bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — har lämnat en uppgift att bara mellan tre ochfem Boforskanoner har monterats av det femtiotal som man uppger skulle ha såltsfrån . Har du någon kommentar till den uppgiften? StaffanBurenstam : Jag har ingen kommentar till den uppgiften, för jag vet inteom det är rått eller fel. Vi bedömde det rimligt att tänka sig att landetinhandlade vapen i denna storleksordning till den avsevärda flotta somSingapore har, tvärtemot vad jag har läst i tidningarna. Vibegärde också slutanvändarintyg. Mot bakgrund av den diskussion som förekommit de senaste dagania vill jag säga aft intygen ingalunda är underskrivna av en statssekreterare som på förmiddagarna hade en annan hatt på sig och då satt i ett halvstatligt bolag, utan de är underskrivna avherr Så och Så, . NilsBerndtson: Jag föreställer mig att det görs någon form av bedömning ochkontroll av om antalet levererade vapen överensstämmer med landets behov, närman prövar exporttillstånd och sedan även görs fortlöpande. Vilken kontroll i det avseendet utövade regeringen underden tid du var KU 1986/87:33 handelsminister? : Vi utövade en så omfattandekontroll som man kan göra. 1 sådana här fall är det teoretiskt möjligt att ettland har vapnen och sedan låter dem gå vidare. Ju somförflyter från det vapnen levererades, desto större är möjligheten attnågonting sådant har förekommit. Om man skall följa varje vapenaffär under en lång följd avår, kommer man i en del praktiska svårigheter, föreställer jag mig. Vi fickinte några signaler om annat än att dessa vapen var avsedda föroch användes av . : Frågan om vidareexport har spelat en storroll i diskussionen. Vet du om hade ansökt om att få sälja till Dubaioch Bahrein och fått nej och sedan begärt tillstånd att tå sälja ungefär sammamängder vapen till ? : Den tidigare frågan gälldekanoner, men går vi över till robotar. begärde licens för att leverera tillDubai och något annat av de mindre länderna i den regionen. Vid ett flertaltillfållen sade jag nej till sådna framställningar. Man var enveten ochåterkom. Man hade slutit ett avtal som man inte kunde honorera annat än om detgavs utförseltillstånd. Jag sade då nej och förkunnade att det var meningslöstatt upprepa framställningarna, eftersom en klar riktlinje som vi hade utfärdatlångt och som vi redogjorde för i ofta återkommande genomgångarmed vapenexportörerna innebär att vi inte exporterade till . Debegrep att de inte skulle få något utförseltillstånd och lätmeddela att de hade annullerat kontrakten. Sedan kom förfrågningar, om man kunde fåexportera till . Jag har redogjort för den bedömning som vi gjorde omdet rimliga i detta med tanke på slutanvändarintygen. För att återanknyta till tidigare fråga,om man gjorde några kontroller av om dessa vapen fanns tillgängliga, vill jagsäga att det har i det här fallet gjorts långa rader av kontroller så långt somett land som kan kontrollera. Även förutvarande kabinettsekreterarenÅström försökte bilda sig en uppfattning om detta. När del förekom skriverier i engelsk press vintern 1981gjorde vi omfattande försök att likväl kartlägga saken. De försöken gick tillpå olika sätt. Vi arbetade genom våra ambassader i , ochTunisien, eftersom det i engelsk press stod att robotar hade gått också tillTunisien. Alla de undersökningarna gav vid handen alt det inte fanns någotunderlag för vad som hade skrivits i tidningarna. Vi hade också en genomgång medBoforsledningen. Jag hade exempelvis telefonsamtal då en jurist var närvarande, och det upptecknades vad som sades. Vid ett av de mer betydelsefulla tillfällena då vi gick igenom ärendena på nytt bad jag att han skulle skriva ner svaren på frågor som jag hade ställt. Ett svar kom in där man förkunnade att man inte hade 318 exporteratvapen annat än dit de skulle och att man inte ansåg att det fanns KU1986/87-33 anledning tro att de sedan hamnat någon annanstans. Men vi ville ändå inte nöja oss med det. Jag skickadekrigsmaterielinspektören till där han hade i uppdrag att föraytterligare genomgripande samtal i större omfattning än man rimligen kan göraper telefon och med ett bättre underlag än man kan ha om jag ber Boforsledningenkomma till . Ett speciellt uppdrag som krigsmaterielinspektören och denjurist jag skickade med, , hade, var att räkna robotar. Detfanns ett produktregister över de numrerade robotarna, så det går att stämma avvilka som finns i och vilka som har skickats exempelvis till . Ensådan avstämning gjordes, och del befanns att det var möjligt att redogöra föralla robotarna. Det var inte så att det stod t.ex. att visserligen x styckenhade skickats till Singpore men att det också fanns 50 om vilka man inte kundeange vart de tagit vägen. De samtal som fördes mellan krigsmaterielinspektören ochjuristen år också upptecknade i mycket klara ordalag. På varje sida i rapportenhar dessa herrar - , Ardbo och artilleriinspektören - satt sinainitialer. Det kan ha sitt intresse att jag läser upp en uppgift. Därsägs exempelvis: "exporterade Robot 70 endast till de iansökningshandlingarna till KMl angivna kunderna och i enlighet med givnaexporttillstånd samt har inte efter leveransen medverkat eller på annat sättbidragit till en spridning av den levererade materielen från kunderna tillnågon annan stat eller företag." Det kan alltid sägas att man borde undersöka ännu mer. Nuhör det till historien alt vi inte har något CIA som har agenter överallt.Dessutorn är statsråden underkastade vissa juridiska begränsningar i sinrörelsefrihet. Jag kan inte som statsråd kommendera folk eller ens företag attgöra vad som helst för att vi skall få undersöka. Man måste dessutom komma ihågatt det är mycket vanligt att konkurrerande företag sprider rykten för attförsämra för andra. Boforsledningen drev den linjen att det här var rykten somkonkurrenter släppte ut för att försämra konkurrensställning. : Det har i debatten om regeringarnaskontroll sagts att någon klocka borde ha ringt . Borde intenågon klocka ha ringt när lämnade in en ansökan om export till att ha fått nej för export till och ? : Nej, det anser jag inte att detskulle ha gjort. ville exportera till både det ena och det andra landetoch fick nej. fick nej på ett förberedande stadium när vi hadegenomgångarna för att man inte skulle sakna idéer om vad regeringen avsåg. Mendet hindrar inte att man kan komma med legitima önskemål om att få exporteranågon annanstans. M/5 : Bedömer du mot bakgrund av vad somkommit fram nu att kontrollen var otillräcklig då du satt somhandelsminister? : Jag bedömer att kontrollen varhelt tillräcklig, ehuru det naturligtvis alltid är möjligt i efterhand att säga att man borde ha gjort si eller så. Jag har frågat mig själv vad man kan göra ytterligare. sagts attslutanvändarintygen inte var klart formulerade. Det är helt fel. De KU1986/87:33 slutanvändarintyg vi hade var fullständigt klara. Bilaga A 17 men det är ändringar som snarare gör dem merlättbegripliga för allmänheten än för dem som har att hantera dem påministerierna. Det slutanvändarintyg som vi hade tillfredsställde alla anspråk. Vi gjorde varenda möjlig ansträngning för att undersökahur det förhöll sig och för att på ett rimligt sätt pröva de framställningarsom gjordes. : Jag vill återvända tillluftvärnskanonerna. Det såldes uppåt 35 kanoner enligt detmaterial vi har. I Marinkalendern kan man se att de fartyg som levereradesunder ,inte bestyckades med denna typ av kanoner, så det finnsinte någon överensstämmelse mellan kanoner och fartyg. Har du någon kommentartill det? : Inte någ.on annan kommentar ånatt . hade jag inga sådana upplysningar. Det har varit lättare påett senare stadium att kontrollera om sådana uppgifter är riktiga, men jag hadeatt göra en sådan bedömning då licenserna utfärdades. : Jag har en annan fråga, som gällerlicenstillverkning. Jag vet inte exakt datum, men upprättades ettavtal mellan och - förutsätter jag - . Var det under din tidsom handelsminister som det hcensavtalet kom till stånd? : Det kan jag inte säga, för jagkänner inte heller till datum. då jag var handelsminister gälldedock de riktlinjer som inte stipulerade någon kontroll över licenstillverkning.Det är en fråga som noggrant utretts i vapenexportutredningen , där mankonstaterade att det inte fanns någon anledning att försöka regleralicensavtal. Eftersom det var på det viset hade vi de facto mindre juridiskamöjligheter att följa vad som hände i det avseendet. Därför har jag inte någraanteckningar eller iiågot minne av detta och kan inte ange det datum som frågangällde. : Del var två avtal som slöts 1981 ochsom gällde 40 mm-kanoner. Man levererar nu komponenter, och de ingår i statistikenför ammunition. sålde man ammunition för 22 milj. kr., och där ingårkomponenter. Tog ni ställning också till export av ammunition och komponenternär ni gav tillstånd till utförsel? : Endast rena rutinärenden som närnågon åker på jakt och medför en studsare handläggs av krigsmaterielinspektörensjälv. Andra ärenden föredras i regeringen och behandlas då naturligtvis medolika grad av uppmärksamhet beroende på vilken typ av materiel det är fråga om. När det gäller ammunition som varit följdleveranser tilltidigare åtaganden har prövningen självfallet varit mycket mindre ingående,ehuru del naturligtvis görs en prövning också där. Är det fråga om reservdelari legitim omfattning, är granskningen mindre noggrann, men ändå ägnas uppmärksamhetåt sådana ärenden. Jag vill säga samma sak som jag sade som svar på en frågasom ställde tidigare, om vi gjorde tillräckliga kontroller. Jag glömde att säga att ingen regering kan värja sig motbrottsliga KU 1986/87:33 förfaranden. Den möjligheten har man'inte. Om deti lådor som det står Bilaga A 17 "Ammunition" på skickas annat änammunition, står sig ett statsråd slätt. Men även om erfarenheterna av mänskligheten inte alltidger underlag för detta, så måste man i princip utgå från att de människor talarsanning som sitter i ansvarig ställning och som man har att göra med. : Görs det en mindre ingående granskningav ärenden om utförsel av komponenter? : Exempelvis är export avfältkanoner till ett mycket större ärende än export av ammunition, somär en följdleverans till tidigare materielleveranser. Det är så självklart attjag inte behöver upprepa det. Men för att det inte skall bli något missförståndupprepar jag att detta inte innebär obefintiig eller obetydlig kontroll avexporten av ammunition och reservdelar. : Bedrivs den kontrollen mer påtjänstemannanivå? : Det är regeringsbeslut. Påtjänstemannanivå avgörs endast sådana ärenden som om någon tävlingsskytt begärtillstånd att få ta med sin pistol till en olympiad. : Jag skall ställa en fråga om leveransertill . Fördes det i samband med det beslut som fattades 1978 någradiskussioner eller gjordes det någon framställning om fortsatta leveranser vadgäller robotar, stridsledningssystem, underhålls- och utbildningsanordningar?Jag ställer den frågan därför att du själv sade att det inte har gjorts någraandra utfästelser. Det finns de som har betecknat den beställningen som ettsystemval. Betraktade du eller någon annan i regeringen de leveranserna som ettsystemval? : Som jag sagt här finns detsjälvfallet inga bindningar. Inga som helst! Kommersiellabindningar i den bemärkelsen att en viss regering gör utfästelser över långtid? Icke några sådana! Varje regering får fatta beslut om huruvida det finnskommersiella bindningar i den bemärkelsen att det gäller en viktighandelspartner och att vi måste undvika att de blir ilskria eller att de hargjort ett systemval och att det blir dyrt att byta system. Därför är jag heltberedd att stå för mina egna beslut. : Ett antal av de frågor som jag tänkt ställahar redan svarat på, men jag har någon ytterligare. Jag vill återkomma till frågan om bindningar ochkontinuiteten i svensk vapenexport. Har när hanövertog handelsministerposten första eller varit i kontakt medsina företrädare som statsråd för att genom samtal med dem få del avbedömningar av behovet av att upprätthålla en viss svensk linje på det härområdet? StaffanBurenstam : Svar: nej. 21 1986/87. AndersBjörck: Del finns en fabrik i i som tillverkar kemikalier KU1986/87:33 som bl.a. kan användas för kruttillverkning. I vilken utsträckninghar 17 haft kontakt med det projektet? : Såvitt jag har klart för mig dökärendet om denna kemikaliefabrik upp första gången och har alltså en långhistoria. Det är ett civilt projekt. Att fabriken såsom det ibland görsgällande skulle tillverka krut är såvitt jag har klart för mig icke bevisat.Dessutom vill jag, om tillåter det, göra en korrigering:fabriken//«/w inte - den/a/7/75. Vad som är krigsmateriel och vad som inte är det kan manreflektera över under lång lid. Tunga lastbilar som exporteras till någon arméär inte vapen, för att ta ett exempel. En kemikaliefabrik är inte vapen. Jag var inte i kontakt med det här ärendet på annat såttän att jag var medveten om att projektet drevs. Jag var i kontakt med det pånågot stadium under min andra period som handelsminister på det sättet att f.d.ambassadör önskade att man skulle hjälpa att få förlängdaexportkrediter för detta projekt, något som jag motsatte mig. Det var en heltannan typ av affär, men jag nämner det för fullständigheten i mitt svar. BertU Fiskesjö: Det har sagts att de vapen som har kommitpå avvägar inte härrör från leveranser som har gjorts i normal ordning utanskulle vara ett resultat av licenstillverkning på platsen. Har du några kunskaper om hur denna licenstillverkningkommit till och på vad sätt den har samband med vår godkända vapenexport? : Svaret måste här bli enhistorisk betraktelse. Före och under sålde Boforstillverkningslicenser åt olika håll. Under de licenserna tillverkades s.k.Boforskanoner. När man läser i tidningarna att Boforskanoner har förekommit pånågot håll, måste man fråga sig om det är svensktillverkade elleritaliensktillverkade kanoner framställda enligt en licens . Mycketofta visar det sig att bakom tidningsrubrikernas Boforskanoner finns vapen somtillverkats enUgt gamla licenser och som är föråldrade, ehuru de utländskavapenfabrikerna kan ha moderniserat utrustningen på eget initiativ. var det möjligt att träffa sådana licensavtalutan regeringstillstånd. Detta hade varit föremål för diskussion ikrigsmaterielexportutred-ningen 1969. Såvitt jag förstår vair detta att gelicenser icke någonting som förekom i större utsträckning. Så t.ex. har Boforsi de papper som jag tidigare läste ur sagt att någon som helstlicenstillverkning av Robot 70 utomlands icke förekommit. Däremot övervägde manatt börja med en viss underhållsverksamhet för robotar i . : Jag vill ställa en kort fråga som har attgöra med diskussionen om bindningar, som väl är en akademisk fråga. Jag citerar ett tidigare statsråd: regering taransvar för sina beslut. Del skall vara en totalbedömning där man får väga insituationen i området och graden av kopplingar och bindningar till tidigareleveranser. Är det en exakt beskrivning ay vad du tycker bör gälla närman fattar beslut? StaffanBurenstam : En exakt beskrivning av vad jag tycker är enbart KU1986/87:33 vad jag har sagt här. : Det innebär att man gör en totalbedömningav området och även en bedömning av om det kan finnas kopplingar tillleveranser som skett tidigare. : För att det skall vara absolutklart vad jag menar vill jag säga att jag icke har uppfattat att det i någraärenden som jag haft att göra med har funnits minsta juridiska bindning. Vidarehar jag inte uppfattat att jag skulle vara tvungen att rätta mitt handlandeefter vad någon tidigare regering har gjort. När jag skulle fatta mina egna beslut gjorde jagsjälvfallet min egen totalbedömning, och jag vägde inte in vad någon annan hade gjort före mig. A och O i denna totalbedömning varriktlinjerna i den proposition som jag hade att handlägga. : Därmed är frågestunden avslutad. Jag ber att få tacka för att duställt dig till förfogande och kompletterat vår skriftliga dokumentation. Utfrågningmed och ,jj1986/87:33 ,Svenska Freds- och Bilaga a i8 , skiljedomsföreningen,angående export av krigsmateriel, den 26 m;ärs 1987 : Vad vi nu skall syssla med är frågor om krigsmaterielexport, delstill , dels till . Jag hälsar välkomna till utskottet LarsÅngström och . Jagvill betona med tanken på alla utredningar som förekommit att vårt utskottsuppgift är att granska regeringens befattning med frågorna. Utfrågningen bör istort begränsas till detta ämnesområde. Enligtden praxis som vi tillämpar lämnar jag först ordet till dem vi inbjudit, om nivill göra en introduktion till frågestunden. LarsÅngström: Vi har lagt upp en inledning med tyngdpunkt påvapenexporten till de två länder som är intressantast förkonstitutionsutskottets arbete, och . Jag skall inleda med enpresentation av oss själva och vår bakgrund. Den bildades av ett80-tal liberala riksdagsmän. Vi är en organisation som inte tillhör någotpolitiskt parti eller någon kyrka. Vår grundare fick 1908. Vihar nästan samma storlek som har i Sverige.Organisationen finansieras i huvudsak genom medlemsavgifter, försäljning aveget material och ett blygsamt statsbidrag. Vi har räknat ut att fårvarje månad lika mycket som vi fått under . Den viktigaste inkomstkällanför oss är gåvor. Vi har 7 000 faddrar som stöder oss med . Vårtarbete är i huvudsak innktat på nedrustningspolitiskt relevanta frågor, ochmålsättningen är identisk med FN:s målsättning: allmän och total avrustning.Det är något som samtliga här representerade partier också står bakom. Denmålsättningen har vi brutit ner i delmål, och vi bedriver ett realpolitisktarbete i olika sakfrågor. Exempelvis arbetar vi mycket med frågan om ettprovstoppsavtal. Detär den fråga som vi satsar mest ekonomiska och personella resurser på. Vibedriver ett samarbete med i just den frågan. Viarbetar också med vapenexportfrågor med målet att avveckla vapenexporten ochdelmålet att begränsa den till och alliansfria stater i . För detarbetet har vi anställt två forskare på halvtid. Det här ligger utanförordinarie budget, och vi finansierar forskningen genom speciellaforskningsfaddrar, dvs. människor som stöder fortsatt forskning och utredningi den här frågan. Vihar i början av 1980-talel beslutat att intensifiera arbetet kring justvapenhandel och tillsatte 1982 en utredning som skulle kartlägga svenskvapenexport. Den utredningen presenterade 1983 en rapport som jag tror kom somen överraskning för de flesta riksdagspolitiker. Den visade att trots lagstiftning och mycketrestriktiva riktlinjer hade bara KU 1986/87:33 exporterat vapen i samband med 39 krig. Iarbetet med att kartlägga svenska regeringars vapenexportpolitik fann vi ocksåexempel på länder som hade svenska vapen vilka inte hade godkänts av svenskaregeringar. De första misstankarna om illegal smuggling dök upp . Vi fickganska snart klart för oss att det verkligen rörde sig om vapensmuggling. 1 ochmed att f.d. boforsingenjören kunde . överlämna papper hade viockså bevis. Vi visste att det hade skett smuggling, men hade vi ocksåbevis, vilket resulterade i en polisanmälan . Vihar kommit på många misstankar om olaglig verksamhet, men det ärbara tre som varit så säkra att vi gjort polisanmälan. Man kan säga att heladen del av verksamheten som polisanmälan av vapensmuggling utgör är enspin-off-effekt av vår kartläggning av svensk vapenexportpolitik, vilket är detprimära arbetet. Det är arbete som har fört oss hit . Viär medvetna om funktion att granska.regering- ens politik. Vi är här för att ge vår syn på regeringens handläggning av vapenexportfrågorna med tyngdpunkten på frågor som rör och . Vi ser oss själva här i egenskap av sakkunniga och hoppas att vikan bidra till att kan klarlägga vad som har hänt och vad som sker i de här frågorna. ' Vibeklagar att mötet inte kan vara offentligt. Vi är av den meningen att detkrävs full öppenhet i de här frågorna. Det som vi säger är också sådantsom vi säger offentligt. : I samband med betänkandets justering kommer allt att publiceras. LarsÅngström: Innan jag går in på de två huvudområdena, och , skullejag också vilja säga att vi är av den meningen att en stor del av vapenexportenfrån som regeringen beviljar sker i strid med riksdagensriktlinjer för vapenexport. Jag vill bara kort nämna de fyra kanske mestflagranta fallen av export som står i motsats till exportreglerna. Detförsta är , som är en militärdiktatur som enligt Amnesty Internationalanvänder sig av tortyr och har kärnvapenambitioner. Det är ett land som är ikonflikt med . Det har varit väpnade strider 1985 och 1986,och tidigt gick utvecklingen mot ett öppet storkrig. Studerar manriksdagens riktlinjer angående export till stat .som befinner sig i eninternationell konflikt, finner man att ej borde vara tillåtet land,men dit exporterar vi Robot 70. Detandra land vi vill nämna är , som befinner sig i konflikt med Pakistansåsom jag nämnde. Där förekommer också inre oroligheter, ibland inreväpnade oroligheter, och där råder en politisk instabilitet i flera delstater.Det står därmed icke i överensstämmelse med exportregler attexportera vapen dit. Jagvill som tredje land nämna , som år i konflikt med flera stater. Den kanske mest påtagliga är konflikten med den konflikten har man begått krigshandlingar som har fördömts av FN:s domstol i . Oavsett vad man tyckerom ;s utrikespolitik-om den kan vi ha delade , 325 meningar -så är enligt en strikt juridisk bedömning involverat i en KU 1986/87:33internationell konflikt som kan bli väpnad. Dit säljer FFV medsvenska Bilaga A 18 regeringens goda minne AT4. Det fjärde land jag vill nämna är har diskuterat f.d. utrikeshandelsminister argument att följdleveranser som skedde har stöd iriktlinjerna. Enligt vår mening har inte haft stöd i riktlinjerna försitt agerande. Men det är uppenbart att all krigsmaterielexport till av reservdelar strider mot riktlinjer. är enmilitärdiktatur som i strid med ockuperar och för krig mot Östtimor.Dit levererar fartygskanoner. tänkte vi gå över på de två huvudområden som vi tror ärintressantast för arbete: och . Vi tänktelämna en kort redogörelse för hur vi ser på krigsmaterielinspektionens ochregeringens roll i några fall och går in på att besvara frågor efterbehandlingen av respektive område. Vi börjar alltså med en inledning omSingapore, är därefter beredda att svara på frågor och ger sedan en inledningom och är beredda att svara på frågor om det landet. : Det kan bli svårt att göra så, eftersom vikan komma in på frågor som ligger utanför det sorn er föredragning gäller. : Vi är självfallet här för att ge allaupplysningar vi kan ge. : Gör er föredragnijig färdig, så övergår visedan till en allmän frågestund. : När det gäller kan vi börja inutid. Vi har fått information om att det har sålts ett drygt 50-talfartygskanoner från till och framåt. Med hjälp avolika militära uppslagsverk, exempelvis Combat Fleets of the World, har viundersökt den singaporiånska flottan och dess bestyckning. Här finner man attSingapore har skaffat en rad nya fartyg . Åren 1970-1971köpte man tre patrullbåtar av typ A med vardera en Boforskanon. År 1971skaffade man sig också tre nya snabba attackfartyg som bestyckades med varderaen Boforskanon. köpte sex attackfartygTNC45, som vartdera är bestyckat med en och en Boforskanon. Enligt de uppslagsverken bestyckades samtliga dehär fartygen omgående. Det innebär alltså att under perioden1970-1976 köpte 12 nya krigsfartyg med sammanlagt 18 Boforskanoner. Man kan också nämna att köpteSingapore sex begagnade amerikanska LST-fart yg från - Landing Ships forTanks. De fartygen moderniserades och fick enligt olikamarina källor en sammanlagd bestyckning av 3-5 40 mm kanoner som med stor sannolikhetkom från . Därefter har inte skaffat mer än högst ett nyttkrigsfartyg. Ett av de stora uppslagsverken bekräftar denna uppgift - den finns inte i det andra. Vi är alltså osäkra på om det nya krigsfartyget har levererats. Men oavsett om leverans har skett är det icke bestyckat med någon Boforskanon. Så seralltså flotta ut . KU 1986/87:33