bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — lokaliseringsbidrag, lokaliseringsstöd, offertstöd, sysselsättningsstöd,glesbygdsstöd, kreditgivning från utvecklingsfonder och Norrlandsfonden, etc.medför att varken myndigheter eller företag kan få någon klar överblick överstödstrukturen. Enligt motionen är utrymmet för missbruk och felsatsningarstort. Vidare är de olika stödformerna ensidigt inriktade påinvesteringar i byggnader och maskiner, och besluten om stöd görs ofta efterpolitiska hänsynstaganden snarare än affärsmässiga bedömningar. Slutligenkritiseras den bristfälliga uppföljningen av projekten. Den samlade kritikenär én bakgrund till ett annat förslag i motionen, nämligen förslaget om ett avskaffandeav lokaliseringsstöd, offertstöd och sysselsättningsstöd. Nuvarande regionalpolitiska stödformer bör enligt motionenersättas av ell system med lokaliseringsstöd i form av riskgarantilån. Dessalån skall kunna utgöra delfinansiering av företagsprojekt inom stödområdet.Riskgarantins storlek föreslås bli maximerad beroende på inom vilket stödområdeföretaget är beläget. Enligt motionen bör den uppgå till högst , och20 % av projektets kostnad inom stödområde A, B resp. C. Riskgarantilånen avseskompensera projekten för den högre risk som lo- AU 1986/87:13 kaliseringentill ett stödområde innebär. Riskgarantisystemet föreslås utformas så attlånens återbetalning kan avskrivas eller uppskjutas om inte tillräckligt storaintäkter genereras. Ettsådant system innebär fördelar, enligt mofionärerna, genom större enhetlighetoch överblickbarhet över stödsystemet samt dessutom ökad snabbhet genom attbesluten till övervägande del kan tas på länsnivå. Förslaget innebär att beslutpå länsnivå skall kunna tas för projekt med en total investeringskostnad somuppgår till högst 9 milj. kr., vilket betyder att av ärendena kan hanteraspå länsplanet. Utskottethar inhämtat att det pågår ett arbete inom industridepartementet i syfte attförenkla och effektivisera de regionalpolitiska stödformerna. sådana frågor som ligger i linje med motion A448. Som tidigare nämntsanses stödfrågorna också bli föremål för överväganden i den av utskottetföreslagna regionalpolitiska utredningen. Vadgäller lokaliserings- och investeringsbidragen lämnas - såsorri tidigarenämnts - dessa i samband med investeringar i byggnader och maskiner. Andrastödformer, t. ex. lokaliseringslån, regionalpolitiskt utvecklingskapital ochoffertstöd, har däremot ett bredare användningsområde. Vidare kan noteras attförordningen tar upp krav pä lönsamhet som ett villkor för stöd. Med hänsyntill vad som anförts avstyrker utskottet motion A448 i här berörda delar. Vidflera tillfällen har utskottet behandlat yrkanden från moderatasamlingspartiet om ett system medriksgarantilån. Utskottet har därvid bl. a.gjort den bedömningen att det skisserade förslaget utgör ett otillräckligtunderlag för att, som motionärerna begär, utan ytterligare övervägandengenomföra en så radikal omläggning av det regionalpolitiska stödet. mening har motionärerna inte heller kunnat påvisa att det nuvarandesystemet har så allvarliga brister att hela systemet måste bytas ut. Därutöverfruktar utskottet att förändringar enligt de föreslagna huvudlinjerna med engenerell begränsning av bidragsdelen skulle innebära en försvagning av deregionalpolitiska styrmedlen. Med hänvisning härtill samt till det faktum attstödfrågorna kommer att behandlas i den av utskottet föreslagnaregionalpolitiska utredningen avstyrks motion A448 i refererad del. Imotionerna 1986/87: A420 av m.fl. (fp) och 1986/ 87:A421 avOlof m.fl. (c) föreslås att nuvarande lokaliseringslån ersätts avett system med statUga kreditgarantier. Enligt motion A420 har visserligennäringslivets möjligheter till finansiering förbättrats, men för att företagmed ofillräckliga säkerheter ändå skall få lån bör statliga garantier införas.I motion A421 anförs att hantering av lånen inom det ordinarie kreditväsendetskulle ge en effektivisering. Tidigarehar utskottet behandlat samma fråga och kommit fram till att en sådan förändring skulle vara förenad med flera nackdelar än fördelar. Utskottet har ånyo övervägt utredning Översyn av vissa låneformer m. m. (1984), där man bl. a. tar upp de administrativa fördelarna med att lägga över de mest marknadsnära statliga låneformerna till kreditinstituten som staten tar på sig 48 ansvaret förkreditgarantierna och organisationen av kreditgarantipröv- AU 1986/87:13ningen. Bland de låneformer som har villkor liknande kreditmarknadsin-stitutensnämns bl. a. lokaliseringslånen. Utskottet inser till fullo de administrativafördelar som en sådan ordning skulle kunna medföra men har ändå gjort denslutbedömningen att nackdelarna med ett kreditgarantisystem skulle vara störreän fördelarna. En klar nackdel med ett kreditgarantisystem är attregionalpolifiskt önskvärda satsningar blir beroende av läget på den allmännakreditmarknaden till skillnad från ett system med långivning från anslag påstatsbudgeten. De i sammanhanget diskuterade motionerna avstyrks. Fråganom stödområdesindelningen som grund för bedömning av regionalpolitiskainsatser förs fram i motion 1986/87: A444 av m.fl. (s).Motionärerna anser att den i årets budgetproposition förekommande beteckningen"skogslän" ställer en del stödområdeskommuner utanför diskussionenom angelägna satsningar. Utskottetvill framhålla att stödområdesindelningen utgör den huvudsakliga prioriteringsgrundenför regionalpolitiskt stöd. Motionärerna torde främst avsekommunikationsområdet, och inom detta ligger av naturliga skäl tyngdpunkten avaktuella åtgärder inom skogslänen. Men medel avsätts även för insatser utanförskogslänen. Prioriteringen av åtgärder görs av , i samverkan med bl.a.länsstyrelserna. Motionen bör med hänvisning till det anförda lämnas utanåtgärd. Frågorom offertstödet och dess användningsområde tas upp såväl i budgetpropositionensom i ett par motioner. Industriministern menar att offertstödet ofta kommertill användning i samband med stöd till tjänstesektorn, eftersom detta stödinte förutsätter samtidiga stöd till byggnader och maskiner. I syfte att ökaslagkraften i de regionalpolitiska ansträngningarna föreslås - som tidigarenämnts - en viss utökad användning av offertstödet till stödberättigade företagäven utanför stödområdet. Ifolkpartimotionen 1986/87: A420 föreslås att offertstödet avskaffas fr.o.m. den1 . Bakgrunden, enligt motionen, är att de centralt givna stödformernai högre grad bör vara generella. Stödformer som innebär långtgåendeförhandlingar mellan företag och staten eller som innehåller betydande inslagav godtycke måste undvikas. Därför föresläs att den mest utpräglat selektivastödformen som administreras centralt, offertstödet, avskaffas. Motionärernamenar att det utgår efter förhandlingar mellan enskilda företag och staten.Dessutom har offertstödet utnyttjats i endast begränsad omfattning. Utskottetbehandlade samma yrkande föregående år och anförde därvid att offertstöd inte är en i förväg preciserad stödform, utan de närmare villkoren avgörs från fall till fall. Offertstödet används när andra stödformer inte är tillämpliga och har främst lämnats för framtidsinriktade åt gärder som produktutveckling, marknadsföring och utveckling, dvs. ofta immateriella investeringar. Den förhandlingssituation som motionen åbe ropar som skäl mot offertstödet kan man enligt utskottets uppfattning inte undvara om man syftar till att i varje enskilt fall inte lämna ett större stöd än att projektet kommer till stånd. Sålunda erfordras diskussioner eller förhandlingar mellan den ansvariga myndigheten och företaget. 4 1986/87. Vidareanser inte utskottet att den förhållandevis ringa användningen av AU 1986/87:13offertstödet är ett giltigt skäl att avskaffa denna fiexibla stödform. Medhänsyn till budgetpropositionens förslag angående en bredare användning av detregionalpolitiska stödet i allmänhet och därtill möjligheter till engeografiskt mer utbredd användning av offertstödet kan man förutse en störreefterfrågan på detta stöd. Utskottetvill i detta sammanhang nämna att det i en nyligen publicerad rapport frånindustriverket. Privata tjänstesektorn - Regionala utvecklingsmöjligheter, bl.a. framförs att företagen bör få enkla och tydliga spelregler, som klartmarkerar statsmakternas prissättning på företagsutveckling i stödområdet.Rapporten har överlämnats tiU regeringen. Utskottet förutsätter att regeringenväger in dessa synpunkter i det fortsatta arbetet och avstyrker därmed motionA420 i denna del. Icenterns partimotion 1986/87: A421 föreslås en ny inriktning av offertstödet,nämligen att nya former av offertstöd bör prövas utifrån de regionala effektersom eftersträvas i en viss ort/region. Den i budgetpropositionen aviseradeökade användningen av offertstödet för expansiva tjänste- och servicenäringarser motionärerna positivt på. Det understryks dock i motionen att offertstödinte bör få utgå till lokalisering av verksamheter i expansionsorter i någondel av landet. Medhänvisning till offertstödets flexibilitet och utökade användningsområde inomden expansiva tjänste- och servicesektorn bör motionen enligt utskottetsmening inte föranleda någon åtgärd. Inågra motioner berörs kriterierna vid fördelning av de regionalpolitiska medlentiU länsnivån. I motion 1986/87: A206 av m. fl. (s) föreslåsatt förvärvsfrekvens, arbetslöshetstal och sysselsättningsgrad används somkriterier vid fördelning av regionalpolitiska medel. Bakgrunden till förslagetär, enligt motionärerna, att medelsfördelningen till stor del avgörs avarbetslöshetstalen, vilket blir missvisande, då många kvinnor i glesbygden inteanmäler sig som arbetssökande. Äveni motion 1986/87: A4IOav m.fl. (s) anförs - mot bakgrundenav situationen i - att inte enbart arbetslöshetssiffror börvara mått på länets arbetsmarknadssituation. Förvärvsfrekvensen är ettbetydligt bättre mått enligt motionärerna. Därför föreslås att vid fördelningav regionalpolitiska anslag till länsstyrelser och länsarbetsnämnder ävenförvärvsfrekvensen bör vägas in. Imotion 1986/87: A493 av m. fl. (s) önskas en successivförstärkning av resurserna på länsnivå och en friare resursanvändning samt enöversyn av nuvarande regler för lokaliseringsstödets användning. Motionärernamenar att det är särskilt viktigt att företagen satsar på forskning ochutveckling i skogslänen och att det bör utredas hur detta kan ske. Medanledning av motionerna vill utskottet framhålla att en stor del av de regionala politiska medlen fördelas efter problemens svårighetsgrad i de olika länen. Vid fördelningen tas hänsyn till en mångfald olika faktorer såsom befolkningsutveckling, arbetslöshet, förvärvsfrekvens, sysselsätt ningsgrad, branschstruktur, avstånd, kommunikationer m. m. Någon exakt matematisk modell för fördelningen har dock inte kunnat komma i fråga med hänsyn till det breda bedömningsunderlaget och med hänsyn till att 50 man arbetar medlångsiktiga mål. Utskottet vill slutligen erinra om vad AU 1986/87:13tidigare sagts beträffande en översyn av stödformerna i den föreslagnaregionalpolitiska utredningen. Vad nu har redovisats får anses tillgodoseintentionerna i motionerna A206, A410 och A493, varför de inte bör föranledanågon åtgärd. Imotion 1986/87: A423 av och () yrkasatt regionalpolitiskt stöd skall kunna lämnas även vid byggande avkontorslokaler för uthyrning. Motiveringen,som återfinns i motion 1986/87: N357, är att regeringsförslagen för att spridatjänstenäringarna utanför storstadsområdena är otillräckliga. I ett annatyrkande i samma motion önskar motionärerna att det regionalpolitiska stödetskall utökas till att avse även immateriella investeringar. Bakgrunden, enligtmotion 1986/87: N357, är tjänstesektorns numera stora regionalpolitiskabetydelse och att de tjänsteproducerande företagen satsar mer på forskning ochutveckling än de varuproducerande. Därför föreslås att det regionalpolitiskastödet, som enligt motionen nu inriktas pä byggnader och maskiner, även fåranvändas för immateriella investeringar. Iindustriverkets ovannämnda rapport om privata tjänstesektorn har förslag lagtsfram för att ytterligare utöka området för det regionalpolifiska stödet bl.a.till postorderverksamhet, transportförmedling, byggande av kontorslokaler föruthyrning och till immateriella investeringar. Utskottet förutsätter attregeringen vid sin behandling av rapportresultaten beaktar de i motionenframförda synpunkterna. Med hänvisning till det arbete som pågår bör någonåtgärd inte vidtas med anledning av motion A423 i dessa delar. Imotion 1986/87: A468 av m.fl. (m) föreslås en utredningomvillkorad avskrivningsrätt för studielån, varvid de principiella och tekniskaproblemen noga måste övervägas. a. skall utredningen överväga om rättentill hel eller delvis avskrivning av studiemedlen kan knytas till arbete ochbosättning inom stödområdet under . Imotion 1986/87: A421 (c) tas ett liknande förslag upp. Det anförs att införandeav möjligheter till avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften så länge manbor och arbetar i stödområdena A och B är ett sätt att rekrytera kvalificeradarbetskraft till dessa områden. Därför yrkas att hos regeringenbegär förslag om sådan avskrivning av studiemedelsavgiften. uppfattning visar erfarenheten att ett studiemedelssystem somanknyts till krav på bosättning kan vara mindre lämpligt med hänsyn till attvalet av bosättningsort baseras på en mångfald ekonomiska och sociala faktorer.Med hänvisning härtill samt till att hela studiemedelssystemet är underutredning avstyrker utskottet de här aktuella motionerna i dessa delar. Ipropositionen föreslås att sysselsättningsstödet skall slopas i stödområde C från den 1 juli 1987.Skälet är att man vill skapa utrymme för andra 51 Övergången föreslås göras mjuk där- AU1986/87:13, igenom att de företag som ökar sysselsättningen fårtillgodoräkna sig halva sysselsättningsstödet. Den uppnådda sysselsättningsökningensom kvarstår föreslås bli stödgrundande för andra- ochtredjeårsstödet. Iflera motioner yrkas avslag på regeringens förslag att avskaffa sysselsättningsstödetinom stödområde C. Motivetför avslagsyrkandet i motion 1986/87: A420 (fp) är att en sådan åtgärd skulleminska det generella inslaget bland de regionalpolitiska medlen, vilketstrider mot grundläggande inställning. skulleBergslagen som ingår i stödområde C drabbas. I motion 1986/87: A421 (c) pekarman på att riktlinjerna för sysselsättningsstödet lades fast så sent som våren1985. Enligt uppfattning bör man inte efter så förändrastödreglerna med hänsyn till stödmottagarnas berättigade krav på långsiktigheti regelsystemets utformning. Därutöver pekar motionärerna på att flertaletkommuner inom stödområde C har en negativ befolkningsutveckling, varför detregionalpolitiska stödet inte får försämras. Imotionerna 1986/87: A480 av andre vice talman och () och 1986/87: A495 av och () yrkas påatt sysselsättningsstödet i stödområde C skall bibehållas. Motionärerna pekarpå betydelsen av detta traditionella styrmedel och på att och Dalslandskulle drabbas. Inågra motioner inriktas intresset på att lokalt bibehålla sysselsättningsstödet.I motion 1986/87: A417 av i och () yrkas mot bakgrund av den negativa befolkningsutvecklingen attsysselsättningsstödet skall utgå oförändrat inom stödområde C i län.Pä grund av den svåra arbetsmarknadssituationen i norra delen av länföreslår () i motion 1986/87: A424 attsysselsättningsstödet bibehålls för stödområde C i län. Vidarebegär m. fl. (s) i motion 1986/87: A493 att frågan omsysselsättningsstödets eventuella återinförande vid behov övervägs.Motionärerna anför att sysselsättningsstödet inom stödområde C har varit etteffektivt och verksamt regionalpolitiskt instrument inom berörda Bergslagskommuner.Om borttagande av detta stöd ger besvärande negativa effekter önskarmotionärerna att stödet aktualiseras på nytt. Utskottethar i denna fråga även mottagit skrivelser från i , från samarbetsnämnden i för kommunerna samt från Bergslagskommunerna i . Enligt uppfattning är det av avgörande betydelse för utvecklingen i norra att slagkraften i det regionalpolitiska stödet bibehålls. anför att det är synneriigen angeläget att reglerna för stödet ligger fast mellan de regionalpolitiska besluten i med hänsyn till att förhandlingar om stora industriprojekt kan föras . a. pä att hanteringen av sysselsättningsstödet har varit föredömligt enkel och obyråkratisk. Bergslagskommunerna anför att sysselsättningsstödet är ett betydelsefullt medel för att stimulera företag 52 till lokalisering ellerexpansion i stödområdet. Utskottetkonstaterar att förslaget att slopa sysselsättningsstödet i stöd- AU 1986/87:13område C motiveras av behovet av prioritering inom ramen för ett stramtbudgetarbete. Utskottet är medvetet om de problem som förslaget kan medföra ide berörda regionerna. Utskottet vill emellertid fram-' hållabetydelsen av de i budgetpropositionen föreslagna utvidgningarna i detregionalpolitiska stödet. Härtill kommer att övergången till ett nytt systemhar utformats med tanke på att undvika tvära kast i regelsystemet, varförutskottet gör den bedömningen att såväl de statliga myndigheterna som företagenfår en tillräcklig anpassningsperiod. Ett slopande av sysselsättningsstödetinom stödområde C beräknas inbringa 70 milj. kr. till statskassan efter ettövergångsskede. Med hänsyn till budgetsituationen i stort och till behovet attskapa utrymme för andra angelägna regionalpolitiska åtgärder anser utskottetatt bör godkänna propositionens förslag. Här aktuella mofioner börsålunda avslås i motsvarande delar. Sedanår 1979 är de olika stödåtgärderna för glesbygden samlade i en särskildförordning (SFS 1985:619). Med glesbygd avses stora sammanhängande områden medgles bebyggelse och långa avstånd till sysselsättning och service samtskärgårdar och liknande områden. Glesbygdsstödkan lämnas i form av avskrivningslån, kreditgaranti eller bidrag till - företag i glesbygder - kommersiell service iglesbygder - intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser i glesbygder - samhällelig service iglesbygder. Frågorom stöd prövas i allmänhet av . När det gäller kommersiellservice i glesbygder har att samråda med bl. a. berörd kommun. Iprincipiellt viktiga ärenden skall samråd ske med . Imoderata partimotioneh 1986/87: A411 i vilken hänvisas till motiveringar imotion 1986/87: So426, tas glesbygdsstödet upp. Bl.a. anförs att den regionalaläkartätheten är relativt jämn i men att det inom resp. län kan varasvårt att rekrytera läkare till glesbygden. För att underlättaläkarrekryteringen inom dessa områden krävs enligt åtgärder påflera områden. Man föreslår bl.a. möjligheter att inom ramen för länsanslagenför regionalpoUtiska ändamål, lämna regionalpolitiskt stöd vid etablering avläkarpraktik i de regionalpolitiska stödområdena och i andra områden förglesbygdsstöd kan utgå. Imotion 1986/87: A496 av m. fl. (m, fp) anförs attläkar-försörjningen i de glest befolkade delarna i län måste förbättras.Därför föreslås lokaliseringsstöd till privatläkaretableringar i länsglesbygder. Utskottetvill med anledning av motionerna erinra om att har möjlighet att lämna stöd till företag, även till investering iläkarpraktik, enligt glesbygdsstödsförordningen. Några krav på speciell näringsgrenstill hörighet ställs inte i denna förordning. Däremot är det inte möjligt attfå . lokaliseringsbidrag tilletablering av en läkarpraktik. Med hänsyn till att AU 1986/87:13motionernas syfte redan är tillgodosett anser utskottet att motionerna A411 ochA496 i här aktuell del bör lämnas utan bifall. Imotion 1986/87: A495 av och () föreslås attbestämmelserna ändras så att stöd till turistnäringar kan erhållas i Bergslagskommunernaoaktat de inte tillhör primärt rekreationsområde. Den bakgrund som skisseras äratt utbyggnad av turismen oftast är det enda möjliga alternativet när detgäller att skapa ny sysselsättning i glesbygden. finns dock endastmöjligheter att ge stöd till turistinvesteringar i de primärarekreationsområdena enligt motionen. Därför bör stödbestämmelserna ändras såatt stöd kan utgå i Bergslagskommunerna. Utskottetvill här peka på att enligt förordningen om regionalpolitiskt stöd så kan stödtill turistverksamhet lämnas inom stödområdena A och B och - om det finnssärskilda skäl - även inom primära rekreationsområden inom stödområde C. Stödetskall i första hand lämnas till befintliga turistanläggningar i turistorter.Vidare kan enligt glesbygdsstödsförordningen stöd ges till byggnad som äravsedd för turistuthyrning. Utskottethar tidigare uttalat sig för att det regionalpolitiska stödet tillturistverksamhet bör koncentreras till de delar av landet där det inte finns sågoda möjligheter för utvecklingen av andra näringsgrenar (AU 1981/82: 23 s.100-101). I likhet med tidigare anser utskottet att en geografiskt meravidsträckt satsning på turismen skulle kunna försämra förutsättningarna attbygga ut verksamheten inom stödområdena, varför motionen avstyrks. Imotion 1986/87: A40I av m. fl. (s) yrkas på en snabb översyn avglesbygdsförordningen i syfte att bringa denna i överensstämmelse med deriktlinjer som angav för konsumentpolitiken. Bakgrunden äratt en liten Bergslagsbutik har fått driftstöd - inom ramen för stödet tillkommersiell service i glesbygder - i följd, varefterkonsumentverket avstyrkt fortsatt stöd. Motionärerna vänder sig motkonsumentverkets ställningstagande med hänsyn till att bufiken är belägen i enliten församling med 440 invånare - varav 100 är pensionärer - ochmed hänsyn till att butiken även är ombud för apotek, kemtvätt, systembolag ochbibliotek. Iytterligare en motion, 1986/87: A412 av m.fl. (s), tas upp fråganom driftstödets utsträckning i tiden. I motionen föreslås att man skall ändraglesbygdsförordningen så att flerårigt stöd kan utgå och därmed tryggadagligvaruhandeln. Motiveringen är att ansvaret för en godtagbarvaruförsörjning bör åvila hela samhället och att stödbehovet torde vara störsti de kommuner som har de sämsta ekonomiska förutsättningarna. Utskottetär medvetet om att det kan uppstå vissa övergångsproblem när driftstödet till glesbygdsbutiker upphör. I fallet med Bergslagsbutiken har utskottet informerats om att i , som är beslutande organ i stödfrågan, sedermera har beslutat bevilja stöd i ytter ligare . I dessa spörsmål är det enligt utskottets mening nödvändigt att gå en balansgång mellan ortens krav på kommersiell service och samhällets önskemål om butiksenheter som bär sig själva. Utskottet anser att det är principiellt olämpligt att garantera glesbygdsbutiker ett permanent driftstöd med hänsyn till att ett sådant kan verka effektivitetshämmande 54 och snedvridande påkonkurrensförhållandena i regionen. Utskottet har AU 1986/87:13 inhämtat attkonsumentverket i samråd med bl. a. i nyligengenomfört en särskild studie av situationen för ett antal glesbygdsbutiker iNorrbottens län som erhållit fleråriga driftstöd. Med utgångspunkt i studienöverväger behovet av eventuella förändringar istödbestämmelserna. Enligtförordningen om glesbygdsstöd får driftstöd inte beviljas för längre fid änett år i sänder. Däremot finns det ingen bestämmelse i förordningenbeträffande antalet år som driftstödet kan utgå. Utskottet har erfarit attbakgrunden till de båda motionernas yrkanden ligger i förarbetena (prop.1981/82:113 s. 148) där det talas om stöd under en övergångstid. Begreppetövergångstid har givit upphov till en praxis . Enligt utskottets sättatt se saken finns det således en förordning som är fillämplig för varierande utsträckningav driftstödet samt en praxis som betyder att är en normal övergångstid.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna A401 och A412. Imotion 1986/87: A409 av m.fl. (c, m, fp) föreslås ändrar glesbygdsstödsförordningen med avseende på stödet till samhälleligservice i glesbygder, så att statligt bidrag kan utgå till transportstöd iskärgården utan den nu gällande begränsningen till ett "inledningsskede". Enligtförordningen får driftstöd till samhällelig service endast lämnas om synnerligaskäl föreligger och får då avse ett inledningsskede om längst tre år.Motsvarande motion behandlades av (AU 1984/85: 13 s. 88).