bet · GA01LU21 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till kronofogdemyndigheterna, m. m. (prop.1986/87: 100, bil. 9, B 3, förs. 1986/87:7) LU 1986/87:21 Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87: 100 såvitt avser anslag tillkronofogdemyndigheterna för /88, Vidare behandlas riksdagensrevisorers förslag (förs, 1986/87: 7) om kronofogdemyndigheternas utnyttjandeav personalresurserna m, m, I förslaget hemställer revisorerna att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad revisorerna anför om bl, a,personalförstärkningar, utvärdering av REX-systemet och uppräkning avutsökningsavgifter. Vidare begärs att vissa frågor rörande handläggningen avenskilda mål hos kronofogdemyndigheterna, taxesättning m. m. skall utredas, Ibetänkandet behandlas ocksä en under allmänna motionstiden är 1987 väckt motionom lokaliseringen av den blivande länskronofogdemyndigheten i Östergötlandslän. Utskottettillstyrker bifall till propositionen samt förordar att med anledningav revisorernas förslag i vissa delar som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Förslaget i övriga delar och motionen avstyrks. Iproposition 1986/87: 100 bil. 9 föreslår regeringen () attriksdagen till Kronofogdemyndigheterna för /88 anvisar ettförslagsanslag om . Iförslaget anmäler revisorerna för vad de anfört angåendekronofogdemyndigheternas organisation. 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anförtbeträffande a) personella förstärkningar vidvissa kronofogdemyndigheter, b) personalstatistiken, c) det ADB-baseraderedovisningssystemet för exekutionsväsendet (), Riksdagen1986/87. d) inforriiationom kronofogdemyndigheternas verksamhet och aktiv LU 1986/87:21 medverkan vid gäldenärs ekonomiska rehabilitering, e) utvidgning avanvändningen av päminnelseförfarande i allmänna mål, f) användandet avbranschkoder, g) behandlingsom allmänt mål av försäkringskassas krav pä betalning av underhållsbidrag, h) uppräkning av avgifterpå kronofogdemyndigheternas område, 2, att hos regeringen begär utredning och därefter redovisning a) krav på bevis i enskilda mål avsökande att betalningsanmaning avsänts till gäldenär, b) förhandsbesked avkronofogdemyndighet om möjlighet till verkställighet av exekutiv åtgärd, c) samordning av olikarnyndigheters förbehällsbelopp, d) reglerna förlöneutmätning, e) taxesättningen päexekutionsväsendets område, f) budgetredovisningenför kronofogdemyndigheterna. Tillgrund för förslaget ligger en granskningspromemoria, vilken remiss behandlats, Motion1986/87: L305 av och (båda c) vari -med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A466 - yrkas attriksdagen beslutar att länskronofogdemyndigheten i förläggs tillÅtvidaberg, Enhuvuduppgift för kronofogdemyndigheterna är att handlägga mål och ärendenenligt utsökningsbalken (UB). Det övervägande antalet sädana mål och ärendenavser indrivning av statens fordringar på obetalda skatter, avgifter och böter,s. k. allmänna mål. I jämförelse med de allmänna mälen är antalet mål ochärenden som anhängiggörs av enskilda, s. k. enskilda mål, förhållandevis litet.Vid sidan av de rent exekutiva uppgifterna enligt UB ankommer det påkronofogdemyndigheterna ätt företräda staten som borgenär vid indrivningen avskatter och avgifter. Vissaandra uppgifter av exekufiv karaktär har lagts på kronofogdemyndigheternagenom särskilda författningar. Här kan bl.a, nämnas verkställighetsärendenenligt lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgiftersamt mål om återtagande av gods som köpts på kredit enligt konsumentkreditlagen(1977:981) och lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkare. Kronofogdemyndigheterna ärvidare tillsynsmyndighet i könkurs och skall enligt lagen(1970:741) om statlig lönegaranti i konkurs pröva frågor LU1986/87:21 om betalning förlönefordringar i konkurser som handläggs som mindre konkurs. Utöver deredovisade arbetsuppgifterna har kronofogdemyndigheterna enligt skilda författningaratt handlägga åtskilliga andra typer av ärenden. Landetär indelat i 81 kronofogdedistrikt. I varje distrikt finnsen kronofogdemyndighet med en chefkfonofogde som chef, , Göteborgsoch kronofogdedistrikt har chefen för myndigheten titeln kronodirektör. Myndighetenschef, övriga kronofogdar samt huvuddelen av övrig personal är stationerade påen ort, den s,k, centralorten- 1 många distrikt finns exekutiv personal ochkontorspersonal stationerad även pä andra orter än centralorten, s, k,.stationeringar. Antalet stationeringar är ca 80. Kronofogdedistriktenär i huvudsak utformade pä grundval av polisdi strikten men ansluter även till andra administrativa och judiciella indel- . ningar i landet. Distriktens gränser skär således inte i något fall läns- eller kommungränser. De följer vidare i stort gränserna för fögderier och dom kretsar. Antalet distrikt varierar i länen, I fyra län - , , samt - utgör hela länet ett distrikt, I övriga län finns frän tvä upp till nio distrikt, varvid flertalet, eller tolv län, har treeller fyra distrikt, . (RSy) är centralmyndighet för administrationen av exekutionsväsendet; uppgifter ingår även att till regeringen ge in framställningom medel för exekutionsväsendets gemensamma behov och att avgeanslagsframställning för kronofogdemyndigheterna. Påförslag av regeringen i proposition 1986/87:52 om exekutionsväsen- dets organisation godkände principiella riktlinjer för en omorganisation av kronofogdemyndigheterna. Riktlinjerna innebär att den nuvarande organisationen för kronofogdemyndigheterna ändras så att en kronofogdemyndighet skall bildas i varje län. Vidare skall RSV fä i uppgift att leda verksamheten i exekutionsväsendet. Omorganisationen avses bli genomförd den, , De nya länskronofogdemyndigheterna skall ledas av lekmannastyrelser. I propositionen förutskickade departe mentschefen att en kommitté skulle komma att tillsättas för att lämna förslag till den närmare utformningen.av kronofogdemyndigheternas orga nisation m. m. Vid riksdagsbehandlingen av förslaget till omorganisation anslöt sig lagutskottet (LU 1986/87:12) fill departementschefens uppfatt ning att de nya myndigheterna i princip borde lokaliseras till samma orter som övriga länsorgan. Med anledning av motioner framhöll utskottet att det borde ankomma på organisationskommittén att överväga frågan om vilka orter i länen som skall vara centralorter för de nya myndigheterna under hänsynstagande till de olika intressen som gör sig gällande. Enligt utskottet borde kommittén därvid ha möjlighet att frångå huvudprincipen i något större utsträckning än vad som angavs i propositionen. Beträffande RSV:s ledningsfunktion i fråga om den rent exekutiva verksamheten, tillsynsuppgifterna i konkurs m, m. tog utskottet inte ställning till omfatt ningen av RSV:s ledningsuppdrag. Det borde enligt utskottet ankomma pä 3 organisationskommittén attöverväga i vilka avseenden RSV bör kunna LU 1986/87:21 styra och ledakronofogdemyndigheternas verksamhet samt belysa effekterna härav. Utskottetansåg att regeringen borde redovisa resultatet av övervägandena för ilämpligt sammanhang. På hemställan av utskottet gav som sin meningregeringen till känna vad utskottet anfört om lokaliseringen avlänskronofogdemyndigheterna och RSV:s ledningsfunktion. för exekutionsväsendet har numeratillkallats. Enligt direktiven (dir, 1987:6) bör kommittén med utgångspunkt iövervägandena i propositionen och de synpunkter som givit regeringentill känna lämna förslag till den närmare utformningen av länskronofogdemyndigheternasorganisation och i övrigt lämna förslag till andra åtgärder som erfordras föratt genomföra omorganisationen. Regeringenhar vidare givit RSV i uppdrag att inleda arbetet med enutvärdering av UB i enlighet med en till beslutet fogad promemoria. Ipromemorian framhålls att som gått sedan UB trädde i kraft den 1januari 1982 har enskilda delar av regelsystemet satts i fråga i olikasammanhang. Enligt promemorian finns det, som ett led i regeringens strävan attfölja upp ny lagstiftning, anledning att ta del av de erfarenheter avtillämpningen av balken som vunnits i det praktiska rättslivet och undersökaom lagstiftningen behöver ändras pä nägra punkter. En utvärdering avutsökningsbalken bör därför komm.a till stånd. Utvärderingen bör inte ta siktepä att ompröva de grundläggande principer som utsökningsbalken vilar pä.Utredningsarbetet bör enligt promemorian i stället inriktas på sädana enskildafrågor som det i ljuset av de vunna erfarenheterna finns anledning attompröva. Härvidlag bör främst erfarenheterna av de sakliga nyheter som följdemed den nya balken belysas. Utredningsarbetet bör enligt promemorian bedrivasi etapper, I ett första skede bör de praktiska erfarenheterna av balkenstillämpning kartläggas. Kartläggningen bör avse såväl sakfrågor som renahanteringsfrågor. Först-därefter bör det fattas beslut om ett eventuelltfortsatt utredningsarbete. RSV bör ges fria händer att själv lägga upp sittarbete med den inledande etappen. Ett naturligt led i arbetet bör dock vara altverket inhämtar synpunkter från dem som närmast berörs av regleringen i fräga,I promemorian frarrihålls att RSV i samband med redovisningen av resultatet avsitt arbete bör ange på vilka punkter som det finns behov att övervägaändringar i utsökningsbalken eller i andra näraliggande författningar och ivilken mån sådana ändringar förutsätter ytterligare utredning, RSV bör ocksålägga fram förslag till uppläggning av ett eventuellt fortsatt utredningsarbeteoch ange hur angeläget varje reformprojekt bedöms vara, RSV:s uppdrag bör enligtpromemorian vara avslutat . Anslaget till kronofogdemyndigheterna, m. m. Ipropositionen föreslås att anslaget lill kronofogdemyndigheterna för budgetåret1987/88 bestäms till . Medlen har enligt departementschefenberäknats enligt ett ettårigt huvudförslag, vilket innebär att anslaget efterpris- och löneomräkning minskar med tvä procent, dvs. 11,4 milj. kr. Detförordas i propositionen att 5,7 milj, kr, återförs och LU 1986/87:21 ställstill riksskattéverkets disposition under anslagsposten Diverse ändamål.Beloppet avses bli utnyttjat för att tillföra resurssvaga kronofogdemyndigheterextra resurser under budgetåret, till grund för revisorers förslag liggande granskningsrapporten(rapport /86:7 Kronofogdemyndigheternas utnyttjande av personalresurserna)framhålls att de mest arbetstyngda kronofogdemyndigheterna, främst de istorstadsområdena, bör ges personalförstärkningar. Riksdagensrevisorer anser för sin del att en förstärkning av personalresurserna för demest belastade myndigheterna måste genomföras förhållandevis omgående för atttillgodose både de enskildas rättssäkerhetskrav och det allmännas intresse avbättre indrivningsresultat för skatter och avgifter. En förstärkning bör enligtrevisorerna kunna genomföras utan att en förestående ändring avkronofogdemyndigheternas organisation föregrips. Resursförstärkningarna börställas till riksskattéverkets förfogande för fördelning mellankronofogdemyndigheterna. Revisorerna hemställer att det anförda ges regeringentill känna. Utskottetdelar uppfattningen att det är angeläget att åtgärder vidtas i syfte att minskaeffekterna av den ojämna resursfördelningen mellan kronofogdemyndigheterna.Utskottet erinrar om att under innevarande budgetär RSV haft i uppdrag attfördela 5 milj. kr. Härigenom har de resurssvagamyndigheterna kunnat tillföras extra resurser. Enligt vad departementschefenuppger har metoden fungerat väl. Utskottet anser därför att riksskatteverketäven under nästa budgetår bör fä i uppdrag att fördela medel mellanmyndigheterna. Det belopp på 5,7 milj, kr, som föreslås bli ställt tillriksskattéverkets disposition för detta ändamål får enligt utskottets meninganses godtagbart. Att inför den omorganisation av kronofogdemyndigheterna somförestår tillföra ytterligare medel förresursförstärkningar bör inte komma i fråga. Medhänvisning till det anförda anser utskottet att någon åtgärd medanledning av revisorernas förslag i denna del inte är erforderlig. Vadgäller del föreslagna anslaget till kronofogdemyndigheterna, ,framgär av proposifionen att anslaget räknats upp med . iförhållande till /87, För sistnämnda budgetär uppgår anslagetfill , I propositionen anges att anslagsstrukturen ändrats.Ändringen innebär främst alt anslagsposten Diverse ändamål minskats frän50383000 kr, till . Enligt utskottets mening hade det varit enfördel om i propositionen närmare redovisats anledningen till attanslagsstrukturen ändrats och underiag därmed getts för bedömning avhur anslagsframställningen för /88 förhåller sig tillinnevarande budgetars anslag. Enligt vad utskottet inhämtat innebär emellertidändringen i fråga om anslagsposten Diverse ändamål att kostnaderna för detADB-baserade redovisningssystemet för exekutionsväsendet () i sin helhettagits upp under anslaget till och inte längre skall belastakronofogdemyndigheternas anslag. Med hänsyn till vad som sålunda upplysts ochpå grund av vad som anförs i propositionen kan utskottet godta den föreslagnamedelsberäk- ningen.Utskottet vill understryka vikten av att alla uppgifter LU1986/87:21 som erfordras för bedömningen av anslagsframställningen beträffandekronofogdemyndigheterna lämnas i budgetpropositionen, I förslaget från revisorer tas upp frågan ompersonalstatistiken för kronofogdemyndigheterna. Det framhålls att revisorernavid sin granskning konstaterat att personalstatistiken gav osäkra uppgifter omde faktiska personalresurserna. Statistiken skulle enligt revisorerna kunnaförbättras avszvärt genom utnyttjandz av det på lönesystemet SLÖR baseradestatliga personaladministrativa informationssystemet PI, Revisorernaförutsätter att denna fräga löses i och med att den nya organisafionen tar formoch hemställer att det anförda ges regeringen till känna. Utskottet vill för sin del hänvisa till attorganisationskommittén enligt sina direktiv skall lämna förslag till depersonal- och ekonomiadministrativa åtgärder som behöver vidtas i och med attde nya kronofogdemyndigheterna bildas. Utskottet utgär därför frän att den avrevisorerna aktualiserade frågan om personalstatistiken kommer att prövas avorganisationskommittén. Något särskilt tillkännagivande i saken frånriksdagens sida är således inte erforderligt. Vid revisorernas granskning har vidare aktualiseratsspörsmålet om vad REX-systemet i praktiken betytt frän besparingssynpunkt.Sedan är 1984 används systemet av alla kronofogdemyndigheter vid handläggningenav allmänna mål. Också de enskilda målen registreras numera i REX-systemetvilket även delvis utnyttjas vid handläggningen av dem. Revisorerna erinrar omatt regeringen 1982 har gett i uppdrag attredovisa hur en förkalkylerad besparing motsvarade 375 årsarbetskrafteravseende allmänna mål skulle fördelas på samtliga kronofogdemyndigheter. Någonsådan detaljerad redovisning har enligt revisorerna dock ej gjorts och fråganbör därför följas upp och en efterkalkyl redovisas. Revisorerna anser attregeringen bör lämna en samlad redogörelse föreffekterna av tillämpningen av REX-systemet inom kronofogdemyndigheterna. Iförslaget hemställs att det anförda ges regeringen till känna. Utskottet erinrar om att harslutfört en förvaltningsrevision av kronofogdemyndigheternas ADB-stöd.Resultatet av arbetet har redovisats i en revisionsrapportKronofogdemyndigheternas ADB-stöd - en granskning av , variriksrevisionsverket hemställer att före den 1 augusti 1987inkommer med en redogörelse för de åtgärder som vidtagit elleravser att vidta med anledning av rapporten, I rapporten konstateras attinförandet av förenklat kronofogdemyndigheternas arbete i många avseenden.Av utvärderingen framgår dock bl, a. att de rationaliseringsvinster som REXmedfört inte inneburit totalt minskade kostnader för exekutionsväsendet ochatt inte medfört att den nedåtgående trenden när det gäller indrivningsresultateni allmänna mål kunnat brytas. Vidare framgår av revisionsrapporten att det iREX saknas program som möjliggör att kronofogdemyndigheternas verksamhet kanföljas upp i väsentliga avseenden. Enligt ingär det iriksskattéverkets ansvar att följa upp och bedöma funktionssätt och lönsamhetför de hjälpmedel som används som stöd till verksamheten.Med utgångspunkt häri och mot bakgrund av den LU 1986/87:21 gjordautvärderingen anser att skall utvärderaREX-systemet, Utvärderingen bör inriktas på en uppföljning av huruvida REXstöder sakverksamheten på bästa sätt, dvs. huruvida systemet gör den nytta somanvändarna förväntar sig. Även kostnaderna för systemet bör följas upp. Medhänsyn bl, a, till den förestående omorganisationen av exekutionsväsendetanser utskottet i likhet med revisorer att det är angeläget att enutvärdering av REX-systemets effekter när det gäller kronofogdemyndigheternasarbete kommer till ständ. På grund av vad som anförs i riksrevisionsverketsrapport utgår utskottet'frän att en sådan utvärdering nu också kommer att görassnarast möjligt. Utskottet utgär vidare från att resultatet av utvärderingen, idén mån det påverkar en framtida anslagsframställning beträffandekronofogdemyndigheterna, kommer att redovisas för . Nägon åtgärd frånriksdagens sida i saken är därför i vart fall inte erforderlig, Iförslaget från revisorer tas vidare upp frågan ommältill-strömningen fill kronofogdemyndigheterna kan begränsas genom förebyggandeåtgärder. Revisorerna anser att det är mycket väsentligt att kronofogdemyndigheternasarbete inriktas på förbättrad information och aktiva insatser för ekonomiskrehabilitering av gäldenären. Därmed torde enligt revisorerna antalet mål hoskronofogdemyndigheterna pä ett verksamt sätt komma att minskas och antalet fallmed långvariga gäldenärsförhållanden kunna begränsas. Revisorerna anser att detbör ankomma på regeringen att närmare undersöka dessa möjligheter ochhemställer att det anförda ges regeringen till känna. mening är det angeläget att de möjligheter som finns att förebyggaen ökad måltillströmning till kronofogdemyndigheterna och att eljesteffektivisera den exekutiva verksamheten tas till vara. Utskottet delar därförrevisorernas uppfattning att det är viktigt att informationen till allmänhetenom kronofogdemyndigheternas arbete förbättras och att myndigheterna kan verkaför ekonomisk rehabilitering av gäldenärer. När dét gäller en ökad satsning påekonomisk rehabilitering har skatteindrivnings-utredningen i sitt nyligenavgivna betänkande (SOU 1987: 10) Indrivningslag m,m, framhållit att en sädanutveckling ligger helt i linje med det övergripande mälet förindrivningsverksamheten. Genom den förestående omorganisationen avexekutionsväsendet torde enligt utskottets mening förutsättningarna öka för genom förebyggande åtgärder i angivna avseenden skall kunna begränsamyndigheternas arbetsbelastning, I sammanhanget bör dock understrykas att detinte bör ankomma enbart på kronofogdemyndigheterna ätt bistå gäldenärer medsvåra skuldförhållanden. Också andra myndigheter, bl, a. , harhärvidlag en uppgift att fylla. Enligt utskottets mening bör det ankomma påorganisationskommittén att närmare överväga informationsfrågorna och spörsmåletom kronofogdemyndigheternas insatser för ekonomisk rehabilitering avgäldenärerna. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna. Handläggningen av allmänna mål Enligtriksdagens revisorers förslag bör vissa åtgärder vidtas för att effektiviserahandläggningen av allmänna mål hos kronofogdemyndigheterna, nämligen en ökadanvändning av päminnelseförfarande innan det allmännas fordringar överlämnasför indrivning och införande av branschkoder i skatteregister ochREX-registret. Revisorernakonstaterar att det påminnelseförfarande avseende obetald preliminär B-skattoch kvarstående skatt som infördes vid länsstyrelserna har medfört enbetydlig avlastning för kronofogdemyndigheterna. Enligt revisorernas mening börpåminnelseförfarandet utvecklas och till-lampas på andra A-målsfordringar. Revisorernaframhåller vidare att en förbättring av branschkoder för företag iskatteregistret och införandet av sådana koder i kan möjliggöra att förhållandenai olika branscher kan belysas med skatte- och indrivningsstatistik. Revisorernaanser det angeläget att förbättringsarbetet avseende branschkodningen försvidare, så att en mera tillförlitlig skatte- och indrivningsstatistik tillbelysning av förhållandena för olika branscher kan sammanställas. Revisorerna hemställer attdet anförda ges regeringen till känna. Utskottetansluter sig till revisorernas bedömning och förordar att det anförda gesregeringen till känna. Handläggningen av enskilda mål Irevisorernas förslag hemställs att hos regeringen begär utredningoch därefter redovisning till av vissa frågor rörande handläggningenav enskilda mål. Revisorernaanser att i enskilda mål kronofogdemyndigheten skall kunna fordra att sökandeni samband med ansökningen visar att gäldenären fått ett krav. Genom enskyldighet för borgenären att sända betalningsanmaning bör enligt revisorernaen viss begränsning av antalet mål kunna uppnås. Revisorerna förordar vidareatt frågan om kronofogdemyndigheterna mot avgift skall kunna lämna utförhandsbesked beträffande gäldenärer ur utsökningsregistret prövas.Syftet med förhandsbesked anges vara att presumtiva sökanden skall få underiagför en bedömning av om det lönar sig med en ansökan tillkronofogdemyndigheten. En annan fråga som bör övervägas gällerförsäkringskassornas äterkrav på underhällsbidrag enligt lagen (1964: 143) ombidragsförskott. Revisorerna anser att sådana krav bör handläggas, som allmännamål. Revisorerna hänvisar till att det ligger inom ramen förskatteindrivningsutredningens uppdrag att bl. a. närmare pröva vad som skallräknas som allmänna mål. Vadförst gäller frågan om betalningsanmaning vill utskottet erinra om att enbetalningsovillig gäldenär i allmänhet har fått ett flertal uppmaningar attinfria sin förpliktelse innan borgenären ansöker om.exekutiva åtgärder. Enligtinkassolagen (1974:182) gäller sålunda att rättslig åtgärd med anledning av enfordran inte får vidtas förtän gäldenären tillställts en skriftlig anmaning attbetala skulden inom viss skälig tid och den utsatta tiden löpt LU 1986/87:21 Vissa undantaghärifrån finns dock, I sammanhanget bör vidare påpe- LU 1986/87:21 kas att exekutivaåtgärder mot en gäldenär som regel förutsätter att betalningsskyldighetenfastställts av allmän domstol samt att gäldenären innan betalningsskyldighetåläggs skall delges borgenärens ansökan. Motbakgrund av det anförda finns det enligt utskottets mening inte anledning attanta att en skyldighet för borgenären att sända betalningsanmaning tillgäldenären innan exekutiva åtgärder begärs i nägon nämnvärd utsträckning skulleöka gäldenärens betalningsvillighet och därmed kunna leda till en minskning avantalet enskilda mål, I vart fall kan fördelarna med den förordade ordningenknappast överväga de nackdelar som skulle uppkomma för borgenären i form avökade kostnader och tidsutdräkt. Flertalet av de instanser som yttrat sig överförslaget har också ställt sig negativa till vad revisorerna förordat.Revisorernas förslag i denna del bör därför inte föranleda nägon riksdagensåtgärd. Utskottetkan däremot i och för sig ställa sig bakom revisorernas förslag attkronofogdemyndigheten mot avgift skall kunna lämna förhandsbesked beträffandegäldenärens betalningsförmåga i form av utdrag ur utsökningsregistret. Fråganom myndigheters försäljning av uppgifter ur personregister som förs medADB-stöd har behandlats av data- och offentlighetskommittén (Ju 1984:06) ibetänkandet (SOU 1986:46) Integritetsskyddet i informationssamhället 2, Ibetänkandet föreslår kommittén en särskild lag om myndigheters försäljning tillallmänheten av uppgifter om enskilda personer i dataregister. Enligt denföreslagna lagen får sådan försäljning endast ske i fräga om uppgifter i vissasärskilt angivna register. Förslaget innebär bl, a, att försäljning avuppgifter ur utsökningsregistret förbjuds. Med försäljning jämställs utlämnandemot avgift. Betänkandet är föremål för remissbehandling. mening bör regeringens ställningstagande till kommitténs förslaginte föregripas genom nägra uttalanden frän sida.