bet · GA01SoU18 · 1986-12-31 00:00:00 — till ålderdomshemmen och avstyrkte motionsyrkandena. I betänkandet SoU 1985/86:11 erinrade utskottet om att deti sitt yttrande till bostadsutskottet (se ovan s. 7) anfört att detenligt utskottets mening även i fortsättningen bör finnas en boendeform somligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboende och å andra sidan vårdinom långtidssjukvärden. Utskottet slog emellertid också fast att denna uppfattninginte medfört att utskottet ändrat inställning beträffande statsbidragsreglernaför social hemhjälp. Utskottet vidhåller sin uppfattning att årsarbetarbidragetinte bör.utgå för personalen vid de hittillsvarande ålderdomshemmen. Utskottetvill emellertid understryka att i den män ålderdomshemmen byggs om tillbostäder med fullgod standard, enligt vad utskottet framhållit i sitt yttrandetill bostadsutskottet (SoU 1986/87:5y), och lägenheterna hyrs ut medpersonligt kontrakt, boendet kommer att motsvara de krav som ställs iförordningen om statsbidrag till social hemhjälp och statsbidrag följaktligenatt utgå för personalen. Omstruktureringen av äldreomsorgen till enskilt boende äremellertid en känslig fråga för den enskilde. Som utskottet framhållit i annatsammanhang (avinstitutionaliseringen) måste den ske med stor varsamhet. Deäldres trygghet måste beaktas. En väl utbyggd hemtjänst är vidare nödvändig föratt äldre i första hand skall kunna bo kvar i sin invanda miljö eller flytta tillservicehus utan ålderdomshemmens omvårdnadsservice. Isolering och passivitetför de äldre måste undvikas. Den mellanform mellan'ochlångtidssjukvård som ovan förordats anser utskottet nödvändig. Utskottet anser att tiden nu har kommit för en utvärderingav den hittillsvarande utvecklingen av de äldres boende. En sådan utvärderingbör pröva huruvida utvecklingen och avvägningen mellan olika boendeformer förden enskilde är den rätta för dagens och morgondagens äldre. Resultatet av denna utvärdering får avgöra om en översynav statsbidragsbestämmelserna till öch övrig äldreomsorg bör kommatill stånd. Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning avmotionerna So201 (c), So208 (fp) yrkande 5, So216 (c) yrkande 3. So243 (fp)yrkande 1 och So259 (m) yrkande 2 ges regeringen till känna. I //lolion 1986/87:So202 av () yrkas attreglerna om statsbidrag till social hemhjälp skall ändras så att även arbetsledande och administrativ personal skall räknas in i den grupp för vilken statsbidragutgår. Enligtmotionären kan nuvarande bestämmelser medföra att relationen SoU 1986/87:18mellan personalgrupperna blir felaktigt avvägd vid en utbyggnad av den socialahemtjänsten, vilket i sin tur kan inverka negativt på kvaliteten. Utskottet behandlade frågan om ett nytt statsbidragssystemtill den sociala hemhjälpen i sitt betänkande 1983/84:12 (s. 26 f.).Propositionsförslaget innebar i dessa delar att bidraget per årsarbetare skulleavse personal inom kommunernas sociala hemtjänst som utför sådant arbete åtäldre och handikappade samt åt barnfamiljer i form av husmorsvikariat ochtillfällig barntillsyn. Däremot borde inte enligt propositionen bidrag beräknasför arbetsledande och administrativ personal. De nya reglerna om statsbidrag har tillämpats sedan den1 . Enligt vad utskottet inhämtat gör förnärvarande en genomgång av bidragskonstruktionen för att undersöka om dennabidragit till att syftena med bidragssystemet uppnåtts. Resultatet avgenomgången kommer att redovi.sas . Utskottet anser attresultatet av genomgång bör avvaktas innan några initiativtas för en sådan förändring av reglerna om statsbidrag till social hemhjälp sommotionären efterlyser. Utskottet avstyrker därför motion So202 (s). Utskottet har ingen erinran mot budgetpropositionensförslag till medelsanvisning under G 1. Bidrag till social hemhjälp. Utskottet tillstyrker även de i propositionen (s. 110)angivna riktlinjerna för höjning av statsbidraget till social hemhjälp fr. o.m. , vilka enligt utskottets mening bör godkännas avriksdagen redan i samband med den nu aktuella budgetbehandlingen. Avgifter för social hemhjälp m. m, I modon So208av m.fl. (fp) hemställs attriksdagen uttalar att kommunerna bör tillämpa enhetliga avgifter för densociala hemhjälpen och normala hyror för boende på ålderdomshem (yrkande 4).Motionärerna anser att avgifterna för bör vara enhetliga oavsettinkomst, med möjlighet till nedsättning för pensionärer med låg eller ingenATP, Den som bor på ålderdomshem bör betala dels en normal hyra, dels en avgiftför service som är lika med avgiften för hemtjänst, I motion So222 av och (båda s)(delvis) hemställs om en förändring av reglerna för det statliga bidraget tillhemtjänsten för att utjämna skillnaderna mellan kommunerna i taxesättning.Motionärerna understryker de stora skillnader som finns mellan kommunerna.Enligt motionärerna har en förtidspensionär med en inkomst av . per åri den generösaste kommunen . mer att leva av än en pensionärmed samma inkomst i den minst generösa kommunen. 1 motion So232 av Margö /n.fl. (vpk) hemställsatt begär förslag till en ny avgiftsberäkning för som skall tillämpas lika i alla kommuner (yrkande 5). Motionärerna påpekar att eftersom taxorna varierar från kommun till kommun det blir boendeorten som avgör hur storautgifterna blir för den enskilde. Målsättningen bör enligt motionä- SoU1986/87:18 rerna varaatt den som behöver hjälp med sitt dagliga liv i hemmet inte skall betaladetta genom avgift, utan att dessa kostnader skall fördelas rättvist Till dess detta kan genomföras bör enligt motionärerna avgiftssystemetinom ändras så att avgifterna blir lika över hela landet.Hjälpens omfattning och makes inkomst skall därvid inte påverka I motion So259 av m.fl. (rn) yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna att inkomstrelaterade taxor för socialhemhjälp skall relateras till nettoinkomsten efter skatt och bostadstillägg(yrkande 6). Avgiftssystemet för den sociala hemhjälpen belystesingående i rapporten av det ekonomiska stödet till handikappade.Ds S 1985:6. Av rapporten framgick att det är stor skillnad på avgiftsnivånmellan olika kommuner. Utskottet behandlade senast frågan om utformning avkommunala taxor för den sociala hemhjälpen i betänkande SoU 1985/86:11 s. 12.Utskottet vidhöll sitt tidigare ställningstagande att då utformningen av taxorför den sociala hemhjälpen ligger inom ramen för den kommunala självstyrelsen,inte hade anledning att gå in på innehållet i taxorna. Utskottetunderströk att en större enhetlighet borde eftersträvas och attSvenska kommunförbundets rekommendationer i större utsträckning borde följas avkommunerna. Här kan vidare erinras om att regeringen bl.a. medanledning av de taxeskillnader som föreligger mellan kommunerna föreslagitriksdagen att statsbidragsreglerna för de kommunala bostadstilläggen (KBT)förändras från . Förslaget gynnar enligt propositionen depensionärer som har de sämsta villkoren och får en starkt utjämnande effekt(prop. 1986/87:100 bil. 7 s. 50 f. samt bil. Förslaget kommer attbehandlas av . Det kan anmärkas att nyligenredovisat en modell för beräkning av de ekonomiska konsekvenserna vid övergångtill ett system med lägenhetshyra och särskilda avgifter för övriga utnyttjadetjänster för boende i med helinackordering. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att det inteheller nu finns anledning till ändrat ställningstagande då det gällerutformningen av taxor för den sociala hemhjälpen. Som utskottet underströk vidsin senaste behandling av frågan bör dock en större enhetlighet i taxornaeftersträvas. Utskottet avstyrker med det anförda motionerna So222 (s) ihär aktuell del och So232 (vpk) yrkande 5, vilka syftar till att utjämnaskillnaderna mellan olika kommuner. Av samma principiella skäl avstyrker utskottet motionSo208 (fp) yrkande 4 och So259 (m) yrkande 6, vari föreslås att skalluttala sig för vissa generella principer för kommunernas avgiftssättning. 1 tnotion So208 av m.fl. (fp) hemställsdels att beslutarinföra ett stimulansbidrag för ombyggnad av flerbäddsrum inom 12 vårdinstitutionernasamt för /88 för detta ändamål beviljar 100milj, kr, (yrkande 1), dels att beslutar att ett motsvarande SoU1986/87:18 stimulansbidrag skall utgå under de närmast följande fyra budgetåren(yrkande 2). Utskottet har som tidigare nämnts vid flera tillfällenbehandlat frågor om äldres levnads- och boendeförhållanden. Motionsyrkandenliknande de nu aktuella behandlades av utskottet i utskottets yttrande1984/85:4y till bostadsutskottet. Utskottet konstaterade då att det pågår ettintensivt program- och planeringsarbete för att minska institutionsboendet.Detta gäller inom den sociala , inom långtidssjukvården, inom denpsykiatriska vården och inom omsorgen om psykiskt utvecklingsstörda. Utskotteterinrade i sitt yttrande även om att en allmän utgångspunkt för vården avlångtidssjuka skall vara att den enskildes möjligheter att leva och bo på egnavillkor endast bör begränsas om detta är en förutsättning för att kunna ge engod medicinsk värd. Utskottet fann att bl. a. önskemålet att alla kvarvarandeinstitutioner skulle byggas om så att alla kan få ett eget rum inte stod imotsättning till det angivna målet för bostadspolitiken att alla skall ha rätttill en egen bostad. Äldreberedningen behandlar bl.a. problemen kringlångtidssjukvården och många gamlas boende på långvårdskliniker. Beredningenväntas lämna sitt slutbetänkande . Mot bakgrund härav anserutskottet inte att nu bör ta några initiativ på området. Utskottetavstyrker således motion So208 (fp) yrkandena 1 och 2. Kompetensfördelning mellan kommuner och landsting I /nollon So208 av m. fl. (fp) anförs attden önskade strävan att insatserna av sjukvård, omvårdnad och service skall bliallt mer oberoende av boendeform försvåras av att två huvudmän erbjuder boendeför äldre. Enligt motionärerna har en klarare kompetensfördelning därkommunerna svarar för boendet många fördelar. Effekterna måste dock belysasnärmare. Motionärerna yrkar därför att konsekvenserna av en klararekompetensfördelning mellan kommun och landsting utreds (yrkande 3). I budgetpropositionen (s, 110) anförs att det är angelägetatt finna en mer permanent lösning av kostnadsfördelningen mellan staten,kommuner och landstingskommuner i samband med omstruktureringen av vården. Detanförs vidare att utredningsarbete av betydelse härför pågår bl, a. inomäldreberedningen. och hargemensamt genomfört en utredning av konsekvenserna av vård- och omsorgssektornsstrukturförändring (den s, k. konsekvensstudien). Studien har redovisats i enrapport som förbunden har rekommenderat sina huvudmän att använda som ettunderlag för sin fortsatta samverkan. Utskottet anser att de synpunkter som förs fram i motionenär viktiga. Som också framhålls i budgetpropositionen är det nödvändigt att fä en klar kompentensfördelning för att vården och omsorgen om äldre och handikap pade skall kunna utvecklas i önskad riktning. Arbete för att åstadkomma de önskade klarläggandena pågår emellertid på flera håll. Utskottet är därför 13 inteberett att nu förorda en särskild översyn i enlighet med motionsförslaget. SoU 1986/87; 18 Utskottet avstyrker sålunda moiton So208 (fp) yrkande 3. I motion So208 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omvalfrihet inom och försök med s.k. servicekuponger (yrkande 6).Enligt motionärernas uppfattning är det möjligt att skapa alternativ också ihemtjänsten och det är därför önskvärt att pröva att ge även andra än kommunenmöjlighet att erbjuda social hemhjälp. Denna verksamhet bör då ges motsvarandestöd som den kommunala utan att kommunens ansvar för den enskilde minskar. Ettsätt att uppnå detta vore enligt motionärernas mening att tilldelapensionärerna en s.k. servicekupong. I motion So243 av () hemställs (yrkande2) att en eller flera kommuner skall väljas ut för en försöksverksamhet inomhemtjänsten. Motionären hävdar att privat hemtjänst vore ett bra alternativtill den kommunala, men att en sådan, för att kunna fungera måste få samma stödsom den kommunala. Enligt motionären skulle ett "kupongsystem" somökar valfriheten kunna vara en framkomlig väg. En försöksverksamhet med ettsådant system skulle enligt motionären kunna inledas t. ex. i läns landstingoch kommun. I motion So259 av m.fl. (m) hemställs omförslag till sådana ändringar i socialtjänstlagen att den enskildes valfrihetstärks (yrkande 7). Motionärerna anser att den enskilde skall kunna väljamellan olika alternativ i fråga om service, vård och boende. Valfriheten börskrivas in bl. a. i biståndsparagrafen. Detta bör enligt motionärerna innebäraatt en ideell förening eller annan privat vårdgivare som tillhandahåller vissservice eller omsorg för äldre eller handikappade skall ha rätt till kommunaltbidrag i den utsträckning som verksamheten avlastar verksamhet som kommunenannars skulle vara skyldig att bedriva.. Utskottet har (SoU1983/84:1. 1984/85:22 och 1985/86:11) behandlat motionsyrkanden om attkommunerna skall åläggas att pröva värd i privat regi som alternativ till vårdmed kommunalt huvudmannaskap. I betänkande SoU 1983/84:1 s. 19-20 ges enutförlig redovisning av gällande lagstiftning och konstateras att det finns ettbetydande utrymme för enskilda insatser av olika slag på det socialavårdområdet. När det gäller rätten till bistånd enligtsocialtjänstlagen fastslogs i betänkande SoU 1985/86:11 att lagstiftningen gervisst utrymme för den enskilde att kunna begära att få vård i enskild regi medstöd av dessa regler. Det kan även anmärkas att enligt förordningen (1983:944)om statsbidrag till social hemhjälp kommunens ersättning till en organisationeller någon annan enskild, som på kommunens uppdrag utför social hemhjälp, fårräknas som kommunens lönekostnad och berättiga till statsbidrag, I det ovannämnda betänkandet SoU 1985/86:11 uttaladeutskottet vidare (s. 16) att det skulle föra alltför långt att ge den enskilde en allmän rättatt kräva vissa insatser utan hänsynstagande till kommunens planering och 14 möjligheter.Utskottet instämde emellertid i de allmänna synpunkterna om SoU 1986/87:18ökad möjlighet för de gamla att själva kunna påverka sin situation. uppfattning låg dess synpunkter dock väl i linje med socialtjänstlagenoch påkallade därför ingen lagändring. Utskottet anser inte att det finns något skäl till ändratställningstagande i fråga om ändring av socialtjänstlagen och avstyrker därförmotion So259 (m) yrkande 7. När det gäller försöksverksamhet med s. k. servicekupongerkan vidare nämnas följande. 1 rapporten - problem och möjligheterinom färdtjänst och hemtjänst (Ds Fi 1985:11) som utgavs av Expertgruppen förstudier i offeintlig ekonomi () redogjordes för en idé medservicekuponger, s, k, vouchers, som en väg att öka kostnadsmedvetandet ochvalfriheten. Något utarbetat förslag framlades dock inte. Ett yrkande om enallmän utredning av systemet med servicekuponger kommer under attbehandlas av finansutskottet. Enligt vad utskottet inhämtat kommer attnärmare granska de olika privata lösningar som blir allt vanligare inomäldreomsorgen. avsikt är att studera omfattningen av deprivata lösningarna, dessas kvalitet samt kostnaden för den enskilde. Somnämndes ovan (s, 16) kommer även att se över konstruktionen avstatsbidraget för social hemtjänst. Allmänna frägor om äldreomsorgensutformning och finansiering behandlas även av äldreberedningen. Utskottet konstaterar att stora delar av äldreomsorgen -dess innehåll och finansiering-är föremål för översyn och överväganden.Utskottet anser mot den bakgrunden inte att bör ta initiativ tillnågon särskild försöksverksamhet på området. Utskottet avstyrker sålundamotionerna So208 (fp) yrkande 6 och So243 (fp) yrkande 2. I /nollon So232 av Margö m.fl. (vpk) föreslåsatt initiaitv skall tas till försöksverksamhet med 6-timmars arbetsdag inom densociala (yrkande 1). Motionärerna anför att personalomsättningeninom den sociala på många håll är hög. Detta leder bl. a. till attden hemtjänstbehövande pä hänvisas oacceptabelt mänga olika :människor som hjälpi sitt hem. Orsakerna till den höga personalomsättningenkan enligt motionärerna vara t. ex. att arbetet är psykiskt och fysisktansträngande, att lönen är låg och att det finns små möjligheter att utvecklasi arbetet. Enligt motionärerna vore det intressant att studera vilken betydelsekortare arbetsdag med bibehållen lön skulle få för personalomsättningen inomhemtjänsten. Utskottet instämmer med motionärerna i attpersonalomsättningen inom på vissa häll är besvärände hög. Det är därför enligtutskottets mening av stor vikt att arbetets innehåll och organisation utvecklas så att de anställda inom vill stanna i yrket. Utskottet vill i det samman hanget erinra om att ett särskilt stöd till lokalt utvecklings- ochförnyelsearbe te utgår som komplement till statsbidraget till social hemhjälp. Som anförs i 15 budgetpropositionen(s. 115) har kommuner och andra visat en stor idérike- SoU 1986/87:18 domgenom att via olika projekt effektivisera och förbättra hemhjälpen. Utskottet vill också peka på att en allmänarbetstidsförkortning är en fråga som i första hand bör behandlas avarbetsmarknadens parter. Med hänvisning till det anförda avstyrker-utskottet motionSo232 (vpk) yrkande 1. I motton So234 av /iderlund och (båda s) hemställs att skall ges i uppdrag att utarbeta mål ochriktlinjer för den sociala och hela den socialaöppenvärdsverksamheten (yrkande 1). I proposition 1979/80:1 om framhölls attden sociala hemhjälpen för de äldre skall stödja den hjälpbehövande ochfullgöra de sysslor som de äldre inte har förutsättningar att klara själva.Däremot skall hemhjälpen inte överta sysslor och ansvar från den som skallhjälpas. I årets budgetproposition anförs (s. 111) att den socialahemhjälpen har utvecklats till en mångskiftande, serviceinriktad socialtjänstför personligt stöd. Som anfördes ovan (s, 15) utgår ett särskilt stöd tilllokalt utvecklings-och förnyelsearbete, vilket arbete i många kommuner bedrivsmed stor idérikedom. Till ledning för det konkreta arbetet utformarsocialstyrelsen Allmänna råd om social hemtjänst. Råden avsesinnehålla avsnitt som framtida arbetssätt, kompetens/utbildning samt behov ochrekryteringsmöjligheter av personal. Arbetet beräknas vara avslutat vidkommande årsskifte. Av socialtjänstlagen följer att den sociala hemtjänstenskall anpassas efter den hjälpbehövandes individuella behov och önskemål samtefter de lokala förutsättningarna. Arbete pågår med allmänna rådpå området. Enligt utskottets mening får syftet med motionsyrkandet härigenomanses tillgodosett. Utskottet avstyrker sålunda motion So234 (s) yrkande 1. I motion So234 (s) yrkas vidare att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om besvärsrätten inomsocialtjänsten (yrkande 3). Motionärerna anför att mänga vårdtagare inteinformeras tillräckligt klart om rätten att besvära sig över beslutet ombistånd. Motionärerna anser att kommunerna mäste åläggas att informeravårdtagar-na på ett sådant sätt att de blir medvetna om denna rättighet ochtill vilken lokal myndighet han/hon skall vända sig. Utskottet behandlade i betänkandet SoU 1985/86:11 ettyrkande om besvärsmöjligheter enligt socialtjänstlagen och lämnade då ingåendeupplysningar om innehållet i gällande regler, vartill hänvisas. Utskottetkonstaterade att besvärsregterna är svårtillgängliga för den enskilde som villöverklaga ett beslut av kommunen. Frägor om besvärsrätten enligt socialtjänstlagen harvidare behandlats av socialberedningen i dess betänkande Aktuellasocialtjänstfrågor (SOU 1986:19). Betänkandet övervägs inomregeringskansliet. Utskottet delar motionärernas uppfattning atthandläggningen av ärenden inom måste ske på ett korrekt sätt ochden enskilde informeras om klagomöjligheter m.m. så att han kan tillvarata sina rättigheter. Utskottetvill därför erinra om att enligt 21 § förvaltningslagen (1986:223) en SoU1986/87:18 sökande eller annan part skall underrättas /p/.? om innehållet i ettbeslut, dels om hur han kan överklaga ett beslut som går honom emot. Dessaregler skall självfallet följas. Vidare kan erinras om de nya kraven i 7 § samma lag attvarje ärende där någon enskild är part skall handläggas så enkelt, snabbt ochbilligt som möjligt utan att säkerheten eftersatts, samt att myndigheten påolika sätt skall underlätta för den enskilde att ha med den att göra. Utskottet vill framhålla att det är särskilt viktigt attha en tillmötesgående och serviceinriktad inställning inom ett område somsocialtjänsten, där myndigheterna ofta har att göra med människor som på grundav olika handikapp har särskilda svårigheter att tillvarata sina rättigheter. Med detanförda avstyrker utskottet motion So234 (s) yrkande 3, I motton So216 av m.fl. (c) begärs enkartläggning av de äldres vårdsituation i storstäderna (yrkande 2).Motionärerna anför att en utbyggd hemtjänst/hemsjukvårdsverksamhet inte harnågot värde i sig utan försvarar sin plats först när vårdformen är minstlikvärdig med eller bättre än andra alternativa vårdformer. Motionärerna anser attutvecklingen i storstadsområdena bör följas noga för att beredskap skallfinnas att erbjuda alternativ som sjukhem eller sjukvård inom serviceboendet omhemsjukvården inte kan utvecklas i enlighet med intentionerna. Äldreberedningen, som har i uppdrag att presenterariktlinjer för den framtida äldreomsorgen, behandlar bl, a. frågor om boendeoch vård i olika situationer. Som anförts tidigare kommer beredningen attavsluta sitt arbete . Resultatet av beredningens arbete bör enligt utskottets meningavvaktas innan tar några initiativ på detta område. Utskottetavstyrker därför motion So216 (c) yrkande 2. I motion So205 av och (båda c) hemställs att regeringen tar förnyade kontakter med socialstyrelsenoch invandrarorganisationerna angående äldre invandrares boende och service(yrkande 1) samt att de baltiska invandrarna och/eller flyktingarna ges förturi detta arbete (yrkande 2). Motionärerna anför att trots att de flesta invandrarekommer från länder där det är vanligast att äldre människor lever i enstorfamilj, är detta oftast inte möjligt i . Enligt motionärernasuppfattning är ålderdomshem eller med helinackordering den livsformsom i denna situation bäst skulle passa utländska pensionärer. De skulle dåkunna träffas och umgås pä sitt hemlands språk, och personalen skulle kunnahandplockas för att de talar de gamlas språk. Då estniska och lettiskaflyktingar tillhör de grupper som snart uppnår pensionsåldern och dessutom intekan återvända till sina hemländer, bör dessa gruppers behov prioriteras. Utskottet har behandlat frågor om äldre invandraressituation bl, a, i betänkandena SoU 1983/84:14 och SoU 1984/85:22.1 det senare betänkandet framhöllutskottet att det är angeläget att det finns flerspråkig personal inom SoU:1986/87:18 äldreomsorgen och att dessutom någon av personalen måste behärskadet aktuella språket väl. Utskottet påpekade att det i första hand ankommer påsocialstyrelsen att uppmärksamma kommunerna på de krav som detta ställer förplaneringen av äldreomsorgen. Utskottet fann också frågan väl uppmärksammad avsåväl som statens invandrarverk, varför någon åtgärd avriksdagen inte bedömdes vara påkallad. Efter utskottets senaste behandling av frågan om äldreinvandrares situation har regeringens proposition 1985/86:98 ominvandrarpolitiken behandlats av . Socialförsäkringsutskottetunderströk i sitt betänkande SfU 1985/86:20 behovet av en förbättrad planeringmed utgångspunkt i invandrarnas egna önskemål när det gäller äldreomsorgen samtframhöll att en sådan planering närmast ankommer på berörda kommuner ochlandsting. Utskottet konstaterade att kommunerna i ökad utsträckning har börjatobservera frågan om äldre invandrare, och att särskilda medel har beviljats avregeringen för lokala utvecklingsprojekt inom den sociala . vill med anledning av den nu aktuellamotionen understryka angelägenheten av att de äldre invandrarnas situationuppmärksammas. Behovet av flerspråkig personal har påpekats tidigare, liksomnödvändigheten av att motverka social isolering. Invandrarna i kommeremellertid från vitt skilda kulturer och har olika sedvänjor när det gälleromsorgen om de äldre.