfogande. Försvarsministern förordar att 6 milj. kr. avsätts tillstatens räddningsverk för planläggningen för kärnkraftsberedskapen, höjningenav beredskapskompetensen i norra och utarbetandet avinformationshandboken för kärnkraftsolyckor. Vidare förordar han att 5,5 milj.kr. avsätts till för utbyggandet av alarmeringen vidkärnkraftverken. Han anser att sistnämnda kostnad bör finansieras genomavgifter från de berörda kärnkraftsföretagen. Motion NI 12 (fp) innehåller ett yrkande (yrk. 4) att äveninformationshandboken skall finansieras av kärnkraftsindustrin. Enligt motionNI 13, yrkande 6 (c) bör alla kostnader för beredskapshöjande åtgärder täckasgenom avgifter från kärnkraftsindustrin. anser attriksdagen bör besluta om finansiering enligt regeringens förslag. De åtgärdersom inte avser alarmering runt de svenska kärnkraftverken har enligt utskottetsmening större samband med riskerna för radioaktiva utsläpp utanför ochbör därför finansieras över statsbudgeten. Med anledning av proposition 1985/86:170 om räddningstjänstlag,m.m. a. motionerna 1986/87:Föl03 (fp) och FÖ106 (c). Idessa finns yrkanden som har större anknytning till proposition 1986/87:18 omvissa åtgärder m.m. efter . har beslutat attmed eget yttrande överlämna dessa yrkanden till näringsutskottet för behandlingi samband med sistnämnda proposition. Utöver nämnda motionsyrkanden behandlarutskottet i detta avsnitt motion 1986/87:N105, yrkande 7. Vidare berörs någrayrkanden i motionerna 1986/87:N114 och N115. I motion Föl03 (fp) finns ett yrkande (yrk. 5) om enutvärdering av vilka åtgärder som länsstyrelserna vidtog i samband medkärnkraftsolyckan i . anser att en sådanutvärdering numera är genomförd. Den ingår i den tidigare nämnda rapportenBeredskap efter Tjernobyl. Rapporten innehåller bl. a. redogörelser förhändelseutveckling och åtgärder vid en rad länsstyrelser och en analys avhändelseförloppet. I rapporten finns också förslag till förbättringar av denregionala beredskapen. Såvitt gäller informationsfrågor skall, som harnämnts, tillkomma en särskild rapport. Utskottet delar motionärernasuppfattning att erfarenheterna av länsstyrelsernas handlande vid denna olyckabör utnyttjas som underlag för förbättringar i beredskapen för räddningstjänstpå länsnivå. Det nu sagda gäller självfallet också samarbetet mellanlänsstyrelserna i och län (mot. NI 14, yrk. 11, c). enligtmotionsyrkandena är enligt försvarsutskottets mening inte påkallade. Motion FÖ106 (c) har ett yrkande (yrk. 1) om en parlamentariskt sammansatt miljökommission för att se över räddningsorganisationen vid radioaktiva utsläpp. Motionärerna anger följande uppgifter för en sådan kommission, nämligen att , - kartlägga,sammanställa och analysera de långsiktiga effekterna av radioaktivt nedfall, - kartlägga delångsiktiga effekterna av lågdosstrålning på människor, djur och natur. Särskiltangelägen är en analys av den ackumulerade och samverkande påverkan på miljön, - se övergällande lagstiftning, organisation, samverkan mellan myndigheter och berördasamt kontrollsystemet, - se över ochförbättra samordningen såväl på statlig och läns- som nivå. är för sin del inte berett atttillstyrka inrättandet av en miljökommission. Åtskilliga av de avseddauppgifterna för en sådan kommission utförs nu i andra former. harsom tidigare nämnts föreslagit en särskild utredning angåendeberedskapsfrågorna. Yrkande 2 i motion FÖ106 (c) gäller utnyttjande avkompetens från olika samhällssektorer i räddningsverksamheten. Motionärernabetonar att vid en olycka som den nu aktuella bör samhällets alla resurser tastill vara. har samma uppfattning och delar därmed också denmening som förs fram i motion N105, yrkande 7 (vpk).' meteorologiskaoch hydrologiska institut () och försvarsmakten omnämns särskilt i sistnämndamotion. ingår redan i beredskapen för kärnkraftsolyckor. I svåra lägen bördet militära' försvarets resurser givetvis utnyttjas för räddningstjänst.Utskottet anser inte att det är påkallat med några uttalanden av riksdagenenligt motionsyrkandena. Ett par motioner (NI 14 och N115) innehåller yrkanden omutvidgad' förrådshållning av jodtabletter. I den nuvarande beredskapsplaneringen förkärnkraftsolyckor finns detaljplaner för utrymning av befolkningen inom ettområde ut från kraftverket. Inom denna inre beredskapszon harockså jodtabletter och särskild information utdelats till hushållen. Det finnsockså en större zon, indikeringszonen, med radie, inom vilken man harförberett mätningar. Som framgår av bilaga 2 i propositionen avser statsrådetBirgitta föreslå regeringen ett utredningsuppdrag till atti samråd med SSI utreda frågan om hur jodtablettberedskapen ytterligare kanförbättras. Försvarsutskoitel - som förutsätter att lagring av jodtabletter påGotland övervägs vid en sådan utredning - anser för sin del att intenu bör besluta om utvidgad förrådshållning av jodtabletter. (FöU1986/87:1 y) 2.Konvention om bistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivtnödläge I propositionen (s. 16) informeras om enkonvention som innebär att de fördragsslutande parterna skall samarbeta medvarandra och med (I AE A) för att underlättasnabbt bistånd i händelse av en kärnenergiolycka eller ett radioaktivt nödläge.Syftet är att begränsa följderna av olyckan eller nödläget så mycket sommöjligt genom att skydda liv, egendom och miljö från effekterna av radioaktivautsläpp. Konventionen förutsätter viss lagstiftning, och även i övrigt krävsytterligare överväganden. Avsikten är att regeringen senare skall inhämtariksdagens godkännande av konventionen. har inte något att invända med anledning av vad försvarsministern har anfört i denna del. NU 1986/87:12 (FöU1986/87:1 y) Närvarande:Olle (), (), (), iGävle (c), (), (), (), IngvarBjörk (s), (), (), (), GunhildBolander (c), (), () och iMalmö (m). () och () anser attden del av utskottets anförande under rubriken för kärnkraftsberedskapensom börjar "Frågan om" och slutar "utnyttja värnpliktiga"bort ha följande lydelse: Civilförsvarets enheter måste ges sådan utbildning att deomedelbart efter mobilisering kan klara även mycket svåra situationer för atträdda människor t. ex. efter bombanfall. Ett civilförsvar med denna kvalitetblir också en mycket värdefull tillgång för den fredstida räddningstjänsten. IDanmark -där värnpliktiga utbildas för tjänstgöring icivilförsvaret- utgör civilförsvaret, en mycket viktig del av också denfredstida katastrofberedskapen. Bland de mycket påtagliga kvalitativa bristerna i dagenssvenska civilförsvar finns att organisationen inte är utbildad för insatserefter användning av kemiska vapen eller vid radioaktivt nedfall.Räddningsverket har konstaterat att befattningar med särskild betydelse försådana insatser "kräver kompetens och erfarenhet som endast undantagsvisfinns att tillgå i det civila samhället". Vidare konstateras att om bristen skulle avhjälpas krävs "grundutbildningi en omfattning som inte kan åstadkommas genom utbildning enligtcivilförsvarslagen". I fråga om kvalificerade befattningshavare ilänsstyrelsernas och kommunernas krigsorganisation när det gäller åtgärderefter radioaktivt nedfall samt mot verkningar av kemiska vapen eller utsläppsynes den rimligaste metoden vara att genom pliktlag ge specialutbildning, bl.a. genom rekrytering bland manliga och kvinnliga studerande vid de tekniskahögskolornas linjer med utbildning i kemi. fleråriga förslag om föryngring och bättreutbildning av civilförsvaret, bl. a. genom direktutbildning av 2 000värnpliktiga till civilförsvaret, bör ses mot denna bakgrund. Detta förslagåterkommer till inför nästa års försvarsbeslut. bör enligtförsvarsutskottets mening inte i detta sammanhang besluta om en förändring avprinciperna för att utnyttja värnpliktiga. i (c) och () anser dels att den del av utskottets anförande under rubrikenPlanläggningför kärnkraftsberedskapen som börjar " Försvarsutskoitelhar" och slutar "föreslaget utredningsarbete" bort ha följandelydelse: anser det vara viktigt att allalänsstyrelser har god kompetens i fråga om beredskap vid kärnkraftsolyckor. Deåtgärder som försvarsministern redovisar i denna del ger enligt utskottetsmening inte länsstyrelserna i län utan kärnkraftverk en tillräcklig kompetens. dels att den del av utskottets anförande under rubrikenBeredskapskompetens i norra som börjar"För5Vör5Mf5o/fe/anser" och slutar "av " bort haföljande lydelse: anser att inte bör godta deåtgärder som försvarsministern anger. De är inte tillräckliga ens på kort sikt.Åtgärder av det slag som han förordar för länsstyrelserna i ochVästernorrlands län bör sättas in i alla län som inte redan har särskildkompetens. Härigenom uppnås en nödvändig kompetenshöjning i övriga Norrlandslänliksom bl. a. i . Ifrågavarande motionsyrkanden bör bifallas avriksdagen. dels att den del av utskottets anförande underrubrikenFinansiering som börjar "anser" och slutar"över statsbudgeten" bort ha följande lydelse: anser att bör besluta omfinansiering enligt förslaget i motion N113 (c). Beredskapshöjande åtgärder ärmotiverade redan av driften i de svenska kärnkraftverken. Det är därförnaturligt och riktigt att täcka kostnaderna genom avgifter frånkärnkraftsindustrin. dels att den del av utskottets anförande under rubrikenÖvrigt som börjar "är" och slutar "angåendeberedskapsfrågorna" bort ha följande lydelse: anser sig böra tillstyrka inrättandet aven miljökommission. Kommissionen bör i enlighet med motion Föl06 ha tilluppgift att (FöU 1986/87:1 y) - kartlägga,sammanställa och analysera de långsiktiga effekterna av radio- NU1986/87:12 aktivt nedfall. - kartlägga delångsiktiga effekterna av lågdosstrålning pa människor, djur (FöU 1986/87:1y) och natur. Särskilt angelägen är en analys av den ackumulerade och samverkandepåverkan på miljön, - se över gällandelagstiftning, organisation, samverkan mellan myndigheter och övriga berörda samt kontrollsystemet, - se över ochförbättra samordninjgen på såväl statlig och läns- som nivå. Även om fiera frågor på området granskas och analyseras avmyndigheter och expertgrupper finns ett behov av övergripande bedömning i enutredning eller kommission som är parlamentariskt sammansatt och har tilluppgift att värdera långsiktiga konsekvenser av olika slag. Det är enligtutskottets bedömning inte sannolikt att den utredning angående beredskapsfrågorsom kan bli följden av energirådets förslag får ett sådant mandat. Socialutskottetsyttrande nu 1986/8712 om vissa åtgärder m. m. efter har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över vissa med anledning av proposition 1986/87:18 om vissa åtgärderm. m. efter väckta motioner, närnligen motion 1986/87:N105 avLars m. fl. (vpk), såvitt avser yrkande 2, motion 1986/87:N114 av GunnarBjörk i och (båda c), såvitt avser yrkandena 3, 8 och 9samt motion 1986/87:N115 av och (båda c), såvittavser yrkande 7. Mofionerna berör i de delar som remitterats frågor omhälsoundersökning, lagerhållning av jodtabletter och om en utvärdering averfarenheterna från hälso- och sjukvård samt barnomsorg. I motion I986I87:N105 (vpk) yrkande 2 hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag fill att en hälsoundersökning erbjudsbefolkningen i de områden som värst drabbats av nedfallet från Tjernobyl.Motionärerna anför att i avvaktan på avvecklingen allt måste göras för attverkningarna av Tjernobylkatastrofen mildras så långt det är möjligt och att enärlig och öppen redovisning av deras effekter fortlöpande ges tillbefolkningen. Ingen mörkläggning, inga försök att framställa situationen sombättre än vad den är och inga "åtgärdsbalanser" där andra intressenän människornas hälsa och välbefinnande både fysiskt och psykiskt medräknas kanenligt motionärerna tolereras. Som en följd av denna omsorg om människorna börenligt motionärernas uppfattning hälsoundersökningar erbjudas alla i de värstdrabbade områdena. I motion 1986I87:N114 (c) yrkande 3 hemställs attriksdagen beslutar att frivillig undersökning skall erbjudas personer som kan ha drabbats av radioaktivitet. I samma motion yrkande 8 hemställs vidare att ger regeringen i uppdrag att utvärdera erfarenheterna från hälso- och sjukvård samt barnomsorg. Motionärerna framhåller att vilt och fisk i och har visat sig innehålla höga halter av radioakfivt. Vid en mätning av lantbrukare som utförts av SSI har enligt motionärerna en person haft en aktivitet som uppgått till 12 000 bq. Enligt motionärerna bör frivillig mätning av fler ostkustbor ske. Motionärerna anser att med sitt ansvar för krigssjukvård borde om den fungerat rätt redan ha varit på plats med en rullande undersökning. Så har 7] inteskett, och har enligt motionärerna inte löst sin uppgift.Motionärerna citerar vidare förvaltningsutskottet vid som yttrat bl. a. att inom hälso- och sjukvården har samordningen och denövergripande planeringen varit bristfällig. I motion NI 14 (c) hemställs slutligen, såvitt här är ifråga, att beslutar att lagerhållning av jodtabletter skall ske iGävleborgs län, yrkande 9. 1 motion 1986I87:N115 (c) yrkande 7 anförs att om någotskulle hända vid våra kärnkraftverk finns ingen tidsmarginal vad gällerdistribution av jodtabletter från centrala lager, varför ett förråd avjodtabletter bör finnas i varje kommun. Motionärerna hemställer att riksdagensom sin mening ger regeringen detta till känna. (SoU1986/87:3 y) i Tjernobyl i inträffade klockan01.24 . Lättflyktiga radioaktivaklyvningsprodukter förångades och fördes av vindarna på hög höjd mot Finlandoch . Regn orsakade ett kraftigt nedfall som kom att drabba framför alltett område från upp över och samt vidare motVästernorrlands län. Tämligen små mängder radioaktiva produkter kom på grund avregnet att bli kvar i andningsluften. Däremot förorenades stora markområden av detradioaktiva regnet. Den radioaktiva föroreningen utanför gränserupptäcktes inte förrän , när mätinstrument vid detsvenska kärnkraftverket i Forsmark visade förhöjda strålnivåer. Den joniserande strålningen från radioaktiva ämnen bestårhuvudsakligen av beta- och gammastrålning. Tunga radioaktiva atomer, t. ex. avuran eller plutonium, avger också alfastrålning. Strålningen från radioaktivaämnen kallas joniserande på grund av sin förmåga att jonisera atomer i den materiasom strålningen genomtränger. Jonisationen innebär att elektroner rycks lossfrån atomer eller molekyler så att dessa är elektriskt neutrala. Ikroppsvävnader har alfa- och betastrålning mycket kort räckvidd. Föralfastrålning rör det sig om mindre än en tiondels millimeter och förbetastrålning om till . Gammastrålning däremotförmår till en del tränga igenom en människokropp. Stråldos är beteckningen för den strålenergi per kilokroppsvikt en människa tar emot vid bestrålning. Stråldosen, den absorberadedosen, mäts i enheten joule per kilogram. används dock ett särskiltnamn, gray (Gy). I strålskyddssammanhang används vid låga doser enheten sieveri(Sv). Med denna enhet anges dosekvivalenten, som schematiskt anses ge sammabiologiska verkan oavsett typen av strålning. Den absorberade dosen har dåmultiplicerats med en kvalitetsfaktor för att jämställa de olika strålningstyperna.En Sv är en mycket stor enhet varför man vanligen uttrycker låga stråldoser imillisievert, mSv. Stråldoserna indelas i höga doser, omkring 500 mSv ellermera, mellandoser, 50-500 mSv, och låga doser, mindre än 50 mSv. Aktiviteten i ett radioaktivt ämne mäts i becquerel, Bq.Om aktiviteten i ett ämne är innebär det att en atom faller sönder persekund och då utsänder strålning. Méd bakgrundsstrålning avses all joniserande strålning somvi normalt är utsatta för. En del bakgrundsstrålning är naturlig, därtillkommer strålning som är en följd av människans egna förehavanden. Den normala bakgrundsstrålningen uppgår till i genomsnitt5 mSv med stora individuella variationer. Den kosmiska strålningen (frånvärldsrymden och solen) ger oss en årlig stråldos av ca 0,3 mSv. Strålningenfrån marken ger oss en årlig stråldos av ca 0,5 mSv. Bestrålning till följd avradioaktiva ämnen som finns inne i kroppen kallas intern bestrålning och ger engenomsnittlig årlig stråldos av ca 0,2 mSv. Den genomsnittliga stråldosen frånradon i hus, som också är en intern bestrålning, uppgår till 3,0 mSv. Dosenfrån medicinskt använd strålning uppgår till 0,6 mSv. Andra konstgjordakällor, t. ex. radioaktiva ämnen som används inom industrin, nedfall frånkärnvapenproven i atmosfären och utsläpp från kärnkraftverk i normal drift, geross ett årligt dostillskott av ca 0,1 mSv. Det genomsnittliga tillskottet efter Tjernobylolyckanberäknas uppgå till ca 0,3 mSv, livsmedlen inräknade. Den extra strålningsdosen i de värst drabbade områdena iSverige beräknas av SSI komma att uppgå fill högst 5 mSv ochdosen till högst 40 mSv. Markbeläggningen efter har medfört attvissa livsmedel har varit eller kommer att vara radioaktivt förorenade. För attbegränsa dostillskottet genom livsmedel har en åtgärdsnivå rekommenderats sominnebär att stråldosen från livsmedel bör hållas under 1 mSv i genomsnitt perår, utslaget på en längre följd av år. Dostillskottet från livsmedel bör intenågot år överstiga 5 mSv. Beträffande dostillskottet genom livsmedel gäller att ettdagligt kostintag av cesium-137 ger en årlig dos på ca 1 mSv, om manockså räknar in andra radioaktiva ämnen. (SoU1986/87:3 y) Skadortill följd av strålning Vidstråldoser som understiger 100 mSv och som erhålls på en gång är sannolikhetenför en given cell att dödas av strålningen obetydlig och andelen dödade celleralltför liten för att märkas. Många celler dör normalt av olika orsaker, ochkroppen kan i stor utsträckning reparera den omärkliga skadan. Det senareinnebär att större stråldoser kan fördras utan märkbar skada om de fördelasöver . Vid helkroppsbestrålning där den akuta stråldosenöverstiger 1 Gy börjar andelen dödade celler bli så stor att organ och vävnaderkan få svårt att fungera och strålskadan blir märkbar. Dessa skador äroundvikliga och blir allvarligare ju högre stråldosen är. De organ som visarden största strålkäns-ligheten är de som har en hög celldelningsfrekvens. Dithör de blodbildande organen samt tarmepitelet. Engångsdoser överstigande 2 Gyav gammastrålning ger en påtaglig risk att den bestrålade kan komma att dö avskador på de blodbildande organen. Vid lägre doser än 2 Gy är bestrålningenendast i undantagsfall livshotande. Antalet livsviktiga blodkroppar minskartill ett minimum vid 2 Gy och vid högre doser.Den kritiska perioden efter en helkroppsbestrålning inträffar således 3-4veckor efterbestrålningen, när kroppens motståndskraft mot infektioner är som mest nedsattgenom blodkroppsförlusten. Behandlingen är då framför allt vila från påfrestningaroch skydd mot infektioner. Den som överlever efter enhelkroppsbestrålning har goda utsikter att klara sig. Lokala stråldoser i huden kan ge hudrodnad och sår närtillräckligt många celler dödats. Inte heller i detta fall blir skadan märkbarförrän . Tröskelvärdet för hudrodnad är mellan 4 och 8 Gyberoende av strålningens kvalitet. En lokal stråldos på ca 3 Gy kan leda filltillfälligt håravfall. Vid stråldoser över 10 Gy i huden finns risk förblåsbildning och om stråldosen överstiger 10 Gy sår som är svårläkta. Vid helkroppsbestrålning där stråldosen understiger 100mSv finns inga bevis för att oundvikliga skador uppstår. Man räknar emellertidmed att stråldosen kan leda till en liten ökning av antalet slumpmässiga fallav cancer och ärftliga skador. Man vet inte om det finns något tröskelvärde för stråldosen under vilket ingen sådan skada kan uppstå,varför man utgår från att varje dostillskott kan öka risken för skada. avlider knappt 20 000 människor i pågrund av cancer. Det anses att 800 till 1 500 av dessa cancerfall betingas avjoniserande strålning. Radonet ger det största dosbidraget. Det ytterligareantal cancerdödsfall som kan tillkomma fill följd av haruppskattats till ett par hundra, de flesta . Vidare torde som nämrides ovan ärftliga skador kunnauppstå. Detta sker genom att strålningen kan påverka könscellerna. Riskenbedöms vara mindre än risken för cancer på grund av nedfallet. Allvarliga fosterskador kan uppstå vid höga stråldoser,och stråldoser över 100 mSv brukar betraktas som en klar aborfindikation.Området menan 10 och 100 mSv anses vara ett "grått" område därstrålrisken är en av flera faktorer vid bedömningen av lämpligheten av abort.Vid stråldoser under 10 mSv , dvs. 8:e- 15:ehavandeskapsveckan, anses risken för mental efterblivenhet ökad . Dennormala risken att föda ett allvarligt handikappat barn anses vara avsamtliga födslar. En stråldos på 10 mSv skulle alltså kunna öka den risken från4 % till , dvs. Efter reaktorolyckan i Tjernobyl har vissa mindrehälsoundersökningar gjorts i de drabbade regionerna. a. gjordes vid Gävlelasarett i anslutning till olyckan en upptagningsundersökning av jod isköldkörteln. Omkring 200 personer undersöktes, däribland ca 100 barn ochvidare vuxna med utomhusarbete. I gruppen fann man ett fiotal personer medmätbar påverkan. Akfiviteten i sköldkörteln översteg aldrig , varför ingavidare kontroller bedömdes meningsfulla. Som jämförelse kan nämnas attaktiviteten vid s. k. scintigram - undersökning av sköldkörteln med hjälp avradioaktivt jod - uppgår fill 1 000 . Helkroppsmätningar med avseende på aktiviteten cesium harutförts bl. a. av SSI. har därvid observerat fall där aktiviteten cesium imuskelvävnaden uppgått till 12 . Från SSI upplyses att om aktivitetencesium i en vuxen under är ca 16 motsvarar detta ettdostillskott av 1 mSv.