bet · GA01BoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — Förslageti fråga om i vilken ordning hyresgästernas yttrande över en aktuell ombyggnadskall inges anknyter till bestämmelserna i hyresförhandlingslagen omförhandlingsrätt. Som utskottet fidigare framhållit (se bl. a. BoU 1983/84:29s. 30) är hyresförhandlingslagens bestämmelser i detta avseende avsedda attvara neutrala till hyresgästernas val av intresseorganisation. Vad utskottethärvid anfört gäller även det nu föreliggande förslaget. Det finns enligtbostadsutskottets mening mot bakgrund härav inte någon anledning att förordanågon annan ordning för hyresgästernas yttrande i ombyggnadslåneärenden än deni propositionen föreslagna. Regeringsförslaget tillstyrks sålunda. MotionernaBol 11 (fp) yrkande 8, Bol 12 (c) yrkande 8 samt Bol 17 (c) yrkande 2 avstyrksmed hänvisning härtill. Ävenom ombyggnadsverksamheten enligt propositionen i högre grad än tidigare kommeratt inriktas mot de mål som gäller för bostadsförbättringsprogrammet,kommer enligt bostadsministern (s. 35) ändå ombyggnader att behöva genomförassom leder kostnadsökningar för de boende. De boendes levnadsmönster kantill följd av de ökade kostnaderna komma att förändras helt. Detta gäller t.ex. om de tvingas att flytta eller att avstå från annan konsumtion som tidigarevarit möjlig. Enligt bostadsministerns mening talar de hittillsvarandeerfarenheterna av bostadsförbättringsprogrammet för att samhället måste hjälpatill att överbrygga sådana svårigheter. Med hänvisning härtill föreslås attunder en försöksperiod pä ett särskilt bidrag - kvarboendegaranti -skall lämnas till hyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter enombyggnad som genomförs med stöd av ombyggnadslån. En förutsättning för ombyggnadslånbör enligt propositionen vara att fastighetsägaren söker bidraget.Kvarboendegarantin skall enligt förslaget syfta till att ge hushållen reellaförutsättningar att anpassa sin ekonomi till den nya situationen. Enligtregeringsförslaget skall kvarboendegarantin utgå i form av ett icke inkomstprövat bidrag som bestäms pä grundval av den faktiska ökningen 10 av bostadskostnaden efterombyggnaden. Garantin föreslås BoU 1986/87:7 motsvara 60%av den höjning av bostadskostnaden som föranleds av ombyggnaden till den delhöjningen överstiger /m. Därefter minskar garantin under två årmed en tredjedel av det ursprungliga beloppet. Bestämmelsernaom kvarboendegaranti föreslås träda i kraft och tillämpaspå ansökningar som ges in till kommunen efter ikraftträdandet. Detbör enligt bostadsministern ankomma på regeringen att besluta om de ytterligareföreskrifter som behövs för bidragsgivningen. I anslutning härtill redovisasdock huvuddragen i det tänkta förfarandet i fråga om bidragsärendena. Dessainnebär i korthet följande: ansökanom bidrag skall göras i samband med ansökan om ombyggnadslån, varvid skallanges vilka hyresgäster resp. bostadsrättshavare som uppfyller villkoren förbidrag, ansökanom utbetalning av bidrag skall göras efter det att ombyggnaden harfärdigställts, härvid skall anges ökningen av bostadskostnaden samt vilkahushåll som bor kvar och vilka som har flyttat , bidragetutbetalas i efterskott till fastighetsägaren under förutsättning atthyran eller avgiften har minskats med en tolftedel avbidragsbeloppet. Förslagetom införande av en kvarboendegaranti har mött invändningar i motionerna BolII (fp)yrkande 9, Bol 12 (c) yrkande 9 samt Bol 19 (m) yrkande 2 b. Enligtmotion Bol 11 (fp) finns det en risk för att kvarboendegarantin motverkar måletom varsam ombyggnad genom att den täcker en del av den höjda bostadskostnaden.Garanfin anges även innebära ett ytterligare tillskott i den redan nu vildvuxnasubventionsfloran. Icenterpartiets partimotion Bol 12 framhålls att kvarboendegarantin sannoliktkommer att innebära en ytterligare ökning av boendekostnaderna i ettlångsiktigt perspektiv. Orsaken härtill anges vara att garantin kan komma attmedverka till att fastighetsägaren blir mindre observant på möjligheterna atthålla kostnaderna nere. Enligtmotion Bol 19 (m) är villkoren för ombyggnadslånen sådana att resultatet bliromfattande och därmed ombyggnaderna dyra. En följd härav blir att hyrornastiger och att många hyresgäster inte har råd att flytta tillbaka. Att motbakgrund härav låta ytteriigare statliga bidrag utgå är enligt motionärernaabsurt och slöseri med skattemedel. Dessutom riktar motionärerna kritik mot denföreslagna tekniken för utbetalning, som bl. a. anges medföra ränteförlusterför fastighetsägaren. Denföreslagna kvarboendegarantin anges i motion Bol 17 (c) yrkande 3 vara en möjlighet för fler boende att efter reparation kunna återvända till sin bostad. För betalningssvaga äldre är dock förslaget enligt motionären otillräckligt. För denna grupp föreslås därför att kvarboendegarantin kom pletteras med en inkomstprövad stödform där hälften av hyresökningen blir bidragsberättigad enligt samma grunder som gäller för de kommunala bostadstilläggen. Vänsterpartietkommunisterna anför i sin partimotion Bol 16 yrkande 2 BoU 1986/87:7 attkvarboendegarantin är något av en nödlösning för att komma åt högaåterflyttningshyror genom att dölja den verkliga hyran. Förslaget anges docktill sitt syfte vara positivt, men dåligt övertänkt beträffande den praktiskafillämpningen. Mofionärerna pekar bl. a. på att bostadsrättshavare ochbostadsrättsföreningar får generellt störte förmåner av förslaget därför att denästan alla bor kvar efter en ombyggnad. Däremot flyttar ofta mindre än hälftenav hyresgästerna tillbaka. Vidare anges förslaget kunna ge upphov till problemför de allmännyttiga bostadsföretagen genom att kvarboendegarantin utbetalastill fasfighetsägaren först i efterskott. Med hänvisning till detanförda föreslår motionärerna att kvarboendegarantin begränsas till att avseendast allmännyttiga bostadsföretag och folkrörelsekooperativabostadsrättsföretag. Dessutom föreslås att bidragen skall betalas ut direkttill hyresgästen och inte till hyresvärden. Enligtmotionens yrkande 3 bör därtill tidpunkten för garantins ikraftträdande ändrasså att även ansökningar som getts in fr. o. m. skall kunnaerhålla bidrag. Äveni motion B0IO6 (s) föreslås att ikraftträdandet för kvarboendegarantin skalltidigareläggas sä att garanfin kan tillämpas på låneärenden där beslut ombostadslån till ombyggnad har lämnats fr.o.m. tidpunkten för propositionensavlämnande, dvs. Enligt motionärerna innebärtroligen ett ikraftträdande i enlighet med regeringensförslag att fastighetsägare och bostadsrättsföreningar skjuter upp ansökningarnaom bostadslån till denna tidpunkt. Härigenom skulle enligt motionärernas meningdels en olycklig anhopning av låneärenden vid länsbostadsnämnderna uppstå,dels en obalans i byggnadsverksamheten uppkomma. Utskottetbehandlar inledningsvis frågan om införande av en kvarboendegaranti. Deinvändningar som i motionerna Bol 11 (fp), Bol 12 (c) samt Bol 19 (m) har restsmot förslaget om att införa en kvarboendegaranti har bl.a. gällt att garantin isig skulle leda till alltför omfattande ombyggnader och därmed varakostnadsdrivande. delar motionärernas allmänna oro förkostnadsutvecklingen inom ombyggnadsverksamheten. Utskottet återkommer nedan(avsnitt 5.2) till denna fråga. Gällande låneregler och bruksvärdesprövningenav hyran tillsammans med ett ökat hyresgästinflytande enligt regeringensförslag torde dock enligt utskottets mening motverka den av motionärernabefarade utvecklingen. vill utskottet betona den bostadssocialabetydelsen av en kvarboendegaranti. För att en långsiktigt motiveradförnyelseverksamhet skall kunna genomföras utan avsevärda välfärdsförluster börsamhälleliga insatser vidtas för att överbrygga vissa inte acceptablaekonomiska konsekvenser för de boende av en ombyggnad. Inte minst viktigt ärdet att vid en ombyggnad värna om äldre och betalningssvaga hushålls möjlighetatt bo kvar i sin invanda miljö. Tillräckliga skäl finns därför enligtutskottets mening att införa ett system med kvarboendegaranti. nu anfört är inte förenligt med vad i motionerna Bol 12 (fp) yrkande 9, Bol 12 (c) yrkande 9 samt Bol 19 (m) yrkande 2 b föreslagits. Regeringens förslag tillstyrks i vad BoU1986/87:7 avser införandet av en kvarboendegaranti. Utskottetövergår nu till att behandla kvarboendegarantins utformning. delar inte uppfattningen i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bol 16 yrkande 2 om att kvarboendegaranfin skallbegränsas till att avse allmännyttiga bostadsföretag ochfolkrörelsekooperativa bostadsrättsföretag. De av utskottet ovan åberopadebostadssociala skälen för att införa en kvarboendegaranti gäller alla boendeoavsett upplåtelseform. Det kan enligt bostadsutskottets mening inte med foghävdas att kravet på att kunna bo kvar i sin bostad efter en ombyggnad gör sigmindre gällande för t. ex. en hyresgäst hos en privat hyresvärd än för enhyresgäst hos allmännyttan. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motioneni denna del. Regeringsförslaget i vad avser utformningen av kvarboendegarantintillstyrks. Utskottet har ovan anslutit sig till regeringens förslagom införande av ett system med kvarboendegaranti. I anslutning härtill villdock utskottet betona vikten av att, vid utformningen av de regler som avsesvägleda tillämpningen, olika möjligheter beaktas i avsikt få till stånd ett såsmidigt förfarande som möjligt. I propositionen och sammanfattningsvis ovan harredogjorts för regeringens syn på förfarandet i fråga om bidragsärendena.Enligt bostadsutskottets mening bör betonas vikten av enkla och lätthanterligaadministrativa rutiner. Det kan enligt bostadsutskottets mening mot bakgrundhärav finnas anledning att, med bibehållande av systemets sakliga innebörd,ytterligare överväga den administrativa hanteringen av kvarboendegarantin. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Beträffande tidpunkten för ikraftträdandet avkvarboendegarantin vill utskottet anföra följande. Som framhålls i motion B0IO6 (s) innebär troligen ettikraftträdande att fastighetsägare ochbostadsrättsföreningar skjuter upp nu aktuella låneansökningar till dennatidpunkt. Detta skulle i sin tur kunna medföra störningar ibyggnadsverksamheten. Hanteringen vid länsbostadsnämnderna skulle dessutomförsvåras och troligen också försenas genom den anhopning av låneärenden somkan förväntas uppstå direkt efter ikraftträdandet. Mot bakgrund av det ovan anförda förordar utskottet attför ansökningar om ombyggnadslån som ges in till kommunen efter den 4 november1986 men före skall gälla att den sökande bör få välja omombyggnadslånet skall kombineras med kvarboendegarantin. Vad utskottet nu anfört innebär i allt väsentligt enanslutning till vad i motionerna Bo 106 (s) och i kommunisternaspartimotion Bol 16 yrkande 3 förordats. Utskottet föreslår att somsin mening ger regeringen till känna vad nu anförts om kvarboendegarantin föransökningar som ges in till kommunen . Beträffande ikraftträdandebestämmelserna avseendekvarboendegarantin i övrigt har vad i propositionen anförts inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. Avslutningsvistar utskottet upp frågan om införande av ett inkomstprö- 13 vatstöd för äldre hushåll. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget i motion Bol 17 (c) yrkande BoU 1986/87:7 3om att kvarboendegarantin skall kompletteras med ett särskilt inkomstprövatstöd för äldre betalningssvaga hushåll. , som i och för sigdelar motionärens syn på behovet av särskilda insatser för dessa hushåll, villdock framhålla att just denna hushållskategori i betydande utsträckning tordekomma att kompenseras för hyreshöjningar genom de kommunala bostadstilläggen.Motionsyrkandet avstyrks med hänvisning härtill. 5.1.4Åtgärder avseende miljonprogrammets bostäder 1sin skrivelse om utvärdering av bostadsförbättringsprogrammet uppmärksammarbostadsstyrelsen behovet av åtgärder i de bostadsområden som byggdes under dets.k. miljonprogrammet, dvs. Enligt bostadsministernhar förbättringsbehoven i dessa områden sin grund bl. a. i områdenasutformning och att det vid byggandet användes dittills oprövad teknik som harvisat sig inte hålla måttet och därför har givit upphov till ettförtida ombyggnadsbehov. Enligt bostadsministerns mening stimuleradestatsmakterna det industrialiserade byggandet i en sådan utsträckning att detär skäligt att samhället nu tar ett finansiellt ansvar för att förbättraområden med uppenbara brister innan några oåterkalleliga kapitalförlusteruppkommer. Mednuvarande regler kan inte ombyggnadslån lämnas avseende hus som är yngre än 30år, om inte uttryckligt undantag gjorts eller regeringen har medgett undantag ienskilda fall. För att möjliggöra insatser i miljonprogrammets bostäder börenligt bostadsministerns mening regeringen utnyttja sin rätt attmedge undantag från 30-årsregeln för ombyggnadstån på ett sådant sätt att lånkan lämnas för angelägna ombyggnader av bostäder som har uppförts undermiljonprogrammet. En förutsättning anges härvid vara att åtgärderna är av denkaraktären att de i övrigt uppfyller förutsättningarna för lån. Regeringensaviserade avsikt att utnyttja sin rätt att medge undantag från dens.k. 30-årsregeln för angelägna ombyggnader i miljonprogrammets bostäder harmött invändningar dels i motion Bol 11 (fp) yrkande 12, dels i motion Bol 19(m) yrkande 2 c såvitt nu är i fråga. I den förstnämnda motionen anförs attmotionärernas strävan att minska bostadssubventionerna också medför att demotsätter sig undantag från 30-årsregeln. I den sistnämnda motionen anförs attdet är självklart att ägare till hus oavsett husets ålder har ansvaret förskötsel och underhåll av sin egendom. Att ge statliga bidrag för sådanaåtgärder är enligt motionärerna därför fel. Bostadsutskottetdelar vad bostadsministern anför (s. 37) om förbätt ringsbehoven i de bostadsområden som byggdes under det s.k. miljonpro grammet - behov som bl. a. har sin grund i brister i områdenas utformning och i den använda byggtekniken. Det är sålunda även enligt bostadsutskot- 14 tetsmening befogat att regeringen använder sin rätt att medge undantag BoU1986/87:7 från 30-årsregeln i de nu aktuella fallen. Utskottetsställningstagande i denna del innebär att motionerna Bol 11 (fp) yrkande 12samt Bol 19 (m) yrkande 2 c såvitt nu är i fråga avstyrks. I anslutning till bostadsförbättringsprogrammet beslutaderiksdagen om tilläggslån för åtgärder mot byggfel och byggskador.Tilläggslånet ges för att täcka kostnader som överstiger husets ekonomiskabärkraft. Som regel är länet ränte- och amorteringsfritt . Enligt regeringens förslag skall tillämpningsområdet förtilläggslånen utvidgas till att avse även ombyggnadsåtgärder i hyres- ochbostadsrättshus som är 30 är eller yngre. Genom att regeringen avser attutnyttja sin möjlighet att medge att ombyggnadslån får lämnas till sådana hus,kommer enligt bostadsministern angelägna ombyggnader av bostäder som har uppförtsunder miljonprogrammet att möjliggöras. Vissa av förbättringsåtgärderna kommerdock på kort sikt inte att kunna förräntas i sin helhet. Bostadsministernförordar mot bakgrund härav att ombyggnadslånen i dessa fall skall kunnakompletteras med tilläggslån. De nya bestämmelserna om tilläggslån bör enligt förslagetträda i kraft och tillämpas på ansökningar som ges in tillkommunen efter ikraftträdandet. Förslaget innebär att en ram för tilläggslän för deaktuella ändamålen bör fastställas till 50 milj. kr. under det första halvåret1987 och till 100 milj. kr. under /88. Avslutningsvis berör bostadsministern i detta sammanhangockså till-lämpningsområdet för tilläggslånen m.m. i övrigt. Enligtbostadsministerns mening skall således tilläggslån och räntestöd enligtförordningen (1983:974) om statligt stöd vid förbättring av bostadshusframdeles kunna komma i fråga också för åtgärder mot olägenheter somförorsakats av flytspackel, om övriga villkor för stöd är uppfyllda. Mot bakgrund av att motionärerna motsätter sig attregeringen skall kunna medge undantag från den s.k. 30-årsregeln förmiljonprogrammets bostäder avvisas i motionerna Bol 11 (fp) yrkande 11 och Bol19 (m) yrkande 2 c såvitt nu är i fråga dels förslaget om att också tilläggslånskall kunna utgå för dessa bostäder, dels förslaget om ramar för denna tilläggslångivning. har ovan ställt sig bakom regeringensavsikt att medge undantag från den s.k. 30-årsregeln för miljonprogrammetsbostäder. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill regeringens förslag ivad avser tillämpningsområdet för tiltäggslån. Som bostadsministern framhållerkommer pä kort sikt vissa av förbättringsåtgärderna i miljonprogrammetsbostäder inte att kunna förräntas i sin helhet. Det framstår enligt bostadsutskottetsmening mot bakgrund härav som nödvändigt att ombyggnadslån i de aktuella fallenskall kunna kompletteras med tilläggslån. Även de av regeringen föreslagna ramarna förtiltäggslångivningen m.m. tillstyrks av utskottet. Vad utskottetnu anfört innebär att motionerna Bol 11 (fp)yrkande 11 BoU 1986/87:7 samt Bol 19 (m) yrkande 2 c såvitt nu är i frågaavstyrks. 5.1.5.1 Statsbidrag för hissinstallationer i bostadshusm.m. beslutade i anslutning tillbostadsförbättringsprogrammet också om statsbidrag för vissatillgänglighetsskapande åtgärder. Bidraget, som är begränsat av ramar till åren1984-1986, avser i första hand installation av hissar och andra lyftanordningari trevåningshus. En förutsättning för bidrag är att kommunen bidrar till minst20% av den kostnad för åtgärderna som kommunen godkänner. Statsbidrag lämnastill högst av samma kostnad. Till bostadshus med fler än tre våningarlämnas stöd endast om det finns särskilda skäl. fick statsbidrag för hissinstallationerbeviljas inom en ram av 100 milj. kr. gällde en ram om 94 milj.kr., och för har en ram om 100 milj. kr. Ej utnyttjadedelar av ramarna har dessutom fått disponeras underpåföljande år. beräknar dock att sammanlagt omkring 200 milj.kr. av dessa ratnar kommer att vara outnyttjade vid utgången av . Enligt bostadsministern finns det fortfarande storabrister i fråga om fillgängligheten i bostadsbeståndet. Med hänvisning härtillföreslår han därför att outnyttjade delar av beslutade ramar bör överföras tiller\ fortsatt bidragsgivning för hissinstattationer m.m. även . I anslutning till att bidragsgivningen föreslås förlängdförordar bostadsministern också vissa justeringar av bidragsreglerna. Sålundaföreslås att bidrag regelmässigt skall kunna lämnas till hissinstallation äveni fyravåningshus, om den lägenhetsyta som hissen skall betjäna är liten. Somriktmärke anges härvid att bidrag bör lämnas om ytan inte uppgår till ca 800 m'primär bruksarea, inkl. bottenvåning och trapphus. Vidare föreslås att ansökningsförfarandet skall ändras såatt berörda husägare får rätt att överklaga lånemyndighetens beslut om bidrag.För närvarande har endast kommunen som ensam sökande i bidragsärendetöverklaganderätt. Avslutningsvis förordar bostadsministern attbostadsstyrelsen skall ges möjlighet att i speciella fall delegera befogenhetenatt pröva bidragsärenden till länsbostadsnämnden. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1987 och tillämpas på ansökningar som ges in till kommunen efterikraftträdandet. Med utgångspunkt i situationen på bostadsmarknaden iStockholmsregionen avvisas i motion Bo 122 (m) yrkande 1 såvitt nu är i frågaregeringens förslag om en fortsatt bidragsgivning för hissinstallationer m.m.även . har vid ett flertal tillfällen undersenare år framhållit att tillgången till hiss i flerväningshus är av central betydelse för atttillgodose berättigade tillgänglighetskrav. I dessa sammanhang har även behovet av samhälleliga ekonomiska insatser för att öka antalet hissinstallationer un derstrukits. kan bostadsutskottet, i likhet med bostadsministern, 16 konstateraatt möjligheten till hissbidrag utnyttjats i begränsad BoU 1986/87:7omfattning. bidragsformen funnits har emellertid antalethissinstallationer och därmed också utnyttjandet av hissbidragen konfinu-erligtökat. Bidragsformen har således börjat få avsedd effekt, och utskottettillstyrker därför regeringens förslag om en fortsatt bidragsgivning.Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motion Bol22 (m) yrkande 1såvitt nu är i fråga avstyrks. 5.1.5.2 Hissinstaltaiion som villkor för ombyggnadslån Enligt bostadsministern innebär attdet i princip kommer att ställas samma krav på tillgänglighet vid såväl om-som nybyggnad. Enligt bostadsministerns mening bör reglerna för ombyggnadslånknyta an till dessa bestämmelser. Som villkor för ombyggnadslån föreslås därförgälla att flerbostadshus med minst tre våningsplan förses med hiss eller annanlyftanordning, om inte kommunen genom bestämmelser i detaljplan ellerområdesbestämmelser funnit att bebyggelsen ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper. Villkoret föreslås inte heller gälla om i annatfall med stöd av PBL har lämnat dispens från hisskravet. Det nya lånevillkoret bör enligt förslaget träda i kraftden och tillämpas på ansökningar som ges in till kommunen efterikraftträdandet. Förslaget om hissinstallation som villkor förombyggnadslån har endast mött invändningar i motion Bol22 (m) yrkande 1 såvittnu är i fråga. Mot bakgrund av bostadsmarknaden i anförs bl.a. att vägrade dispenser vad gäller hissinstallationer effektivt har motverkatomvandling av vindar till många små och billiga bostäder. Enligt motionärernakommer regeringens förslag att förvärra situationen i detta avseendeytterligare, och de föreslår därför att förslaget avvisas i denna del. Regeringens förslag om installation av hiss som ettprincipiellt villkor för att erhålla ombyggnadslån knyter an till kraven påtillgänglighet som de kommer till uttryck i den av antagnaplan- och bygglagen (PBL). I likhet med bostadsmimstern (s. 38) anserbostadsutskottet att det bör finnas en knytning mellan byggnads- och låneregleri denna del. Regeringens förslag tillstyrks sålunda av utskottet. Motion Bol22(m) yrkande 1 avstyrks såvitt nu är i fråga. 5.1.5.3 Amorteringstiden för ombyggnadslån vid ombyggnadutan hissinstatlation Med hänsyn bl.a. till den tid under vilkenombyggnadsåtgärderna kan nyttiggöras skall ombyggnadslån amorteras på högst 30år. Enligt bostadsministern blir det mot bakgrund av de nya förutsättningarnaatt förbättra tillgängligheten naturiigt att ifrågasätta om ombyggnadsåtgärderi hus med resp. utan hiss efter ombyggnaden får samma varaktighet. Medhänvisning härtill förordas att amorteringstiden för lån till hus med högst trevåningsplan bestäms till högst , om huset efter ombyggnaden saknär hiss. Amorteringstidenskall dock fortfarande kunna vara om avsteget 17 2 1986/87. frånkravet på hiss vid bygglovsprövningen har grundats på kulturhistoris- BoU1986/87:7 ka skäl. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari1988 och tillämpas på ansökningar som ges in till kommunen efterikraftträdandet. Enligt motion Bol 19 (m) yrkande 3 är det inte, såsomregeringen hävdar, tillgången till hiss som avgör hur varaktig en ombyggnadblir. Det är enligt motionärerna i stället hur väl ombyggnaden är utförd ochhur väl den stämmer överens med bostadskonsumenternas efterfrågan som avgör varaktigheten.Med hänvisning härtill föreslås, att om dispens har lämnats från hisskravet,skall amorteringstiden för ombyggnadslånet motsvara den för hus där hiss harinstallerats. Även mofionärerna i motion Bo 122 (m) yrkande 1 såvitt nuär i fråga motsätter sig förslaget om kortare amorteringstid för ombyggnadslåni de fall hiss inte installeras. Enligt motionärerna bidrar även detta förslagtill att ytterligare förvärra möjligheterna att i omvandlavindar till små och billiga lägenheter. delar vad bostadsministern anfört om amorteringstidenför ombyggnadslån vid ombyggnad utan hiss. Om huset efter ombyggnaden saknarhiss och ombyggnaden inte avser en kulturhistoriskt värdefull byggnad börsåledes amorteringstiden för ombyggnadslån till hus med minst tre våningsplanbestämmas till högst . I fråga om hus med flera trappuppgångar och därhiss inte installerats i samtliga uppgångar bör dock förslagets närmareinnebörd klargöras.