bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — bör anta 3 kap. 6 § såvitt nu är i fråga i enlighet medutskottets förslag. Hylströmmen tas upp i de ovannämnda partimotionerna (fp),(c) och (vpk) samt i motionerna 1985/86:86 (fp) yrkande 2 och 1985/86:90 (c). 1samtliga motioner - utom i motion' 1985/86:86 - yrkas såvitt nu är i fråga attVoxnan uppströms bör undantas från utbyggnad och sålunda omfattas avskyddet enligt 3 kap. 6 §. I motion 1985/86:86 (fp) föreslås det undantagnaälvavsnittet omfatta sträckan källorna-Vallhaga. Som framgått ovan bör även Hylströmmen omfattas av 3 kap.6 § NRL. Emellertid bör den undantagna sträckan inte bestämmas så somföreslagits i motionerna. Även om det i och för sig kan hävdas att älvsträckanså som den angivits av vissa motionärer har ett visst skyddsvärde saknas enligtutskottets mening i tillräcklig omfattning jämförande studier med andramöjligen skyddsvärda älvsträckor. Å andra sidan torde stor enighet råda om attdet finns goda motiv att undanta just Hylströmmen från utbyggnad. utskottetsmening bör sålunda anges beträffande Ljusnan att Hylströmmen i 34 med i uppräkningen i 3 kap. 6 §. är detmöjligt att eliminera vissa översvämningsskador i BoU1986/87:3 utan att Hylströmmen byggs ut. bör sålunda anta paragrafensåvitt nu är i fråga med denna lydelse. Frågan om flödesdämpning i Voxnanutreds i särskild ordning. Även dammsäkerhetsutredningens arbete kan varaaktuellt i sammanhanget. Utskottet förutsätter att regeringen, om så befinnslämpligt, utan begäran därom för redovisar sin syn påvilka lämpliga åtgärder, som bör vidtas för att minska översvämningsskadorna.Vattenreglering i avsikt att undanröja sådana skador behandlar utskottetytterligare nedan (s. 41). Vad som föreslagits i partimotion1985/86:85 yrkande 6, partimotion 1985/86:89 yrkande 6,kommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 5 samt imofionerna 1985/86:86 (fp) yrkande 2 och 1985/86:90 (c) såvitt nu är i frågafår anses i inte ringa grad tillgodosett genom vad utskottet nu föreslagit. Haverö strömmar slutligen tas upp i de ovannämndapartimotionerna från och . Avgränsningen bör enligt utskottets mening göras så attsåväl Haverö strömmar som Kölsillre kommer att omfattas av 3 kap. 6 §. Detfinns goda skäl alt undanta båda dessa projekt. Vad nu föreslås ligger helt ilinje med vad i motionerna förordats. Beträffande bör sålunda i 3 kap.6 § anges även sträckan mellan Havern och . I folkparfiets, och vänsterpartietkommunisternas partimofioner tas upp ytterligare två vattendrag i Indalsälvennämligen Hårkan och Ammerån. 1 motionerna föreslås att projekten tas med i NRL. Beträffande Hårkan föreslog utskottet och beslöt riksdagenår 1984 att projektet skulle ingå i planen i avsikt bl. a. att gevatlenkraftsplanen den erforderliga omfattningen. Projektet föreslogs ingå iplanen delvis som ersättning för projektet . Utskottet vidhåller sitt ställningstagande. Vattendragetbör inte ingå i NRL. Partimotionerna från , ochvänsterpartiet kommunisterna avstyrks sålunda. I , och vänsterpartietkommunisternas partimotioner föreslås att 3 kap. 6 § kompletteras med Ammeråni avsikt att skydda ån från utbyggnad. Innan ställning tas till motionerna behandlar utskottetnamnet beträffande Ammerån. I propositionen anges namnet Ammeriån. Dennanamnform hade tidigare förordats bl. a. av lantmäteriverket. Emellertid harverket i skrivelse till utskottet mot bakgrund av förnyadeundersökningar av såväl kartmaterial som namnets användning i dagligt talkommit till slutsatsen att namnformen bör vara Ammerån dvs. utan s.Bostadsutskottet delar lantmäteriverkets uppfattning. Med utgångspunkt i vad utskottet anfört åren 1984 (BoU1983/84:30) och 1985 (BoU 1984/85:25) kan följande sammanfattning görasbeträffande Ammerån. Det projekt som kan aktualiseras beträffande Ammeråninnebär att vattnet i åns nedre del från utloppet i Indalsälvengenom en tunnel leds över till sjön . Projektet angavs i proposition1983/ 84:160 ge ett energitillskott på 136-158 gigawatfimmar (GWh) . om- ochtillbyggnad av fem kraftstationer nedströms Gesunden skulle göras. I dessastationer avses det överledda vattnet utnyttjas. bostadsutskottetbeslöt att överledningen och om- och BoU 1986/87:3tillbyggnaderna skulle ingå i vattenkraftsplanen. Utskottet anförde emellertidalt vissa särskilda förutsättningar borde beaktas och att vissa frågor bordeytterligare klarläggas. Vid behandlingen av frågan anförde utskottetbl. a. att exempel på sådana frågor som borde klarläggas är hur kommunskall kunna tillföras ekonomisk ersättning utöver den som kan bli följden avprövningen enligt VL. Vidare borde övervägas hur utbyggnaden skall ske så attsysselsättningseffekten kan fördelas om ungefär . Frågorom fisket och vissa miljöfrågor borde också behandlas i de förordadeövervägandena. Slutligen borde klargöras att nuvarande FRP-riktlinjer avseendeAmmerån inte skall ändras, något som sålunda innebär att ytterligare utbyggnadav Ammerån inte kommer att ske. hade utskottet anledning att återkommatill frågan om särskild redovisning angående Ammeråns överledning. Utskottetanförde bl.a. följande med anledning av en motion. Såvitt rör vad i propositionen och i motion 2862 (s)anförts om särskild redovisning angående Ammersåns överledning börinledningsvis framhållas att i propositionen den uppfattningen förs fram att enöverenskommelse om ekonomisk ersättning till kommun bör bedömas inomramen för VL. anförde att den särskildaredovisningen i denna del skulle syfta till att klarlägga hur ekonomiskersättning skulle kunna tillföras kommunen utöver vad som kan bli följden av enprövning enligt VL. Utskottet vill betona vad i propositionen anförts om viktenav att kommunen kan ges rimlig ersättning för intrånget av överledningen.Utskottet delar naturligtvis denna uppfattning och konstaterar att fråganuppenbarligen gäller utifrån vilken utgångspunkt kommande överväganden skallgöras. Vad det närmast gäller är om dessa överväganden skall göras enligt VLeller i annan ordning. Vid en sådan bedömning finner utskottet anledning attupprepa sitt tidigare ställningstagande om att överläggningarna mellan parternabör ske såsom utskottet förordade och som redovisats. Utskottet kansålunda inte ställa sig bakom den uppfattning som i propositionen tillskrivsde av överledningen berörda företagen och som går ut på att dessa företag intevill föregripa kommande prövning enligt VL genom' att träffa avtalom ekonomisk goltgörelse med kommunen. Huruvida en ekonomisk goltgörelseverkligen kommer att träffas inom ramen för VL eller i annan ordning kanavgöras först när parterna verkligen överlagt i frågan. Med den uppläggning avärendet som de berörda företagen tydligen förespråkar utesluts denna valmöjlighet,något som knappast kan anses lämpligt och som i vart fall inte ligger i linjemed den ordning som utskottet förespråkade och som dåställde sig bakom. Vad utskottet anfört om särskildredovisning m.m. avseende Ammeråns överledning gav som sin meningregeringen till känna. Med anledning av tillkännagivanden haröverläggningar under ledning av en opartisk ordförande, , ägt rum mellan företrädare för Bålforsens Kraftaktiebolag och å ena sidan och företrädare för kommun å andra sidan. I en till industridepartementet inkommen skrivelse redovisas resultatet av överläggningarna. a. anges i skrivelse att kraftbolagen åtagit sig att lämna ekonomisk goltgörelse i form av vissa engångs- och årsbelopp vilkas 36 storlekgjorts beroende av minimitappningens omfattning. Bolagen anges BoU 1986/87:3vidare ha upprättat arbetsplaner för överlednings- och utbyggnadsprojektensyftande till en jämn sysselsättningseffekt under en sammanlagd utbyggnadstidav . En undersökning pågår avseende överledningsföretagets inverkanpå fisket. Bolagen har åtagit sig att i det eventuella vattenmålet bekosta enundersökning av överledningens verkningar från miljösynpunkt. Kraftbolagens åtaganden uppges ha gjorts utan krav på vissförhandsinställning frän kommunens sida. Kommunen är således, enligt vad somanges i skrivelsen, helt fri att i ett eventuellt vattenmål bestridaansökningen och/eller framställa längre gående yrkande om kompensation ochutredningar m. m. Avslutningsvis anges i skrivelsen att det inte ärmeningsfullt att fortsätta med fristående överläggningar mellan kraftbolagenoch kommunen. Den fortsatta handläggningen av överlednings- ochutbyggnadsprojekten bör enligt skrivelsen ske inom vattenlagens ram. Utöver vad nu redovisats vill utskottet upplysa om attkommunfullmäktige i kommun vid sammanträde enhälligtbeslutat säga nej till överledningen av Ammerån. Kraftföretagen har i skrivelse till begärtatt domstolen skall förordna sakkunniga som skall göra undersökningarbeträffande överledningsföretagets inverkan på fisket, på turistnäringen inomRagunda kommun, på isförhållandena samt på hur förändringar av bl. a.hydrologiska förhållanden påverkar ekologin i och runt nedströmsÖverammer. har och förordnatsakkunniga. Ansökan kan enligt kraftföretagen inges till vattendomstolentidigast . Prövningen i domstolen har av företagen beräknats ta ettoch ett halvt till varefter regeringen skall ta ställning tillprojektet. vill med anledning av motionsyrkandena omatt projektet skall ingå i NRL samt mot bakgrund av tidigareställningstaganden i frågan och de ovan redovisade överläggningningarna anföraföljande. har som framgått ovan på förslag avbostadsutskottet såväl 1984 som 1985 avvisat motionsförslag om att Ammerånsöverledning inte skulle ingå i vattenkraftsplanen. Inte heller nu anserbostadsutskottet att tillräckliga skäl finns att ändra detta ställningstagande.Projektet bör ingå i planen. I partimotion 1985/86:85 yrkande 6,partimotion 1985/86:89 yrkande 6 och vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/ 86:93 yrkande 5 samtliga yrkanden såvitt nu äri fråga föreslås Ammerån ingå i NRL. Dessa motionsyrkanden avstyrks medhänvisning till tidigare ställningstaganden. Emellertid finns enligt bostadsutskottets uppfattningåterigen anledning för att inför ett eventuellt beslut huruvidaprojektet skall förverkligas framhålla att vissa av tidigare antagnaförutsättningar övervägs. I linje med utskottets tidigare ställningstaganden och motbakgrund av att pågående överläggningar mellan kraftbolagen och Ragun da kommun inte inneburit att den av begärda särskilda redovis ningen givit ett reellt resultat vidhåller utskottet sin tidigare uppfattningatt det vore värdefullt att ytteriigare överiäggningar mellan parterna kom till 37 Isådana överläggningar borde, som utskottet fidigare uttalat, bl. a. BoU1986/87:3 övervägas hur kommunen skall tillföras ekonomisk ersättning utöverden som kan bli aktuell vid en prövning enligt VL. Det borde också undersökashur garanfier skulle utformas så att effektutbyggnaderna i Gesunden verkligenkommer till stånd om överledningen förverkligas. Utan att närmare gå in på dentidsmässiga samordningen av projektets olika delar anser utskottet nu liksomtidigare att effektutbyggnaderna är en förutsättning för att överledningenskall få genomföras. Vidare borde övervägas vilka åtgärder som bör vidtas iavsikt att i möjligaste mån bevara fisket. Även vissa ytterligare frågor somtagits upp i betänkandena BoU 1983/84:30 (s. 16) och BoU 1984/85:25 (s. 1314)bör ingå i dessa överväganden. Utskottet hänvisar till vad i dessa betänkandenförordats. Det är enligt utskottets mening otillfredsställande att deav tidigare förordade överläggningarna givit ytterst begränsatresultat. Utskottet förutsätter att regeringen tar de ytterligare initiativ ifrågan som kan finnas erforderliga så att de av förutsattaövervägandena ger ett resultat som kan accepteras av parterna. Som framgåttovan finns - med den tidsplan som kraftföretagen angivit - tillräcklig tid attgenomföra de av utskottet och tidigare förordade övervägandena innandet blir aktuellt för regeringen att enligt VL ta befattning med ärendet. Deunder inträffade omständigheterna, bl. a. kommunens inställning iärendet, måste naturligtvis tillmätas stor vikt. Nya överläggningar mellanparterna bör sålunda kunna upptas. Vad utskottet nu anfört om ytterligareöverläggningar bör som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet övergår nu till att behandla projektet iMellanljusnan. Detta projekt tas upp i partimotion 1985/86:85 yrkande6, i parfimotion 1985/86:89 yrkande 6, i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 5, i motion 1985/86:86 (fp)yrkande 1 och i motion 1985/86:90 (c) de tre förstnämnda och det sistnämndayrkandet såvitt nu är i fråga. Projektet omfattades tidigare av FRP-riktlinjerna.Riksdagen beslöt (BoU 1984/85:25) med anledning av motioner (s) och (m)att projektet skulle föras till vattenkraftsplänen. Beträffande motivenför att föra projektet till vattenkraftsplanen hänvisar utskottet till sittställningstagande . Utöver vad då anfördes vill utskottet upplysa om attprojektet är föremål för prövning i . Enligt vadutskottet erfarit är det inte realistiskt att räkna med att projektet kommerunder regeringens prövning förrän tidigast . Bostadsutskottetanser att den pågående prövningen enligt vattenlagen bör genomföras. 1985 årsriksdagsbeslut bör inte ändras. Med hänvisning till vad nu anförts avstyrker utskottetfolkpartiets, och kommunisternas partimotionersamt motionerna 1985/86:86 (fp) yrkande 1 och 1985/86:90 (c), partimotionernaoch den sistnämnda motionen såvitt nu är i fråga. I folkparfiets partimotion 1985/86:89 yrkande 6 och ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 5 föreslås att iNRL tas in -utöver vad ovan förordats - , uppströms Björnfallet, Strängsforseni , Meåforsen i samt Jaurekaska i 38 Samtliga dessa projekt har tidigare prövats av utskottetoch . BoU 1986/87:3 Projekten äi- föremål för prövning enligt VL. Utskottet vidhåller tidigare ställningstaganden. Projektenbör kunna prövas. och kommunisternas partimotionavstyrks såvitt nu är i fråga. Förutom i de ovannämnda partimotionerna från folkpartietoch kommunisterna föreslås i motion 1985/86:87 (c) samtligayrkanden såvitt nu är i fråga att projekten i och Råneälveningår i NRL. Även projektet har tidigare behandlats avutskottet som därvid avstyrkt att det inte skulle ingå i vattenkraftsplanen.Beträffande projektet kan upplysas att det prövas enligt VL. Motionsyrkandenaavstyrks såvitt nu är i fråga med hänvisning till tidigare ställningstagandenoch pågående prövning. Vad rörRåneälven vill utskottet anföra följande. I vattenkraftberedningens förslag ingick tre projekt iRåneälven nämligen Randaträsk-Mårdselet, Korpforsen och Lassbyforsen omtillsammans ca 250 GWh/år. I proposition 1983/84:160 om fortsattvattenkraftsutbyggnad anfördes att om projekten , LivasSkaitefors ochGårdforsen tillfördes vattenkraftsplanen skulle sammanlagt kunnabidra med ca 315 GWh/år. I propositionen erinrades om att Rörån-Livasälvenomfattades av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Denna älvsträckaföreslås skyddas enligt 3 kap. 6 § NRL. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget i denna del. Beträffande i övrigt förordades i den ovannämndapropositionen att projekten , Randaträsk-Mårdselet, Korpforsen ochLassbyforsen skulle ingå i planen. beslöt efter förslag avbostadsutskottet att projekten skulle ingå i planen. I remissvar på vattenkraftberedningens förslag tillstyrkteBodens kommun och kommun en utbyggnad av älven medan avstyrkte. Sedermera har i skrivelse till utskottet bl.a.Sportfiskarna, och Aktionsgruppen mot Råneälvensexploatering (Amore) avstyrkt att en utbyggnad kommer till stånd. , SAP i och arbetarekommun har i en skrivelseförordat att älven byggs ut så skonsamt som möjligt. Enligt statens vattenfallsverks projektering innebärMuorkaregleringen att ett årsmagasin om ca 170 miljoner m'' skapas i Muorka ochatt kraftstationer byggs i Muorka, Parkoforsen, , Mårdsel, Korpforsenoch Lassbyforsen. Den sammanlagda sysselsättningseffekten har beräknats till ca1 400 årsverken. Ansökan om utbyggnad av Mårdsels kraftstafion ingavs fillvattendomstolen . Detta projekt kommer att ge ca 150arbetstillfällen under den planerade utbyggnadstiden . Stationen beräknaskunna tas i bruk tidigast . I parfimotion 1985/86:89 yrkande 6, ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 5 samt i motion1985/86:87 (c) samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga föreslås att älvskall omfattas av skyddet enligt 3 kap. 6 § NRL. Iparfimotionerna motiveras inte särskilt vilka skäl som väglett förslaget. densistnämnda motionen anförs bl.a. att skadorna vid en utbyggnad av BoU 1986/87:3älven skulle bli av en sådan storlek att de inte står i proportion till detrelativt låga energiuttag en utbyggnad skulle medföra. Såväl 1984 som 1985 hade bostadsutskottet att behandlafrågan om skulle ingå i vattenkraftsplanen. En stor majoritet inomutskottet (s, m, fp, c) har förordat att bl. a. borde ingå motbakgrund av att planen borde ges den av utskottet förordade omfattningen om ca3,och att det därför inte ansågs lämpligt att låta vissaprojekt bl.a. utgå ur planen. Utskottet finner inte tillräckliga skälföreligga att föreslå för att älven omfattas av skyddet enligt 3 kap.6 § NRL. Utskottet gör samma bedömning som beträffande Edänge, resultatet avden pågående prövningen enligt VL avseende vissa projekt i älven bör avvaktas.Riksdagen bör sålunda inte frångå sin tidigare uppfattning i frågan.Folkpartiets partimotion 1985/86:89 yrkande 6, kommunisternaspartimotion 1985/86:93 yrkande 5 samt motion 1985/86:87 (c) samtliga yrkandensåvitt nu är i fråga avstyrks. Förutom vad i detta kapitel ovan redovisats om motionsvisframförda kompletteringar i NRL i avsikt att bevara vattenområden ochälvsträckor från utbyggnad har i kommunisternas partimotionföreslagits att vattenkraftsutbyggnad inte skall få ske i följandevattenområden, nämligen i uppströms Hummelforsen ochÖsterdalälven uppströms Trängslet, i och Storån-Damman, iÅngermanälven , Storån uppströms Klumpvattnet,, Saxån, Ransarån uppströms Ransarn samt Vojmån,, , , , i källflödena uppströmsSkalka oeh Tjaktjajaure samt . Inte heller i följande älvsträckorskall enligt motionärerna utbyggnad för vattenkraftsändamål få ske, nämligen iKlarälven sträckan FemtånVärån, i nedströmsSkiffsforsen samt sträckan mellan bruk och samt Vanan,sträckan mellan och kraftverk, i Ljusnan sträckanHede-Svegsjön, sträckan , Hinnsjöån, , i vid , uppströms Runemoforsen, Härjeånuppströms . De vattenområden och älvsträckor som tagits upp i motionenoch som räknats upp har i många fall tidigare övervägts av . Vissaav dem föreslås i proposifionen ingå i NRL. Vad rör de i motionen upptagnaälvsträckorna m. m. som inte omfattas av NRL-förslaget hårde alltså tidigare(BoU 1983/84:30 och 1985/86:25) till viss del övervägts av utskottet som därvidansett att de borde kunna vara tillåtna för prövning enligt VL. harbeslutat i enlighet med utskottets förslag. Utskottet vidhåller sina tidigareställningstaganden. I den mån kommunisternas partimotion1985/86:93 yrkande 6 såvitt nu är i fråga inte tillgodosetts genom regeringensförslag med de förändringar utskottet ovan förordat, avstyrker utskottetmotionsyrkandet. I specialmotiveringen (s. 186) till den nu behandladeparagrafen anförs att vattenregleringar och vattenöverledningar för annat änkraftändamål och andra vattenföretag t. ex. dikningsföretag och vattenuttag förjordbruksbe- vattningoch industriändamål inte föreslås omfattas av förbudet enligt NRL. BoU1986/87:3 Enligt utskottets mening är det också möjligt att utan hinder avförbudet utföra vattenregleringar i avsikt att vidta åtgärder för att undvikaöversvämningsskador m.m. Utskottet vill erinra om att beträffandevattenföretag som inte omfattas av förbudet enligt 3 kap. 6 § vattendomstolenändå skall tillämpa 3 kap. 1 §. Enligt sistnämnda lagrum får ingrepp i miljönkomma till stånd endast om det kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadarområdenas natur- och kulturvärden. Vad i propositionen anförts om biflöden och källflöden, omersättnings-byggnader m. m. samt om tillåtligheten av små vattenkraftverk harinte givit utskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Utskottet föreslår att antar 3 kap. 6 § NRL ivad den inte behandlats ovan. Som framgått av vad ovan i detta avsnitt anförts pågår förnärvarande för vissa vattenkraftprojekt en prövning enligt vattenlagen. 1avsikt att motverka retroaktiv lagstiftning för det fall beslutar att3 kap. 6 § NRL skall omfatta vattenområde eller älvsträcka som för närvarandeej omfattas av FRP-riktlinjerna bör NRL förses med en övergångsbestämmelse avföljande lydelse. Beträffande mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291)som anhäng-iggjorts hos vattendomstol före ikraftträdandet skall äldrebestämmelser tillämpas. Prövningspliktiga anläggningar m. m. I detta avsnitt behandlas propositionen och vissa motionersåvitt avser 4 kap. NRL-förslaget. I kapitlet föreslås bestämmelser tas in omalt vissa slag av nya industrianläggningar inte får utföras utan tillstånd avregeringen. Dessa bestämmelser avses ersätta en del av 136 a § byggnadslagen(BL) om regeringsprövning av industrianläggningar m. m. I 4 kap. 1 § stadgas att följande slag av nya anläggningarinte får ulföras utan tillstånd av regeringen: järn- och stålverk, metallverkoch ferrolege-ringsverk, massafabriker och pappersbruk, fabriker förraffinering av råolja eller för tung petrokemisk produktion, fabriker förframställning av baskemikalier eller gödselmedel, cementfabriker, anläggningarför kärnteknisk verksamhet som prövas av regeringen enligt lagen (1984:3) omkärnteknisk verksamhet samt anläggningar för att bryta uranhaltigt materialeller andra ämnen som kan användas för framställning av kärnbränsle,anläggningar för eldning med fossilt bränsle om anläggningen har en tillfördeffekt om minst 200 MW samt anläggningar för att utvinna ämnen och material inomobrutna fjällområden. Tillstånd av regeringen krävs även för att byggaplattformar som är avsedda att användas vid utvinning av olja eller gas ihavsområden och för att ankra eller förtöja sådana plattformar för reparation,ombyggnad eller av annan anledning. I förhållande till nuvarande bestämmelser i 136 a § förstastycket BL innebär NRL-förslaget att mindre anläggningar för petrokemisk produktion 41 ochframställning av kemikalier inte kommer att omfattas av obligatorisk BoU1986/87:3 prövningsplikt. Inte heller hushållning med träfiberråvara avsesprövas enligt NRL. Till denna fråga återkommer utskottet nedan. Enligt 136 a § BL prövas nyanläggning avatomkraftsanläggningar och anläggningar för upparbetning av atombränsle avregeringen. Andra verksamheter som rör uranhantering kan prövas av regeringenefter beslut i varje enskilt fall. Enligt NRL-förslaget skall, som framgåttovan, prövningsplikt gälla anläggningar för kärnteknisk verksamhet som prövas avregeringen enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet samt föranläggningar för att bryta uran eller andra ämnen som kan användas förframställning av kärnbränsle. Obligatorisk prövningsplikl enligt NRL gällersålunda inte små kärntekniska anläggningar, t. ex. lokaler där kärnämnen ellerradioaktiva preparat förvaras. Ångkraftsanläggningar och andra fossileldade anläggningarmed en tillförd effekt överstigande 500 MW är prövningspliktiga enligt 136 a §BL. I NRL-förslaget förordas prövningsplikt för fossileldade anläggningar meden tillförd effekt om minst 200 MW. Vidare förordas prövningsplikt enligt NRLför anläggningar för att utvinna ämnen eller material inom de obrutnafjällområdena. I moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:88 yrkande3 såvitt nu är i fråga föreslås ändra 136 a § BL i enlighet med vad imotion 1985/86:66 anförts. Som framgått ovan anser motionärerna att NRL ärobehövlig och att den i detta betänkande behandlade propositionen därför böravslås av . Såsom utskottet uppfattat motionärernas förslag såvitt rörprövningsskyldighetens omfattning accepterar de i sak i allt väsentligt vad ipropositionen anförts. Enligt deras uppfattning bör prövningen ävenfortsättningsvis regleras enligt 136 a § BL. Utskottet har ovan givit sin anslutning till enuppfattning som innebär att hushållningen med mark- och vattenresurserna böringå i en NRL.