bet · GA01KrU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Somregel är lånet ränte- och amorteringsfritt . fastställer två ramar avseendetilläggslångivningen. Den ena är en s. k. tillstyrkanderam som förutomtilläggslån för ombyggnad av vissa kulturhus även avser förhöjt låneunderlagför ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Den andra ramen är ens. k. beslutsram sorh avser åtgärder mot röta, fukt, mögel och rost m. m.ändrad lägenhetssammansättning samt grundiförstärkning av kulturhistorisktvärdefulla hus. För tilläggslån till åtgärder mot radon gäller ingenrambegränsning. Med anledning av motioner beslöt på hemställanav bostadsiit-skottet i betänkandet BoU 1985/86:13 att medge att ramen för deantikvariska myndigheternas tillstyrkanden av sådana ombyggnader avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse som bör kornma i fråga för förhöjtlåneunderlag och tilläggslån bestämdes till 40 milj. kr. för första halvåret1986 och till 80 milj. kr. för /87. Detta innebar en ökning avramen med 30 milj. kr. för i förhållandetill regeringens förslag. I samma beslut beslöt i enlighet medregeringens förslag att medge att beslutsramen för tilläggslån för bl. a.grundförstärkning fick bestämmas till 20 milj. kr. för och40 milj. kr. för /87. I en rnotion som behandlades av bostadsutskottet isammanhanget föreslogs att den ovan angivna tillstyrkanderamen skulle fåöverskridas till följd av en överenskommelse med omupprustningar och grundförstärkningar i Gamlastan. I motionen föreslogs ocksåett tillkännagivande till regeringen angående behovet av åtgärder för atträdda . Motionärerna framhöll att finansieringsfrågorna måstelösas för att inte unika kulturvärden skall gå till spillo. avstyrkte motionen med följandemotivering (BoU 1985/86:13 s. 53): Utskottet delar visserligen motionärernas syn pånödvändigheten av att bevara bebyggelsen i men anser inte atfriksdagen i detta sammanhang bör ta ställning i frågan om att prioriterakulturhistorisk bebyggelse i vissa delar av landet framför andra. Det faktumatt åtgärder för att bevara bebyggelse har en mycket hög prioritetavspeglas emellertid i att dessa projekt tilldelats en stor del av den årligatillstyrkanderam som fördelar. I motionen framhålls attStockholms stad hemställt om utökat statligt stöd för upprustning avfastigheter i * Gamlastan. Den av mofionärerna aktualiserade frågan bör sålundakomma att övervägas utan någon åtgärd. Lagen(1982:636) om anordnande av visst automatspel KrU 1986/87:5 trädde lagen (1982:636) om anordnande avvisst automatspel i kraft. Lagen innehåller re-gler för anordnande avflipperspel och liknande automatspel. Enligt lagen krävs tillstånd föranordnande i förvärvssyfte av spel på mekanisk eller elektronisk spelautomatsom inte ger vinst eller som ger vinst endast i form av frispel på automaten.Ansökningar om tillstånd prövas av socialnämnden i den kommun därspelverksamheten skall anordnas. Vid prövning av tillstånd skall socialnämndenbedöma om spelverksamheten kan antas förorsaka bristande ordning eller kommeratt bedrivas i en miljö som är olämplig för barn eller ungdom. Vid prövningenskall särskilt beaktas sökandens lämplighet, lokalens ändamålsenlighet samtlokalens belägenhet. Tillstånd får förenas med föreskrifter om lägsta ålder förtillträde och om tider när spelverksamheten får bedrivas samt andraföreskrifter som behövs för att motverka att spelverksamheten förorsakarbristande ordning eller bedrivs i en miljö som är olämplig för barn ellerungdom. Om det efter tillståndsbeslutet uppkommer missförhållanden till följdav spelverksamheten, får socialnämnden meddela nya eller ändrade föreskrifter. Den som anordnar automatspel som omfattas av lagensbestämmelser får inte otillbörligen locka barn eller ungdom att delta i spelet.Tillstånd får återkallas om spelet anordnas i strid mot denna bestämmelse.Detsamma gäller om automatspel anordnas i strid mot föreskrifter somsocialnämnden har utfärdat. svarar för tillsyn över spelverksamheten.Påföljd i form av böter eller fängelse kan ådömas den somuppsåtligen eller av oaktsamhet anordnar automatspel utan att ha tillståndeller bryter mot socialnämndens föreskrifter. beslut enligt lagen får överklagas hoslänsstyrelsen. I de flesta fall får beslut överklagas hossocialstyrelsen. Beslut enligt lagen av denna myndighet får inte överklagas. Någon möjlighet att förklara spélautomater och annanegendoin förverkade enligt automatspelslagenfinns inte. I proposition1986/87:6 om förverkande m.m., som kommer att behandlas av underhösten, föreslås bl. a. att en bestämmelse om förverkande införs i lagen (nyparagraf, 9a §). Det skall enligt förslaget bli möjligt att förklaraspelautomat och annan egendom som använts vid brott mot lagen förverkade, omdet inte är uppenbart oskäligt. Förverkande skall kunna ske bl. a. även hos densom yrkesmässigt tillhandahållit egendomen. Regeringen lade fram förslaget till automatspelslagen,sedan hemställt att regeringen skyndsamt skulle läggafram förslag till lagstiftning om flipperspelverksamheten (NU 1980/81:3, rskr.1980/81:144). Regeringsförslaget grundade sig på promemorian (Ds Kn 1981:19)kontroll över spelhallar med olämplig ungdomsmiljö. Beträffande uttalanden under lagens förarbeten m.m.hänvisar utskottet till.en redovisning i KrU 1984/85:1 (s. 8). Med anledning av ett motionsyrkande om upphävande av lagensom' behandlades i nämnda betänkande anförde kulturutskottet följande: Avuttalanden som gjordes vid lagens tillkomst framgår att man redan vid KrU1986/87:5 tidpunktendärför gjorde bedömningen att det kunde finnas anledning att på grundvalav erfarenheterna av lagen ytterligare överväga utformningen av en lagstiftningmed syfte att motverka förekomsten av olärripliga barn- och ungdomsmiljöer.Enligt utskottets mening står det nu klart att en utvärdering av lagenmåste komma till stånd. En rad skäl talar härför. mot attlagen tillämpats i alltför stor utsträckning av socialnämnderna och delvis iannat syfte än vad som var avsett vid lagens tillkomst. har frånsocialnämndshåll hävdats att i besvärsärenden - som prövas av länsstyrelsenoch, i högsta instans, - alltför liten hänsyn tagits till socialnämndernassakkunskap då det gäller att bedöma riskerna för uppkomstenav dåliga barn- och ungdomsmiljöer. En utvärdering måste som en följd av det sagda i förstahand gå ut på en prövning av frågan om lagen använts på det sätt som lagsfiftarna avsett - nämligen för att motverka uppkomsteri av olämpliga barn- och ungdomsmil jöer i samband med sådana automatspel som lagen omfattar - och vilka effekter lagen haft. bör en bedömning ske av om lagen kommit att bli ett instrument för att av andra skäl begränsa omfattningen av spel på automater. Om en utvärdering skulle visa att syftet medlagstiftningen uppnåtts och därför bör bibehållas måste givetvis i sammanhangetövervägas i vad mån bestämmelserna i lagen kan behöva jämkas med hänsyn till devunna erfarenheterna. Den tekniska utvecklingen av spelav den typ som lagenomfattar har gått mycket snabbt och det är därför inte osannolikt att lagenstillämpningsområde kan behöva omprövas. För den händelse en utvärdering skulle leda tillslutsatsen att lagstiftningen bör upphävas uppstår frågan om annan lagstiftning- utöver de möjligheter till åtgärder som exempelvis socialtjänstlagen erbjuder- bör tillgripas för att bekämpa dåliga barn- och ungdomsmiljöer av häraktuellt slag. Härvid aktualiseras även den möjlighet som motionärerna pekarpå, nämligen en ändring av allmänna ordningsstadgan. Då det gäller frågan om tidpunkten för'en utvärdering'avden aktuella lagen finns skäl framhålla att lagen varit i kraft endast och att den bl. a. på grund av övergångsbestämmelserna inteomedelbart kunde tillämpas fullt ut. Erfarenheterna av lagen är därför, somjustitieministern framhållit, begränsade. I överensstämmelse med vad denneuttalade i en frågedebatt kan det därför finnas skäl för att väntamed en allmän utvärdering av lagen ytterligare någon tid. Utskottet utgår frånatt regeringen efter samråd med tar ställning tillfrågan om tidpunkten och formerna för en sådan utvärdering. På hemställan av utskottet avslogs motionsyrkandet. I den ovannämnda propositionen 1986/87:6 erinrarjustitieministern (s. 30) om kulturutskottets uttalande i utvärderingsfrågan. Han anför vidare bl. a. att han avser att senare ta upp frågan om en utvärdering och översyn av lagen. I sitt av godkända betänkande KrU 1985/86:1 behandlade utskottet tre motioner som främst avsåg frågor omfolkrörelselotteriernas ' 12 möjlighetatt utvecklas och att hävda sig på marknaden gentemot de statliga KrU1986/87:5 lotterierna. I sammanhanget togs särskilt upp frågor om möjligheternatill en förenkling av myndighetskontrollen kring lotterierna. Motionerna remissbehandlades i viss utsträckning. Enutförlig redovisning för innehållet i remissyttrandena finns i nämndabetänkande (s. 11 14 och .,W1-' !) Kulturutskottetanförde i huvudsak följande: Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck imotionerna om värdet av folkrörelsernas insatser. I olika sammanhang harutskottet gett uttryck åt sin positiva syn på folkrörelsernas verksamhet. Dessahar haft och har fortfarande stor betydelse för vårt samhällsliv.Folkrörelsernas och föreningslivets arbete grundar sig på medlemmarnas egnainsatser, och ett aktivt föreningsliv är en nödvändig förutsättning för attmänniskorna skall bli mer delaktiga i det fortsatta samhällsbyggandet. Somframhölls i propositionen med förslag fill lotterilag, m. m. bör de ideellaföreningarna ges så goda förutsättningar som möjligt att själva finansiera sinverksamhet. En av inkomstkällorna för folkrörelserna är den lotteriverksamhetsom de bedriver. En av de huvudfrågor som tas upp av mofionärerna är fråganom det finns slcäl att genom lagstiftning eller på annat sätt förbättrafolkrörelsernas konkurrenssituation gentemot de statliga lotterierna - de somför närvarande bedrivs av ABoch AkfiebolagetTipstjänst - och ' den därmed jämställda totalisatorverksamheten som bedrivs avAB Trav och Galopp. Det spörsmål som i första rummet aktualiserats härvidlag ärom folkrörelserna skall få möjligheter att ha penningvinster i sinavinstplaner. Vid uppvaktningen avFolkrörelsernas arbetsgrupp har starkt understrukits att det är önskvärt attfolkrörelsernas rikslotterier får ha högvinster av betydande storlek. Utskottet vill för sin del erinra om att enligt dennuvarande lagstiftningen rätten att ordna lotterier med penningvinster i princip är förbehållen staten och att lagstiftningen trädde i kraft så sent som år 1983.1lagsfiftningsärendet anslöt sig föredragande statsrådet utan erinran från sida till denna ståndpunkt som intagits av lotteriutredningen och bland remissinstanserna i allmänhet vunnit stöd. Utskottet är inte berett att nu ompröva det tidigare . , ställningstagandet i detta avseende. Frågan om det kunde anses föreligga en egentligkonkurrenssituation mellan de statliga lotterierna och folkrörelselotteriernadiskuterades ingående i propostionen med förslag till lotterilag, m. m. Isammanhanget anfördes bl. att man bör kunna utgå från att utrymmet för lotterier iviss mening är begränsat, att man därför i och för sig också bör kunna utgå från attdet råder en viss konkurrens mellan olika lotterier, att man dock knappast kan göra gällande att det finns engemensam marknad för lotterier som exempelvis skulle innebära att en ökning förétt lotteri måste medföra en motsvarande minskning för ett annat lotteri,' att det förefaller sannolikt att olika lotteriformerattraherar olika grupper av deltagare, att man bör hålla i åtanke att många deltar i ett lotterihuvudsakligen för att på "ett enkelt sått kunna lämna sitt bidrag till enviss typ av verksamhet som nian finner skäl att stödja, att den framtida omfattningen och utformningen av destatliga lotterierna och totalisatorspelet bör vägas bl. a. mot intresset av att skapa så goda 13 förutsättningarsom möjligt för de ideella föreningarna att själva finansiera KrU 1986/87:5sin verksamhet, samt att det är angeläget att de ideella föreningarna gesmöjlighet att utveckla och förnya sitt produktutbud, exempelvis i fråga omkvaliteten på vinsterna och vinstplanernas uppbyggnad, och därmed på ett bättresätt kunna hävda sig i konkurrensen med andra lotterier. Utskottet anser att det inte framkommit något i dettaärende som ger anledning till ett annat synsätt än det som sålunda i vissutsträckning redovisats. Det är visserligen riktigt att de stadiga lotteriernasomsättning ökat väsentligt men även folkrörelselotteriernasomsättning har ökat, låt vara att det förekommer betydande variationer i ökningstaktenmellan olika sådana lotterier. Det bör i sammanhanget påpekas att utredningeni ärendet också ger stöd för att det i praktiken kan uppstå konkurrens mellanlokala och centrala lotterier som ordnas inom en och samma folkrörelse, vilketkan leda till att det uppstår avsättningssvårigheter för lotterna i detcentrala lotteriet. Utskottet vill trots det anförda inte förneka attutvecklingen för folkrörelselotterierna och vad som i övrigt framkommit idetta ärende motiverar att man i skilda avseenden överväger på vad sättförutsättningarna för sådana lotterier kan förbättras. Därvid bör särskiltolika förslag som aktualiserats i ärendet övervägas. 1 detta hänseende villutskottet anföra följande. Regeringen har lagt fram en proposition omändring i lagen om skatt på lotterivinster, som jnnebär bl. a. att skatt inteskall erläggas på vinst i varu- och tombolalotteri. Ett genomförande av dettaförslag - som innebär ett minskat vinstskatteuttag med ca 17 milj. kr. -kan bedömas öka folkrörelsernas konkurrenskraft. Härtill kommer deadministrativa vinster som uppstår. Enligt lotteriförordningen utgår avgifter för vissa bevisom tillstånd enligt lotterilagen. Avgift utgår, i vissa fall med . och iandra med . Utskottet har inhämtat att lotterinämnden i enframställning till regeringen har hemställt attriksrevisionsverket får i uppdrag att i samråd med lotterinämnden utarbetaförslag till ändring av lotteriförordningen. Bakgrunden till framställningen ärbl. a. den kritik som framförts mot tillämpningen av avgiftsreglerna.Regeringen har ännu inte tagit ställning till framställningen. har möjlighet att i fråga om rikslotteriermedge att vinster får utgöras av värdepapper. Av lotterinämndens yttrandeframgår att nämnden tillåtit att av vinstvärdet får utgöras avpremieobligationer. Även om det inte ankommer på utskottet att genom tolkningav tidigare antagen lag ge uttryck åt någon uppfattning om hur stor del avvinstvärdet som får utgöras av värdepapper, kan konstateras att lagstiftningentorde ge visst utrymme för en ökning av den angivna procentsatsen. Ompremieobligationer eller andra värdepapper i ökad utsträckning tillåts somvinster, skulle detta sannolikt öka folkrörelselotteriernas attraktivitet. Såväl i motionerna som under remissbehandlingen och viduppvaktningen har stark kritik framförts av innehåll i huvudsak attregelsystemet på lotteriområdet, särskilt det som utformats av lotterinämnden,är onödigt detaljerat, att det administrativa förfarandet vidtillståndsgivningen är alltför byråkratiskt - bl. a. har folkrörelserna alltförlitet inflytande vid tillståndsgivningen - samt att de krav som ställs påutbetalningsrutinerna borde kunna förenklas. har i sitt remissyttrande utförligt bemöttden framförda kritiken. Därvid har nämnden bl. a. framhållit att den offentligakontrollen av lotterier är av betydelse för att bevara allmänhetens förtroendeför Beträffande innehållet i övrigt i remissyttrandet KrU 1986/87:5hänvisar utskottet till detta. Utskottet vill erinra om att det i den proposition, somligger till grund för den nuvarande lagstiftningen, underströks vikten av attreglerna rörande lotterier utformas så att de inte innebär eller kan leda tillmer långtgående inskränkningar för lotterianordnarna eller dem som bistårlotterianordnarna än som verkligen är nödvändiga för att man på ett effektivtsätt skall kunna uppnå syftena med regleringen. Den får inte heller medföraonödigt betungande eller krångliga rutiner. Således måste eftersträvas reglersom förenar effektivitet med administrativ enkelhet, anfördes det i propositionen. Vad som sålunda uttalades i lagstiftningsärendet gällerfortfarande fullt ut. Utskottet vill därför understryka vikten av attfolkrörelserna och andra organisationer inte möts av onödiga byråkratiskahinder i här aktuellt avseende eller att eljest omotiverade regler uppställs. Idetta sammanhang bör, med hänsyn till vad som anförts vid remissbehandlingen,understrykas att det är självklart att det ankommer på lotterinämnden att inomramen för sina resurser ge folkrörelserna god service. vill utskottet- mot bakgrund av vad lotterinämnden anfört - framhålla att det inte är möjligtatt inom ramen för detta riksdagsärende avgöra om eller i vad mån den framfördakritiken i sina enskildheter är befogad. Utskottet utgår från attlotterinämnden lika väl som polismyndigheter och länsstyrelser strävar efteratt leva upp till vad som i enlighet med det sagda uttalades ilagstiftningsärendet. yttrande visar enligt utskottets meningatt det hos nämnden finns en beredvillighet att fortlöpande ompröva bl. a.behovet av kontroll av lotterierna i den mån de intressen nämnden har attbevaka inte därigenom eftersatts. Nämnden har sålunda ställt sig positiv tillatt under vissa förutsättningar sänka kravet på kontroll av utbetalningarna irikslotterier. Då det gäller lagstiftningen, som utgör ramen för lotterinämndensoch övriga myndigheters handläggning av lotteriårenden, finns skäl erinra omatt efter förslag av regeringen av lagensgiltighetstid beslutat om vissa förenklingar i systemet. Vid ställningstagande till frågan om det nu är påkallatmed något initiativ för att få till stånd en allmän översyn avlagstiftningen med utgångspunkt i bl. a. den kritik som framförts i dettaärende måste beaktas att lagstiftningen varit i kraft mindre än . Dettatalar för att det ännu är för tidigt att göra en allmän översyn i nämndahänseende. Utskottet framhöll (KrU 1984/85:1) att det ankommer påregeringen att pröva om det kan finnas skäl att inom göra enmer begränsad översyn av lagstiftningen med hänsyn till hitinfills vunna erfarenheterav lagens tillämpning. Detta gäller fortfarande. De i ärendet framkomnasynpunkterna är ägnade att bredda underlaget för en sådan prövning. Det fårockså förutsättas att resultatet av arbetet inom Folkrörelsernas gemensammaarbetsgrupp för lotterifrågor blir av värde härvidlag. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attmotionerna inte bör föranleda någon åtgärd. Stöd från AB Tipstjänst till idrotten Utskottet hänvisar till avsnittet om AB Tipstjänst (s. 6). Kulturfonder KrU 1986/87:5 På hemställan av utskottet i betänkandet KrU 1985/86:18(p. 1) gav som sin mening till känna vissa synpunkter om närmareövervägan-. den av möjligheterna att skapa en eller flera kulturfonder (senämnda betänkande s. 1617). Utvärdering ay lagen (1982:636) om anordnande av visstautomatspel Utskottet hänvisar till föregående avsnitt (s. 11). Utskottet har inhämtat vissa statistiska uppgifter omlotteriverksamheten från lotterinämnden. Uppgifterna redovisas i bilagorna 13. I betänkandet behandlas motioner som avserförutsättningarna för de rikslotterier som anordnas av folkrörelserna,användningen av statens inkomster av spel och möjligheterna att utnyttjastatens organisatoriska resurser för att bl. a. ordna lotterier till förmån förföreningslivet. Även tre motioner som avser utvärdering eller upphävande avautomatspelslagen behandlas. Utskottet har i olika sammanhang gett uttryck åt sinpositiva syn på folkrörelsernas verksamhet. Dessa har haft och har fortfarandestor betydelse för vårt samhällsliv. Folkrörelsernas och föreningslivetsarbete grundar sig på medlemmarnas egna insatser, och ett aktivt föreningslivär en nödvändig förutsättning för att människorna skall bli mer delaktiga i detfortsatta samhällsbyggandet. Som framhölls i propositionen med förslag tilllotterilag, m. m. bör de ideella föreningarna ges så goda förutsättningar sommöjligt att själva finansiera sin verksamhet. är en avinkomstkällorna för många av folkrörelserna den lotteriverksamhet som debedriver. Folkrörelsernas rikslotterier rn. Motionärerna bakom motion Kr201 (fp) redovisar bl. a.vissa stafistiska uppgifter om lotterisektorns utveckling samt anför sammanfattningsvis att de statliga spelen starkt ökat i omfattning under det att den del av sektorn som gäller föreningslivet med något undantag haft svårt att hävda sig. Motionärerna framhåller att inte minst vinstbeloppens storlek och de omfattande marknadsföringsinsatserna torde ha medfört fördelar för de statliga lotterierna. Mofionärerna pekar i första hand på att en möjlighet för föreningslivet att återfå sin andel av lotterisektorn är att föreningslivetfår rätt att anordna rikslotterier med ett vinstsystem som liknar det system som gäller för de statliga lotterierna. Enligt den nu gällande lags''tiftningen är rättenatt.ordna lotterier med KrU 1986/87:5 penningvinster i princip förbehållenstaten. Lagstiftningen trädde i kraft så sent som . Ilagstiftningsärendet anslöt sig föredragande statsrådet utan erinran frånriksdagens sida till nämnda avgränsning vilken gjorts av lotteriutredningen ochbland remissinstanserna i allmänhet vunnit stöd. I likhet med sin inställningförra året är utskottet inte berett att ompröva det tidigare ställningstagandeti detta avseende. I det följande tar emellertid utskottet upp till diskussionfrågan om andra åtgärder för att förbättra folkrörelselotteriernaskonkurrenskraft än tillåtandet av penningvinster. Utskottet vill här ocksåerinra öm ätt utskottet framhöll att lagstiftningen torde ge visstutrymme för att i ökad utsträckning låta rikslotterierna ha premieobligationereller andra värdepapper som vinster (se ovan s. 12). finns detanledning påpeka att som en följd av att vid det senaste årsskiftetvinstskatten avskaffades i fråga om varulotterier situationen är den attnettoresultatet av rikslotterierna kan förbättras genom att attraktivavaruvinster ställs upp, eftersom sådana vinster liksom tidigare kan anskaffasmed betydande rabatter. Då det gäller möjligheten att förbättra förutsättningarnaför folkrörelsernas lotteriverksamhet vill utskottet här också redovisaföljande. Enligt vad utskottet inhämtat har en folkrörelsedelegation i slutetav oktober månad uppvaktat de båda regeringsledamöter som är ansvariga förlotterifrågor. Därvid har krav framställts om att bingoverksamheteh skallunderlättas, bl. å. genom ett slopande av spelskatten,och att även den övrigalotteriverksamhet som bedrivs av folkrörelserna skall få lättare att hävdasig, bl. a. genom en begränsning av det spel som nyligenstartat med s. k. skraplotter (Triss). Utskottet vill i anslutning härtillerinra om att hitintills s.k. kvicklotter huvudsakligen varit reserverade förfolkrörelselotterierna, medan de statliga lotterierna varit sedellotterier medefterhands-dragning. Utskottet har också inhämtat att de bådaregeringsföreträdarna vid uppvaktningen ställt sig positiva till att låta utreda frågan om ett folkrörel seägt spelbolag för automatspel samt andra frågor som berör folkrörelsernas lotterier. Avsikten är att det i utredningsmaterialet skall ingå bl. a. en redovisning för erfarenheterna från folkrörelseägda myntspelbolag i och . ' Som en följd av det anförda anser sig utskottet ha befogadanledning utgå från, att regeringen tar ställning till ivilken ordning och inom vilka ramar möjligheterna att förbättra förfolkrörelserna att bedriva och utveckla sin lotteriverksamhet skall prövas.Utskottet utgår också från att regeringen därvid beaktar bl. a. de krav rörandelotterisektorn som framförts motionsvägen i och desynpunkter som bl. a. kulturutskottet anfört; av den föregående framställningeni detta betänkande framgår bl. a. att utskottet diskuterade behovetav en översyn av lotterilagstiftningen. Utskottet anser det inte motiverat attutöver det anförda göra några uttalanden om inriktningen av det förutskickadeöversynsarbetet.