bet · GA01TU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågan om SJ:s ekonomi tas upp i motion T554 (m). Detframhålls att den socialdemokratiska regeringen tvingats till en rad olika åtgärder för att klara SJ:s ekonomi. En grundläggande princip har därvid varit att dölja statens verkliga kostnader för att upprätthålla järnvägstrafiken på nuvarande nivå. Staten har avlastat kostnaderpå drygt 700 milj. kr. Den nuvarande utvecklingen är enligt motionärerna oacceptabel av två skäl. För det första är statens samlade kostnader för järnvägstrafiken i storleksord- 11 ningen tremiljarder kronor. För det andra innebär en kraftig subventione- XU1986/87:15 ring av SJ en snedvridning av konkurrensen och att samhälletsresurser ej används på bästa sätt. Rationaliseringar måste ske parallellt medkvalitetshöjande åtgärder både på gods- och persontrafiksidan. Utskottet ser i likhet med föredraganden och motionärernamed stort allvar på SJ:s ekonomiska utveckling. räknar SJ med attden totala resultatbristen (inkl. förräntningskrav) kommeratt uppgå till 580milj. beräknas resultatbristen uppgå till närmare två miljarderkronor. Såsom föredraganden framhåller är det mot denna bakgrund nödvändigt attpröva alla möjligheter att öka intäkterna och minska kostnaderna för att snabbtförbättra resultatet. Föredraganden fäster stor vikt vid det beslut som SJ:sstyrelse tagit att se över både verksamhetens inriktning och organisation. Utskottet förutsätter att den av SJ beslutade översyneninnebär att åtgärder vidtas som kan ge positiva effekter på SJ:sekonomi. Med hänvisning härtill och till det på kommunikationsdepartementetpågående trafikpolitiska utvecklingsarbetet, som bl. a. omfattar en översyn avjärnvä- gens kostnadsansvar, anserutskottet att motionen i denna del inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida, varför den avstyrks. I motion T204 (c) yrkas att en pariamentarisk utredningtillsätts med uppgift att lägga fram förslag till ny strategi förjärnvägspolitiken. Hörnstenen i en sådan strategi bör vara att bryta SJ:smonopol. Ett första steg kan bli att . inrätta ett som fåransvar för underhåll och byggnation av själva järnvägsbanorna. SJ:s övrigaverksamhet kan ombildas till självständiga bolag, t.ex. ochGodstrafik AB eller t.o.m. i flera fristående bolag t.ex. . Den parlamentariska utredningen bör också studera om framtidsprojektsåsom snabbtågsförbindelse till , , ny stambana längsNorrlandskusten och utbyggnad av dubbelspår på hela skallgenomföras. 1 motionerna T232 (m) och T554 (m) framhålls att det ärmotiverat att överväga införandet av en s.k.. vägmodell för SJ:s investeringar,vilken innebär att investeringarna i järnvägsnätet betalas av staten viasärskilda anslag, medan SJ betalar avgifter för utnyttjandet av självabannätet. En sådan lösning skulle enligt motionärerna underlättas av att SJdelades upp i två bolag, ett för banorna och ett för driften. Möjligheten fårdock inte öppnas för ytterligare starkt ökade utgifter för järnvägstrafiken. Även i motion T233 (fp) framhålls att staten bör ta överansvaret för bannätet och utifrån regionalpolitiska, miljömässiga eller andraskäl avgöra nätets omfattning. Trafiken skall läggas ut efter ettanbudsförfarande. I motion T540 (vpk) yrkas att en långsiktig plan utarbetasför järnvägstrafiken. Denna plan skall inte bara omfatta en angelägenkapacitetsökning och standardhöjning utan också nybyggnad av bandelar ochomläggning av sträckor. Snabbtåg för övre är enligt motionen likaangeläget som i de tre storstäderna. I motionen yrkas vidare attvägtrafikmodellen genomförs fullt ut, dvs. att infrastrukturinvesteringarna iaffärsbanenätet direktavskrivs. Staten skall ta över kostnaderna för drift ochunderhåll. Först med denna modell kan rättvisa konkurrensförhållanden skapasför järnvägstrafiken. Utskottet vill inledningsvis beträffande de nu redovisademotionsyrkande- /87:15 na hänvisa till det trafikpolitiskautvecklingsarbete som pågår på och som kommer attredovisas för i en proposition . I detta arbete kommerjärnvägsfrågorna att spela en central roll. I samtliga nu behandlade motioner framhålls att det börövervägas att införa en s.k.. vägtrafikmodell eller att bör uttalaatt en sådan modell skall införas. Enligt utskottets mening är det väsentligtatt uppnå så likartade konkurrensförutsättningar som möjligt mellan olikatrafikgrenar. Utskottet anser att detta sannolikt förutsätter att envägtrafikmodell genomförs. En sådan modell skulle innebära en uppdelning av SJi ett . banverk och ett eller flera trafikföretag. Investeringarna iinfrastrukturen Och underhållet av den skulle bedömas och prioriteras utifrån iprincip samma värderingar som väginvesteringar, vilket bl. a. ställer krav påen utvecklad samhällsekonomisk kalkylmetodik. En sådan modell skulle ocksåinnebära att staten tar ut särskilda avgifter för utnyttjandet av infrastrukturen. Av propositionen framgår att såväl frågan om SJ harrättvisa konkurrensförutsättningar som frågan om en vägtrafikmodell skallinföras kommer att tas upp i det trafikpolitiska arbetet. Utskottet som ilikhet med motionärerna, anser att mycket talar för att en vägtrafikmodell börinföras anser dock att resultatet av det trafikpolitiska utvecklingsarbetet böravvaktas. Motionerna bör därför lämnas utan särskild åtgärd från riksdagenssida. I motion T204 (c) framhålls att de propåer som kommer frånSJ om en rad indragningar av tågförbindelser som skall ersättas med busstrafikpå de riksnätsbanor som tillhör det ersättningsberättigade nätet måste avvisas. Föredraganden anser att det behövs ytterligareöverväganden och beslutsunderlag om regionalpolitiska och miljömässigakonsekvenser vid avvägningar mellan tåg och buss för att få kunskap om hurkollektivtrafiken skall kunna förbättras. I det trafikpolitiskautvecklingsarbetet kommer denna fråga att belysas. I avvaktan på detta arbetehar regeringen föreskrivit att SJ i stort skall bibehålla nuvarandeinterregionala trafikutbud. Med det anförda synes syftet med motionsyrkandettillgodosett, varför det inte påkallar någon åtgärd från sidalUtskottet avstyrker därför motionen i denna del. I motion T204 (c) framhålls vidare att målsättningen förkombitrafiken bör höjas. har uttalat att en målmedveten satsning påkombitrafiken. transport av trailers på järnväg är angelägen urmiljösynpunkt. Målet är att kombitrafiken skall omfatta 3 milj. ton . Avpropositionen framgår att kombitranpsorterna uppgick till 1,2 milj. ton år 1986och att goda förutsättningar finns för en fortsatt volymtillväxt.Föredraganden framhåller liksom motionärerna att en viss del av transporternaavser överflyttning av gods som tidigare transporterats med fartyg från framförallt till kontinenten. Utskottet ser för sin del positivt på den snabba ökningenav kombitrafiken. Goda förutsättningar finns att uppnå målet 3 milj. ton . Enligt vad utskottet erfarit kommer detta mål att ses över i det trafikpolitiska utvecklingsarbetet. Utskottet förutsätter att ett nytt mäl för kombitrafiken på1990-talet, som kommer att ligga på en högre nivå än nu gällande mål, TU1986/87:15 kommer att presenteras i den trafikpolitiska propositionen. Med det anförda torde syftet med motionen i denna del varatillgodosett varför den inte bör föranleda någon särskild åtgärd frän riksdagenssida. I motion T226 (s) framhålls att regionala styrelser börinrättas för SJ. Av propositionen framgår att SJ fattat beslut om att seöver både inriktningen och organisationen av SJ:s verksamhet. Utskottet somanser att denna översyn bör avvaktas avstyrker motionen i denna del. I motion T338 (m) framhålls att den nya plan- ochbygglagen bör innehålla bestämmelser som ålägger kommunerna att planera förjärnväg vid utformandet av detaljplaner för industrier. har fattat beslut om att en ny plan- ochbygglag skall träda i kraft den . Utskottet är för sin del inteberett att förorda någon ändring i denna lag och avstyrker därför motionen idenna del. 1 motion T557 (c) yrkas att SJ skall haskyldighet att i sin trafikpolitik även ta hänsyn till miljöfrågor. Av propositionen framgår att miljöfrågorna spelar encentral roll i det trafikpolitiska utvecklingsarbetet. Utskottet som anser attresultatet av detta arbete bör avvaktas avstyrker motionen i denna del. 2 Anslagsfrågor för /88 2.1 Anslaget Investeringar 1 järnvägens infrastruktur Under anslaget finansieras sådana investeringar i fastaanläggningar som har en direkt parallell till samhällets väginvesteringar.Investeringar i det ersättningsberättigade nätet skall inte föras tillstatskapitalet. Av resterande investeringar skall föras tillstatskapitalet och förräntas fullt ut. Avkastningskravet är dock villkorligt.För vissa investeringar i gäller i enlighet med deöverenskommelser som träffats mellan berörda intressenter att SJ skall förränta10 %. För spårutbyggnaden söder om gäller dock särskilda regler. Föredraganden anser det angeläget med en förstärktinvesteringsnivå i järnvägssystemet. Betydande satsningar krävs för att moderniserasåväl de fasta anläggningarna som den rullande materielen. Nuvarandeanslagsnivå skapar dock en ohållbar situation för landets järnvägsnät underresten av med tanke pä de omfattande spårutbyggnader som skallutföras enligt avtalet mellan SJ, och staten. Förinnevarande budgetår kommer Stockholmsutbyggnaden att belasta SJ:sinvesteringsanslag med 230 milj. kr., medan påföljande år ca 500 milj. kr.beräknas tas i anspråk med nuvarande regler. Enligt föredraganden är det angeläget att dessainvesteringar inte tränger ut andra angelägna investeringar i landet. Hanförordar därför att Stockholmsinvesteringarna fr.o.m. nästa budgetårfinansieras genom att SJ tar upp lån från . Det bör ankomma päregeringen att ange ramens storlek som för nästa budgetår beräknas till 500milj. Utskottet har ingen erinran mot vad föredraganden anförtom finansiering /87:15 av investeringar i . För övriga järnvägsinvesteringar i infrastrukturenföreslår föredraganden att 760 milj. kr. anvisas under nästa budgetår. Jämförtmed den del av anslaget för innevarande budgetår som är tillgänglig förinvesteringar utanför innebär detta en real ökning. I motion T224 (m) yrkas att anvisar 50 milj. kr.för investeringar i järnvägens infrastruktur. Enligt motionen finns det iSJ-koncernen en rad företag som helt eller delvis bör säljas ut på den öppnamarknaden. 290 milj. kr. av de sålunda influtna medlen bör finansierainvesteringar i infrastrukturen. SJ bör vidare få låna 360 milj. kr. för attfinansiera sådana investeringar. I motion T540 (vpk) yrkas att anvisar 1 100milj. under nästa budgetår för investeringar i järnvägens infrastruktur. Utskottet anser för sin del det av föredraganden beräknademedelsbehovet - 760 milj. kr. - vara väl avvägt. Det innebär en real ökning avinvesteringarna, utanför . Beaktas även dessa investeringar,som föreslås finansieras genom lån i , innebär förslaget enbetydande ökning med 320 milj. kr. eller jämfört med innevarande årsanslag. Utskottet är inte berett att nu förorda någon utförsäljning av bolaginom . Frågorna om omfattning övervägs för närvarandeav SJ:s förvaltningsbolag, AB Swedcarrier. har att ta slutligställning till Swedcarriers förslag. Inte heller är utskottet berett attförorda att SJ:s investeringar i infrastrukturen, vid sidan av Stockholmsinvesteringarna,finansieras genom upplåning. Av det anförda följer att utskottet tillstyrkerregeringens förslag att 760 milj. kr. anvisas för investeringar i järnvägensinfrastruktiir och avstyrker motionerna T224 (m) och T540 (vpk) i denna del. I motion T534 (s) yrkas att staten avsätter särskildamedel för uppsättande av viltstängsel utefter järnvägens banvallar. Enligtmotionen har på mindre än 49 älgar samt minst lika många andra vildadjur förolyckats på den sträckan . Även i motion T552 (m) tas frågan om viltstängsel upp.Enligt motionären borde det vara en väl motiverad åtgärd för SJ att på utsattasträckor, exempelvis Herrijunga-Källeryd, sätta upp viltstängsel. Enligt utskottets mening är det angeläget att så långtmöjligt undvika olyckor av det slag som tas upp i motionerna. Utskottet villerinra om att det längs järnvägen finns viltstängsel som finansierats med hjälpav sysselsättningsmedel. Denna möjlighet kan självfallet även utnyttjas på deni de två motionerna utpekade sträckan. Detta är emellertid en sak för i förstahand arbetsmarknadsmyndigheterna och SJ att avgöra. Utskottet som förutsätteratt SJ noga följer denna fråga är inte berett att föreslå att särskilda medelanvisas för viltstängsel eller att skall föreskriva att stängselskall uppsättas på viss sträcka. Motionerna avstyrks därför. 2.2 Affärsrörelsensinvesteringar /87:15 När det gäller finansieringen av trafikrörelsensinvesteringar i rullande materiel, fordon m.m.. har SJ sedan 1985 årsjärnvägspolitiska beslut möjlighet till upplåning i påmarknadsmässiga villkor. Föredraganden anser att denna finansieringsformfortsättningsvis också bör gälla för rörelsens fasta anläggningar. Det börankomma på regeringen att ange en ram för de investeringar som får finansierasgenom upplåning i . Föredraganden beräknar ramen för nästabudgetår till 490 milj. kr. I motion T540 (vpk) yrkas avslag på regeringens förslagatt investeringar i trafikrörelsens fasta anläggningar skall finansieras genomupplåning i . Vidare yrkas att anvisar 490 milj. kr.för dessa investeringar. Motionärerna vill inte acceptera att SJ genompropositionens förslag belastas med ytterligare ränteutgifter. Utskottet delar föredragandens uppfattning attinvesteringarna i trafikrörelsens fasta anläggningar bör finansieras genomupplåning i . Därigenom kan de ekonomiska villkoren föraffärsdelen inom SJ. ytterligare anpassas till vad som gäller inomtransportbranschen i övrigt. Av det anförda följer att yrkandena i motion T540(vpk) avstyrks i denna del. Föredraganden räknar med att medelsbehovet under nästabudgetår för rullande materiel är 950 milj. kr. Regeringen kommer senare attfastställa denna ram. När det gäWer finansieringsavtal med EUROFIMA och leasingav godsvagnar via SJ-invest anser föredraganden att investeringsramen börbibehållas oförändrad, dvs. 70 milj. kr. Föredraganden föreslår vidare att ges möjlighet att stimulera utvecklingen mot en ökadprivatvagnsan-vändning. Han tillstyrker därför SJ:s förslag om privatvagnsuthyrningmen anser att finansieringen bör ske inom en ram som regeringen fastställer.För nästa budgetår beräknas ramen för anskaffning av godsvagnar som hyrs uttill SJ:s godskunder för privatvagnsanvändning till högst 30 milj. kr. Utskottettillstyrker regeringens förslag i nu berörda delar. 2.3 Anslaget Ersättning till förköp av vissa tjänster Från anslaget betalas ersättning till SJ för sådanatjänster som är önskvärda från samhällsekonomiska utgångspunkter men som inteär företagsekonomiskt motiverade för SJ som affärsverk. Det sammanlagda medelsbehovet enligt propositionen uppgårtill I 364 milj. kr. under nästa budgetår. Fördelningen på olika ändamålframgår av nedanstående tabell. Anvisat 1986/87 Propositionens förslag /88 Drift avdet ersättningsberättigade bannätet Förstärkt banunderhåll utanför riksnätetBibehållande av vissa olönsamma stationer Trafiksäkerhetsfrämjandeåtgärder vid järnvägskorsningar Vissaövriga kostnader vid järnvägskorsningar Fortsatta rabattåtgärder i persontrafikpå järnväg Ersättning för vissa kapitalkostnader Projektering av sysselsättningsinvesteringar För drift av det ersättningsberäuigade nätet harföredraganden beräknat 1 278 milj. kr. och därvid beaktat att kostnadsnivån itågtrafiken bör kunna nedbringas genom sedvanlig rationalisering. Den ersättning SJ får för trafiksäkerheisfrämjandeåtgärder betingas huvudsakligen av vägtrafikens säkerhetskrav. Föredragandensom anser det angeläget att påskynda arbetet med att förbättra säkerheten vidjärnvägskorsningar understryker att SJ med egna medel i betydande utsträckningbidrar till en bättre säkerhet. Den totala resursinsatsen vid SJ underinnevarande budgetår beräknas till 60 milj. kr. Den ersättning som SJ får för kommersiellt icke motiveraderabatter har successivt avvecklats. anvisas över detta anslagendast bidrag för att tillhandahålla pensionärsrabatter. Enligt propositionenbör detta bidrag avvecklas under nästa budgetår. Det framhålls att SJsjälvfallet i likhet med vad som redan gäller för inrikesflyget och för denlångväga busstrafiken har möjlighet att erbjuda även pensionärerna rabatterutan krav pä särskild ersättning av statsmakterna. I motion T224 (m) yrkas att anvisar 1 280 milj.kr. vilket innebär 54 milj. kr. mindre än regeringens förslag. I motion T540 (vpk) yrkas att till förevarandeanslag anvisar 147 milj. kr. utöver regeringens förslag. Utskottet tillstyrker för sin del den av föredragandenföreslagna medelsanvisningen och föreslår sålunda att 1 364 milj. kr. anvisasunder förevarande anslag. Motionsyrkandena avstyrks därför. 2 1986/87. I motionT554 (m) framhålls att de starkt ökande kostnaderna för den /87:15 ersättningsberättigadetrafiken gör det omöjligt att bibehålla i förstahand persontrafiken på dessa banor. bör ge regeringen i uppdragatt presentera vilken trafik som i första hand bör prövas syftande till attstatens framtida årliga kostnader för den ersättningsberättigade trafiken De frågor som tas upp i motionen behandlas i dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet. I avvaktan på resultatet av detta arbeteavstyrker utskottet motionen i denna del. I motion T204 (c) framhålls att det ersättningsberättigadenätet inte får eftersättas. För investeringar i infrastrukturen, t.ex. banoroch banvallar bör AMS-medel kunna ställas till förfogande. Även på de banor därpersontrafiken redan är nedlagd måste rimligt underhåll ske för att inte ocksågodstrafiken skall riskera att försvinna. I motion T505 (s) framhålls att det är angeläget att vissainvesteringar kan komma i gång . Det gällerBergslagspendeln och vissa delar av . Dessa investeringar kan ocksåvara erforderliga från arbetsmarknadssynpunkt. En objektreserv bör oinedelbartprojekteras. I motion T551 (s) framhålls att en alternativ nybansträckning av norra stambanan skulle kunna klara kapacitetsproblemen. Omdetta skall bli möjligt att genomföra behöver SJ medel för projektering. Enligt järnvägspolitiska beslut skall SJ planeraför sysselsättningsskapande investeringar motsvarande av de totalainvesteringarna i fasta anläggningar. SJ har begärt att få bidrag med 30 milj.kr. för de merkostnader som uppstår då SJ tvingas bygga upp enprojekteringsreserv. Föredraganden har emellertid avvisat detta förslag bl. a.med hänvisning till att SJ:s kostnadsansvar kommer att övervägas inför etttrafikpolitiskt beslut . Utskottet delar föredragandens uppfattning och avstyrkersåledes att särskilda projekteringsmedel anvisas. Såsom framgår av detföregående åligger det SJ att upprätta en objektreserv. I denna reserv börsjälvfallet upprustningsarbeten pä det ersättningsberättigade nätet inga,vilket möjliggör investeringar på detta nät med hjälp av AMS-medel. Utskottetär emellertid inte berett att föreskriva vilka investeringsprojekt som skallingå i SJ:s objektsreserv. Av det anförda följer att de nu behandlade motionsyrkandenaavstyrks. 2.4 Anslaget Särskilda investeringar vid Från anslaget betalas investeringar på västkustbananenligt den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning. Dubbelspår kommer enligt planan att anläggas under perioden1986/87-1989/90 på tre delsträckor, nämligen , Almedal-Mölndalsnedre och Halmstad-Trönninge. Investeringarna beräknas kosta 255 milj. kr.Riksdagen har beslutat att dessa investeringar skall finansieras överstatsbudgeten (prop. 1986/87:25, , rskr. Médelsbehovet under budgetåret1987/88 beräknas till 100 milj. kr. SJ skall föränta av detta belopp.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i här berörd del. 3 Försäljningarav viss egendom för turistjärn vägsverksamhet tu 1986/87:15 I propositionen tas frågan upp om försäljning av vissstatlig egendom pä den smalspåriga järnvägen mellan och på järnvägen lades ned . SJ har träffatöverenskommelse med det nybildade Växjö-Hultsfred-Västervik Järnvägsaktiebolag(VHVJ) om överlåtelse av banan till bolaget för att den därmed skall kunnautnyttjas för turisttrafik. Avtalet mellan SJ och VHVJ innefattar överlåtelse av allfast egendom på sträckan (kommungräns) för en köpeskillingav 7,25 milj. kr. SJ och VHVJ har kommit överens om bolagets utnyttjande avsmalspåret på sträckan . Ett villkor för avtalet är vidare attVHVJ och kommun kan träffa överenskommelse om banans utnyttjande påsträckan station. Avtalet har slutits under förbehåll avregeringens medgivande vilket i sin tur kräver godkännande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om försäljningav viss statlig egendom för turistjärnvägsverksamhet. 4 Vissa Större investeringsprojekt I detta avsnitt behandlas ett antal motionsyrkandenrörande vissa större investeringsprojekt. Gemensamt för projekten är att de ärmycket dyra och att SJ på egen hand inte har någon möjlighet att finansiera ochförränta investeringarna. De är med andra ord inte lönsamma för SJ. Omprojekten skall genomföras krävs därför att en samhällsekonomisk bedömning görssom visar att så bör ske. I en sådan bedömning måste ingå uppgifter om hur stordel av kostnaderna som olika intressenter är beredda att bidra med. Sådanaintressenter kan, vid sidan av staten och SJ, t.ex. vara kommuner, landsting,luftfartsverket, flygbolag och näringslivet. För att skapa underlag för det kommande trafikpolitiskabeslutet har beslutat utreda de företags- ochsamhällsekonomiska förutsättningarna att genomföra vissa störreinvesteringsprojekt. Exempel på sådana projekt är , ,, , lokaliseringen av nya fjärrtågsstationer söderoch norr om , fortsatt utbyggnad av samt Götalandsbananoch ostkustbanan. har vidare beslutat utredaförutsättningarna för utvecklingen av den kollektivapersontransportförsörjningen till och från norra . belysa ett järnvägsalternativ som innebär att järnvägsförbindelserna tillnorra byggs ut så att de svarar mot högt ställda krav. Ettjärnvägs-/bussalternativ som innebär att den långväga kollektiva persontrafikenbyggs upp kring knutpunkter för samordning mellan järnväg och buss skall ocksåbelysas liksom ett buss-/flygalterna-tiv som innebär att huvuddelen av denreguljära persontrafiken med tåg dras in norr om . De olika utredningarna kommer att ligga till grund för detförslag till trafikpolitiskt beslut som skall föreläggas . ,n Yrkanden om järnvägsförbindelse till ochvissa övriga investeringar i tas upp i följande motioner. 1 motion T227 (fp) framhålls att en spåranknytning tillArlanda flygplats genom en flyttning av stambanan är intressant saiut attpendeltågstrafiken behöver ytterligare dubbelspår på sträckornaÄlvsjö-Västerhaninge och . I motion T526 (vpk) framhålls att en tågförbindelse medArlanda flygplats skulle förbättra miljön och skapa bättre förbindelser förUppsala och med . Vidare bör enligt motionärerna ytterligarespårutbyggnader göras. Det gäller dubbelspår och vidaretill , dubbelspår samt upprustning av . Enligt motion T538 (c) skulle förbindelsermed avsevärt underlättas om fick enjärnvägsförbindelse. Motionärerna anser också att det är angeläget att enupprustning av Södra kommer till stånd. I motion T554 (m) framhålls att kompletterandespårförbindelse bör diskuteras för vissa specialsträckor såsomStockholm-Arlanda. Privatfinansiering bör därvid övervägas. I motion T556 (m) framhålls att en spårförbindelse tillArlanda flygplats från via till och sedan åter tillstambanan via skulle ge väsentligt snabbare, bekvämare ochkapacitets-starkare förbindelser med i övrigt och medangränsande län. Regeringen bör enligt motionären utarbeta förslag till ensådan förbindelse som helt eller delvis skall finansieras av näringslivet. Enligt utskottets mening har frågan om ensnabbtågsförbindelse till stor betydelse för såvälStorstockholmsområdet som för övriga delar av landet. Detta framgår också avmotionerna. Innan ett beslut i denna fråga kan tas måste en samhällsekonomisk bedömninggöras.