bet · GA01NU19 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa anslag till energiändamål, m. m. (prop.1986/87:100 delvis) NU 1986/87:19 I detta betänkande behandlas dels proposition 1986/87:100 bilaga 16 (miljö- ochenergidepartementet) punkterna C 3-C 5, C 7 och C 13C 15, dels - helt eller delvis - fyramotioner i energifrågor, avseende bl. a. ersättning för försenad idrifttagningav kärnreaktorer, högspänningsledningar, verksamheten i . Utskottet tillstyrker regeringens förslag på alla härbehandlade punkter. I fråga om anslaget till ersättning för försenadidrifttagning av kärnreaktorer hänvisar utskottet bl. a. till att staten genomavtal är förpliktad att utge sådan ersättning. 1 en reservation (c, vpk) begärsomförhandling med sikte på att överenskommelsen om ersättning beträffandereaktorn skall undanröjas. En motion gäller eventuella hälsorisker i samband medelektriska och magnetiska fält vid kraftledningar. Utskottethänvisar bl.a. till pågående forskningsarbete och till statens energiverksuppgift att fortlöpande följa utvecklingen på detta område. Utskottet avstyrker en motion om riktlinjer föråterställning vid . Med hänsyn till redan planeradeutredningsinsatser finner utskottet inte anledning för att uttala sigi ämnet. I en reservation (c) föreslås ett vägledande uttalande av . I proposition 1986/87:100 bilaga 16 (miljö- ochenergidepartementet) framlägger regeringen förslag om anslag för budgetåret1987/88 m. m. Under här angivna rubriker föreslås: (s. 71 f.) att till /88 anvisar ett ramanslag av . 1 1986/87. c 4.Täckande av förluster i anledning av statliga garantier för oljeersätiande NU 1986/87:19 åtgärder sarnt för utveckling och introduktion av nyenergiteknik, m. m. att till Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier för oljeersätiande åtgärder samt för utveckling ochintroduktion av ny energiteknik, m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer (s. 73 f.) att till Ersättning för försenad idrifttagningav kärnreaktorer för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Visst internationellt energisamarbete (s. 75) att till Visst internationellt energisamarbeteför /88 anvisar ett förslagsanslag av . Avveckling av forskningsreaktorer, m. m. (s. 86 f.) att till Avveckling av forskningsreaktorer, m.m. för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Anläggningar för radioaktivtavfall i Studsvik, m. m. (s. 88 f.) att 1. bemyndigar regeringen att beslutaom årlig eftergift av de lån som beviljas inom ramen för detta anslag, 2. till Anläggningar för radioaktivtavfall i Studsvik, m. m. för /88 anvisar ett reservationsanslagav . Verksamheten i (s. 89 f.) att till Verksamheten i. för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1986/87:N400 av () och (),vari - med motivering i motion 1986/87:Ub680-hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer föråterställning vid . 1986/87:N506 av m. fl. (vpk), såvitt gällerhemstänan (5) att avslår förslaget till anslag i proposition1986/87:100, bilaga 16, C 5, Ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer på . 1986/87:N539 av (c) och i (c), vari hemställs ätt 1. hos regeringenbegär fortsatt forskning kring elektromagnetiska fält, 2. som sin meningger regeringen till känna att planerad ombyggnad av kraftledning mellan Ljusdaloch sker på sätt och i länanvisat, 3. beslutar att1902 års el-lag ses över enligt motionens intentioner. 1986/87:N551av m. fl. (c), såvitt gäller hemställan (10) att NU1986/87:19 avslår proposition 1986/87:100 i den del som avserersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer för /88 om . Uppgifter i anslutning till motionerna Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer Bakgrund ' ReaktorernaForsmark 1 och 2 och Anslag till ersättning för försenad idrifttagning avkärnreaktorer anvisades första gången för /81. Systemet medsådan ersättning föranleddes av den s. k. .rådrumslagen, dvs. lagen (1979:335)om förbud mot att tillföra kärnreaktorer kärnbränsle. Lagenberörde kärnkraftsblocken och , som var färdigställda viddess tillkomst,,samt och , som var planerade att blifärdigställda . Innehavarna av de reaktorer som omfattades avförbudet fick enligt lagen rätr till ersättning för de förluster som uppstodgenom att reaktorernas idrifttagande fördröjdes. Bakom beslut i saken (prop.1980/81:25 bil. 9, NU 1980/81:23, rskr. 1980/81:112)stod alla parfier utom vänsterparfiet kommunisterna. Beslutet innebar ocksåatt en överenskommelse mellan staten och godkändes ivad staten därigenom iklädde sig ekonomiska förpliktelser och att grunder förersättning till avseende godkändes.Ersättningen avsåg förluster genom den minskning i elproduktionen som hadeuppstått till följd av att idrifttag-ningen av kärnreaktorerna försenades.Skillnaden mellan den energi som hade varit möjlig att producera utan förseningoch den energi som hade producerats med försening skulle beräknas fortlöpande iefterhand. För de fyra nämnda reaktorerna upphörde skillnaden under budgetåret1984/85. Som ersättning för den försenade idrifttägningen av dessa reaktorerhar totalt utbetalats 1 567 milj. kr., vilket i stort motsvarar de belopp somriksdagen har anvisat för ändamålet. beslöt att den fortsatta utbyggnadenav skulle begränsas med hänsyn till den då föreståendefolkomröstningen om kärnkraftens roll i den framtida energiförsörjningen (prop.1978/79:218, NU 1978/79:62, rskr. 1978/79:432). Därvid konstaterades attförutsättningarna för utbyggnadens finansiering påverkades. Vissa merkostnaderskulle uppstå. Regeringen fick hösten (prop. 1979/80:33, NU1979/80:25, rskr. 1979/80:134) bemyndigande att godkänna en överenskommelsemellan och de privata intressenterna i Forsmark -- om utbyggnad av i vad staten därigenomiklädde sig ekonomiska förpliktelser. Enligt överenskommelsen skulle staten lämnaersättning för ökade anläggningskostnader och för ökade kostnader NU1986/87:19 för att producera elektricitet på annat sätt och/eller för attanskaffa ersättningskraft. Merkostnaderna hade inte kunnatberäknas i detalj. Därför angavs inte något belopp för ersättning tillForsmarks . En överenskommelse om ersättning för försening av Forsmark3 träffades mellan staten, företrädd av generaldirektör ,och . Regeringen framlade dennaöverenskommelse för och begärde bemyndigande att ikläda staten deekonomiska förpliktelser som överenskommelsen medförde (prop. 1982/83:101, NU1982/83:33 s. 37 f., rskr. 1982/83:280). Beräkningsprinciperna iöverenskommelsen redovisades utförligt i propositionen, och överenskommelsen isin helhet återgavs i denna. Överenskommelsen gäller ersättning för merkostnader ikraftproduktionen. Beräkningsprinciperna är desamma som de tidigarefastställda principerna rörande ersättning för förseningen av Forsmark 1 och 2och av . Detta innebär i korthet följande. Den produktion somförloras genom förseningen av skall ersättas med belopp sommotsvarar ökade kostnader för att på optimalt sätt producera erforderligelektricitet på annat sätt eller för att anskaffa ersättningskraft. För beräkningav ersättningen i denna del jämförs den faktiska elproduktionen iefterhand med den hypotetiska elproduktion som skulle ha varit möjlig utanförsening. De produktionsskikt som kan ligga till grund för ersättning ärgasturbinsproduktion, konventionell kondensproduktion och mottryckspro-duktion. De belopp som har anvisats till ersättning för förseningenav under budgetåren 1982/83-1986/87 och de belopp som har utbetalatsför ändamålet under de fyra första av dessa budgetår är - i milj. kr. 1982/83 140 ca 160 1983/84 200 "156 1984/85 240 " 588 1985/86 135 " 156 1986/87 180 Ersättningarna t. o.m. (ca 252 milj. För tiden därefter har endast preliminära utbetalningar gjorts. Anslaget för /86 innefattade även beräknadersättning - i form av ett engångsbelopp av 550 milj. kr. - för ökadeanläggningskostiiader för . Den definitiva ersättningen för dettaändamål kommer att fastställas när förhandlingar, som pågår, har avslutats. Regeringens förslag rörande ersättning förförsenad idrifttagning av avstyrktes i partimotioner avcenterpartiet och kommunisterna. begärde därvidatt nya överläggningar skulle tas upp med medutgångspunkt i den kritik mot överenskommelsenmellan staten och Forsmarksbolaget som framfördes i NU 1986/87:19 dessmotion. kommunisterna ställde sig helt avvisande till att någonersättning skulle lämnas. , som tillstyrkte regeringens förslag,framhöll (NU 1982/ 83:33 s. 39) att överenskommelsen rörande varuppbyggd enligt samma principer som den av godkändaöverenskommelsen beträffande de reaktorer som omfattades av rådrumslagen.Centerpartiet vände sig , konstaterade utskottet, mot beräkningsprinciper sompartiet självt i regeringsställning hade föreslagit att godkänna. Utskottetpåpekade vidare att den aktuella överenskommelsen gällde merkostnad ikraftproduktionen och att det alltså icke var fråga om några räntekostnader-såsom hävdade - eller andra fasta kostnader. Den minskning avräntekostnaderna som föranleddes av förseningen skulle komma att beaktas vidsenare förhandlingar om ersättning för ökade anläggningskostnader. Enreservation (c, vpk) gick ut på att förnyade överläggningar borde upptas medForsmarks på basis av de invändningar som hade framförts fråncenterpartiets sida. Regeringens förslag om anslag under sammarubrik föranledde åter avslagsmotioner (c; vpk) och ställningstaganden ihuvudsak som fidigare. anförde näringsutskottet (NU 1985/86:16 s.5): Utskottet konstaterar att staten genom avtal är förpliktadatt utge den ersättning som regeringen begär anslag till. De invändningar motöverenskommelsen som anfördes när denna presenterades har tillbakavisats genomriksdagens beslut att godkänna de gällande grunderna för ersättning. De kaninte nu åberopas till stöd för att staten skulle undandra sig sina avtalsenligaförpliktelser. Självfallet bör staten - såsom är naturligt för varje kontrahenti motsvarande fall - vinnlägga sig om att söka begränsa sina utbetalningar tillvad motparten ovedersägligen har berättigade anspråk på att erhålla. Utskottethar erfarit att det pågår utredningar om hur olika punkter i avtalet skalltolkas, att kontinuerliga diskussioner förs mellan parterna om hur ersättningeni detalj skall beräknas och att de fortlöpande utbetalningarna enligt avtaletsker med reservation för framtida korrigering av ersättningsbeloppet. Frånmotionärernas sida har vid utskottsbehandlingen hävdats att bör påfordraatt det gällande avtalet omförhandlas. Utskottet anser inte att det finnsförutsättningar för en sådan åtgärd. Liksom tidigare vill utskottet understrykaatt utfallet av ersättningsbetalningarna under det förestående budgetåret kankomma att. avvika kraftigt - uppåt eller nedåt -från det anslagsbelopp som tasupp i statsbudgeten. Avgörande blir, såsom framhävs i propositionen, bl. a. hurelbehovet och priserna för olja och kol utvecklas . Enligt en reservation (c, vpk) borde staten påkallaomförhandling av det gällande avtalet med sikte på att detta skulle undanröjas.Medelsanvisningen under den aktuella punkten skulle därför inskränkas till ettformellt belopp av . Detta anslag skulle stå till förfogande för denhändelse staten inte skulle i allo frigöras från ytterligarebetalningsförpliktelser. Högspänningsledningar NU 1986/87:19 I det rikstäckande stamnätet för eldistribution ingårledningar för såväl som . Nätet började byggas upp i mitten av1930-talet. Den högsta systemspänningen var då . påbörjadesutbyggnaderna av 400 kV-ledningarna. Med hänsyn till vissa elledningars ålderhar aktualiserat ett omfattande behov av upprustningav stamnätet. Ombyggnaderna inriktas i ett första skede på åtgärder i 220kV-nätet. Området mellan och har varitföremål för särskilda undersökningar. I detta område finns sju ledningar för400 kV och sex ledningar för . Företagna studier har lett till slutsatsenatt fem av de sex 220 kV-ledningarna kan ersättas med två 400 kV-ledningar. Densjätte 220 kV-ledningen måste behållas för att tillgodose lokala behov.Ombyggnaden, som blir vattenfallsverkets största samlade nätsatsning under1990-talet, innebär att kraftledningsgator kan återställas för annanmarkanvändning. Ombyggnaden innebär vidare en effektivisering avkraftsystemet. har ansökt om koncession fördelar av den planerade utbyggnaden av 400 kV-ledningarna. Regeringen har genombeslut meddelat koncession för viss utbyggnad. Koncessionsbeslutsaknas ännu för två delsträckor. För en del av sträckan mellan iGävleborgs län och i har ochlänsstyrelsen i |än föreslagit en alternativ lösning. Vattenfallsverkethar efter överläggningar med , aktuella kommuneroch berörda fastighetsägare modifierat sitt förslag till sträckning avkraftledningen. I yttrande till statens energiverk har kommunförklarat sig inte kunna godta vattenfallsverkets modifierade förslag. Länsstyrelsenhar tillstyrkt ansökningen men endast till en del. En ny koncessionsansökanhar förutsatts bli utformad för den resterande kontroversiella delen. har i skrivelse tillregeringen tagit ställning till vattenfallsverkets förslag. Frågan avgörs avregeringen. 1skrivelsen anför bl. a. följande: finner att det samladeombyggnadsprojektet kommer att tillföra samhället betydande vinster.Överföringsförlusterna på stamnätet inom det aktuella avsnittet mellanIndalsälven och kommer under höglasttid att minska med 110 MW och350 GWh. beroende på driftsituationen - ökar överföringsförmåganfrån till med 500700 MW. Den effektivisering avstamnätet som uppnås är således avsevärd. vill särskiltframhålla att betydelsen av ett optimerat stamnät, bl. ä. inom den aktuellaregionen, i än högre grad kommer att göra sig gällande vid den framtidakärnkraftsavvecklingen, då överföringsbehovet från kommer att öka. Det samlade ombyggnadsprojektet ger vidare också ettväsentligt bidrag till hushållningen av våra markresurser. Närmare 800 kmkraftledningsgator frigörs och återställs för annan markanvändning. Olämpligakraftledningsstråk, som genomkorsar tätortsbebyggelse, kan flyttas tilllämpligare lägen. finner det sålunda angeläget att den planerade ombygg- nåden avstamnätet i regionen mellan och i sina NU1986/87:19 huvuddrag genomförs. Beträffande aktuell och kommande utbyggnad anförenergiverket att ledningsföretaget innebär ett välavvägt hänsynstagande tillolika berörda intressen. Verket grundar denna bedömning på ett antalsammankomster där företrädare för verket har inhämtat synpunkter påmarkrekognosceringar från ett antal ledningsavsnitt och på flygbesiktning avsamtliga ledningsstråk. Från de alternativa förslag som har framförts tarenergiverket avstånd med följande motivering: De fördelar dessa förslag skulle ge ur intrångssynpunkt ärbegränsade eftersom de också skulle innebära en flyttning av intrånget. De kanenligt uppfattning inte uppvägas av kostnadsökningen. Ej heller iövrigt anser" statens energiverk bärande skäl föreligga att frångå densträckning som ansökningen anger. uttrycker också sin uppfattning om eventuellahälsorisker vid vistelse nära kraftledningar: Sammanfattningsvis kan konstateras att de i dagföreliggande forskningsresultaten inte ger belägg för att exposition förelektriska och magnetiska fält medför några hälsorisker för människor och djursom vistas i närheten av kraftledningarna eller bor intill den byggnadsfriazonen. finner mot denna bakgrund det inte motiverat attskärpa de gällande bestämmelserna rörande kraftledningar för att minskaallmänhetens exposi-fion för fältet. Vidare kan konstateras att den aktuellasträckningen har klart större avstånd till byggnader än vad som krävs avbestämmelserna.' Verket avser att även i fortsättningen genom samrådsgruppennoggrant följa den pågående forskningen för att kunna utarbeta skärptasäkerhetskrav om detta mot förmodan skulle visa sig vara motiverat. tillstyrker vattenfallsverkets ifrågavarandeansökningar. Från koncessionsbeslutet bör dock enligt undantas endel i där ny sträckning senare kommer att prövas i särskildordning. Statsrådet besvarade enfråga (1986/ 87:66) av (c) om den planerade ombyggnaden av högspän-ningsledningengenom och . Frågan gällde om regeringen vid sitt beslut i dennasak skulle beakta vissa amerikanska undersökningar om samband mellanhögspänningsledningar och cancer. att resultaten frånde avsedda undersökningarna skulle komma att vara tillgängliga när beslutetskulle fattas. Hon framhöll att undersökningar av biologiska effekter av deelektriska och magnetiska fälten kring högspänningsledningar har givitmotsägande resultat. För att regeringen närmare skulle kunna följa utvecklingenpå området hade statens energiverk fått i uppdrag att särskilt redovisaden forskning som bedrivs i och utomlands. De två amerikanskaundersökningar som frågeställaren åberopade bedrevs på uppdrag av amerikanskamyndigheter. Deras resultat skulle i sin helhetläggas fram vid ett möte med deltagande av svensk NU1986/87:19 expertis. Statsrådet skulle därefter få en redovisning avresultaten. Rapport om biologiska effekter har utgivitrapporten (nr 323) Biologiska effekter av kraftfrekventa elektriska ochmagnetiska fält. Rapporten sammanfattas sålunda: I vår rapport (nr 240) konstaterades attdet finns en rad säkerställda effekter av kraftfrekventa elektriska ochmagnetiska fält, men att ingen av dessa effekter bedömdes utgöra någonhälsorisk. Den internationella forskningen på området har varitintensiv och ett stort antal undersökningar har publicerats. Vid vår genomgångav dagsläget finner vi att ovanstående bedömning i huvudsak även kan sägasgälla . Emellertid har fler studier än tidigare visat effekter av sådanart att de måste bedömas kunna utgöra en hälsorisk om de kan säkerställas ochrelateras till effekter hos människa. Det är i första hand det magnetiskafältet som antytts kunna orsaka dessa effekter. I de epidemiologiska studierna rörande cancersjuklighetoch exponering i boendemiljön eller arbetslivet för elektromagnetiska fältfinns en viss samstämmighet i de olika studierna för en överrisk för framförallt vissa leukemiformer och för tumörer hos barn. De resultat som hittillspresenterats är dock för osäkra för att vidare slutsatser skall kunna dras,men hypotesen om ett samband mellan exponering för magnetiska fält och cancermåste dock tas på betydligt större allvar ån tidigare. Ytterligare såväl epidemiologisk som experimentellforskning på området är angelägen för att klarlägga dessa viktiga frågor. En slutlig återställning av Ranstadsområdet i Skövdekommun aktualiserades i samband med att för alunskiffer upphörde . Enligt konsortialavtal vid bildandet av (Studsvik) ett kvarstående ansvar föråterställningsarbeten som kan hänföras till Studsviks verksamhet föreövertagandet. Studsvik har därför ansökt om medel för att arbeta fram enåterställningsplan. Detta arbete har delats in i fyra skeden - programskedet,utredningsskedet, återställningsskedet och uppföljningsskedet. Medel förprogramskedet beviljades . Studsvik har redovisat programskedetsarbete i rapporten i . Detta arbete har syftat till att geen överblick över problemområden och miljöfrågor, skissera vilka åtgärder somär möjliga samt belysa hur de återställda områdena kan användas. Under arbetethar informella kontakter tagits med berörda kommuner och myndigheter. Irapportens sammanfattning anförs följande: Åtgärder behövs vad gäller dagbrottsområdet ochlakrestområdet (med tillhörande sjöar för vattenbehandling). Dessutom börsjälva industriområdets framtida utnyttjande klarläggas. Det översiktliga arbetet i programskedet har pekat.påföljande två NU 1986/87:19 huvudalternativ: Lakresten får ligga kvar på nuvarande lakrest- område, där den bör förses med ytterligare täckskikt så att den pågående vittringenav skiffern minimeras. Lakrestenflyttas från lakrestområdet till dagbrottet och får fylla igen dagbrottsöppningen.Deponering sker i en tät "balja" under grundvattenytan. I det första alternativet blir det vattenfyllda dagbrotteten öppen sjöyta, som kan ha ett värde som bad- och fiskesjö. Vattenkvaliténtorde kunna bli acceptabel. Vattenfyllningen ger en grundvattenhöjning med riskför för-sumpning av viss jordbruksmark. I alternativet med återföring av lakresten till dagbrottetblir målsättningen att skapa ett landskap som liknar omgivningen. Möjligheternaatt återskapa jordbruks- och ängsmark finns prövade i de försök medåterställning och odling som pågått . Som bakgrund till de skisserade återställningsåtgärdernahar en genomgång gjorts av miljöfrågor och av principiella metoder föromhändertagande av lakrest. Miljökonsekvenser och arbetsmetoder är i dagensläge lättare att överblicka i det första huvudalternativet - med lakrestenkvarliggande - än i det fall att lakresten återförs till dagbrottsområdet. Vad gäller industriområdet finns alternativen rivningeller fortsatt uthyrning. Flera av byggnaderna är av värde för alternativanvändning. Nya former för ägande/uthyrning bör dock utredas. För att de skisserade åtgärderna skall kunna utformas idetalj, krävs vissa kompletterande fältarbeten och utredningar som underlag.Dessa arbeten har specificerats och kostnadsberäknats i det genomfördaprogramskedet. Detaljutformningen samt ärendets formella handläggning avses skei nästa skede, utredningsskedet. Utskottet tar här upp en del av de förslag i energifrågorsom regeringen har lagt fram i årets budgetproposition. Ytterligare förslag påenergiområdet kommer utskottet att behandla i senare sammanhang. I februari1987 har regeringen lagt fram proposition 1986/87:80 om forskning. a. ett nytt treårsprogram för energiforskningen. Regeringen harvidare aviserat en proposition med vissa förslag angåendestatens vattenfallsverk. Härutöver har regeringen anmält att den räknar med attförelägga en proposition med anledning av förslag från energirådet. Förutom motioner med anknytning till några av anslagspunkternabehandlar utskottet en motion som rör de biologiska verkningarna avhögspänningsledningar. Ersättning för försenad idrifttagning av kärnreaktorer uttalade att takten i utbyggnaden avkärnkraftsreaktorn borde reduceras med hänsyn till den dåförestående folkomröstningen om kärnkraft. Det stod därvid klart attfördröjningen skulle medföra krav påatt staten skulle ersätta reaktorns ägare. , NU 1986/87:19för merkostnader som kunde uppstå. Året därpå godkände att statenpåtog sig ekonomiska förpliktelser gentemot reaktorinnehavaren enligt enöverenskommelse som då hade ingåtts. Alla partier utom vänsterpartietkommunisterna stod bakom de nu nämnda besluten. En noga preciseradöverenskommelse om hur de ersättningsgilla förseningskostnaderna skulleberäknas förelades sedermera . bemyndigades regeringen attikläda staten ekonomiska förpliktelser enligt denna överenskommelse. Förutomvänsterpartiet kommunisterna motsatte sig även beslutet härom.Dessa båda partier menade att staten borde ta upp nya överläggningar medmotparten i syfte att få överenskommelsen upphävd. har -1, o. m. /85 - utbetalatsersättning av samma slag också för kärnreaktorerna ochRinghals 1 och 2. Reaktorinnehavarnas rätt var härvid grundad på den s.k.rådrumslagen (1979:335). är den enda reaktor för vilken detföreligger rätt till ersättning för förseningskostnader. Denna rätt gäller t.o. m. det nu stundande /88. Regeringen föreslår att 110 milj.kr. anvisas för ändamålet. Regeringens förslag på denna punkt avstyrks ipartimotionerna 1986/ 87:N551 (c) och 1986/87:N506 (vpk). I den förra hänvisastill att.centerparfiet reserverade sig mot beslut att godkänna dennyssnämnda överenskommelsen beträffande . Motionärerna hävdaråterigen att det inte finns någon förseningskostnad som bör berätfiga till ersättning.I den senare motionen lämnas ingen motivering för avslagsyrkandet. Utskottet hänvisar till sitt yttrande (se s. 5)över förslag och yrkanden av motsvarande innebörd. Vad utskottet sålunda villanföra är sammanfattningsvis följande. Staten är genom avtal förpliktad attutge sådan ersättning söm regeringen begär anslag till. Om avtalets tillämpningpågår utredningar och diskussioner mellan parterna.