bet · GA01JoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — om bilavgaslag (prop. 1986/87:56) beslöt om skärpta krav föravgasrening pä personbilar. I propositionen föresläs en ny lag, bilavgaslag,som innehåller de lagregler som behövs för att genomföra de skärptaavgaskraven. Genom lagen läggs ett ökat ansvar på biltillverkarna beträffandefordons funktion och hållbarhet i fråga om utsläpp av luftförorenande ämnen. Utskottet behandlar i betänkandet propositionen jämte demotioner som väckts med anledning av propositionen. Ett antal friståendemotioner frän behandlas även. Utskottettillstyrker regeringens förslag. Utskottet gör i betänkandet ett uttalande om vikten av attde.nya bestämmelserna om tillverkaransvar icke skall få leda till att enmonopolsituation uppstår pä service- och reservdelsmarknaderna. Därmedtillgodoses motioner (m, c). Utskottet erinrar vidare om att för ett är sedangjorde uttalanden om att avgasreningsprogrammet följs upp med breda ochåterkommande informationskampanjer samt om vikten av att tunga transporter imöjlig män överförs frän landsväg till järnväg och bät. 1 övrigt lämnas motioner om bl. a. sambandet mellanhastighet och luftföroreningar, förbättrad kontroll av den existerandebilparken, riktlinjer för bensinhantering och kartläggning av kväveutsläppenfrän fiygtrafiken utan åtgärd med hänvisning till pågående utredningar. Till betänkandet har fogats 14 reservationer (m, fp, c,vpk) och ett särskilt yttrande (fp, vpk). 1 proposition 1986/87:56 har regeringen (statsrådet )föreslagit att anta förslag till bilavgaslag. Lagförslaget hargranskats av lagrådet. Den nya lagen föresläs träda i kraft . I 1986/87. Rättelse: S. 23 rad 15 Står: till;. Lagförslagethai-följande lydelse: JoU 1986/87:7:, 1 § Denna lag syftar till att förebygga att bilar ochandra motordrivna fordon orsakar skador pä människors hälsa eller på miljöngenom utsläpp i luften av avgaser och andra ämnen. 2 § Motordrivna fordon skall vara så konstruerade ochutrustade att de inte släpper ut avgaser och andra ämnen i större mängd än vadsom kan godtas frän hälso-och miljöskyddssynpunkt. " Förmotordrivna fordon gäller i vissa fall krav på avgasgodkännande. Föreskrifterhärom meddelas av regeringen. Ifråga om fordon som tillverkats utomlands gäller för att tillverkaren skall fåsitt avgasgodkännande att denne har en behörig ställföreträdare i Sverige.Ställföreträdaren svarar solidariskt med tillverkaren för de förpliktelser somtillverkaren har enligt denna lag eller enligt föreskrifter söm meddelats rnedstöd av lagen. 3§Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med dela föreskrifter om ; ' , ,1.begränsning av utsläpp i luften av avgaser och andra ämnen från motordrivnafordon samt om fordoiiens beskaffenhet, utrustning, hållbarhet och futiktionför att uppfylla uppställda krav på begränsning av utsläpp, 2. skyldighet attunderhålla den utrustning på fordonen som begränsar utsläppen och att användavisst bränsle, , . 3. kontrolloch tillsyn av ätt fordonen uppfyller kraven på begränsning av utsläpp. 4 § Tillsynen över efterlevnaden av denna lag ochföreskrifter som har meddelats med stöd av lagen utövas av den myndighet somregeringen bestämmer. 5 § En tillsynsmyndighet får förelägga en tillverkareav motordrivna fordon alt utan ersättning lämna de upplysningar, tillhandahållade fordon, fordonsdelar och handlingar samt utföra de undersökningar som behövsför tillsynen. Ett.föreläggande får förenas med vite. För tillsyn enligt dennalag har en tillsynsmyndighet rätt till tillträde till en fabrik eller annananläggning och får där göra undersökningar. skall lämna detbiträde som behövs för tillsynen. 6 §Som villkor för avgasgodkännande gäller att tillverkaren gentemot ägarna av fordonen åtar sig att kostnadsfritt avhjälpa bristerna, om fordo nen vid myndighets kontroll visar sig inte uppfylla de krav som föreskrivits med stöd av 3 §. Tillverkaren är inte skyldig att åta sig att avhjälpabrister på fordon som JoU 1986/87:7 för kontrollen har körtsmer än ättiotusen kilometer eller som är äldre än och inte hellerbrister som beror på fordonens ägare ellerbrukare eller på en olyckshändelse eller därmed jämförlig omständig- - Regeringen eller den myndighet som. regeringen bestämmermeddelar ' närmare föreskrifter om utformningen av tillverkarens åtagande enligt denna paragraf. 7 § Visar det sig beträffande avgasgodkända fordon av visstyp att de krav på begränsning av utsläpp som har föreskrivits med stöd av 3§inte uppfylls i godtagbar utsträckning, skall den myndighet som regeringenbestämmer förelägga tillverkaren att vidta de åtgärder som behövs för attbristerna skall avhjälpas. Föreläggandet får förenas med vite. 8§ Regeringen får meddela föreskrifter som inskränkertillämpningen av 6 och 7§§ till vissa slag av motordrivna fordon. 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får före skriva att särskilda avgifter skall tas ut för prövning för avgasgodkännande samt för tillsyn och annan kontroll enligt denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen (kontrollavgift). 10 § Om undantag från meddelade föreskrifter medges förett visst mo tordrivet fordon eller en grupp av sådana fordon, får en avgift till staten tas ut för varje fordon som undantaget omfattar (dispensavgift). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmermeddelar närmare föreskrifter om dispensavgiftens,beräkning. Härvid skalliakttas att avgiften bör utjämna de ekonomiska fördelarna för denavgiftsskyldige av att fordonet inte uppfyller uppställda krav. Överklagande m. m. 11 § Ett beslut.av en myndighet om föreläggande enligt 5§eller om kontrollavgift i ett särskilt fall enligt 9§ får överklagas hos kammarrätten genom besvär. En myndighets beslut i det särskilda fallet omdispensavgift enligt 10§ får överklagas hos regeringen. 12 § Ett beslut aven myndighet om föreläggande enligt 7 § får överklagas hos koncessionsnämndenför miljöskydd. beslut får överklagas hos regeringen. 13 § gäller vid prövningen i tillämpliga delar 11 och 12§§, 14§första stycket, andra stycket 3 och tredje-femte styckena samt 15 §miljöskyddslagen (1969:387). Denna lag träder i kraft den 1 juli1987. Bestämmelserna i 2§ tredje stycket samt 6-8, 12 och 13 §§ gäller dockinte motordrivna fordon som vid registrerings- eller typbesiktning betecknatssom 1988 eller tidigare års modell. Motioner JoU 1986/87:7 Motioner väckta under allmänna motionstiden Motion 1985/86:Jo702 av m. fl. (m), variyrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:T 209 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till hur reglerna för avgasrening skall ändrasför att dessa skall stimulera forskning om och introduktion och produktion avbilligare och funktionsdugligare system för avgasrening, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen, under rubrikenAvgasrening, anförts om undersökningar av kostnaderna för olika typer avavgasrening samt övriga aspekter på s. k. katalytisk avgasrening, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de s.k. A-20-reglerna. Motion l985/86:Jo708 av m. fi. (m), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 11), att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts rörande avgasrening för fordon. Motion 1985/86:Jo738 av m. fi. (fp), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkandena 4244) 42. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om åtgärder för bättreavgasrening för äldre bilar, 43. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om övergäng till de s. k.Kalifornienkraven för dieselfordon, 44. att som sin mening gerregeringen till känna vad söm i motionen anförs om större uppmärksamhet päavgasutsläppen vid kontrollbe- ' siktningen. Motion 1985/86;Jo757 av och (),vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om enhetliga krav och avgasbestämmelser för bilar. Motion 1985/86:Jo765 av (), vari yrkasatt beslutar att hos regeringen begära åtgärder motavgasföroreningarna frän fiyg-plan i enlighet med vad som angetts i motionen. Motion 1985/86:Jo774 av m. fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkande 1), att hos regeringen begär attett program utarbetas om krav på återföringssystem (OK-typ) av bensinångan. Motion l985/86:Jo775 av m. fi. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkandena 1 och 4), 1. att hos regeringen hemställer om förslag sänkning av hastighetsgränserna i enlighet med vad som föreslås i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt fiygets ut släpp av kväveoxid bör kartläggas. Motion1985/86:Jo788 av (), vari yrkas JoU 1986/87:7 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lågagränsvärden vid utsläpp av lösningsmedel i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljövårdsstimulanserför att ytterligare minska utsläppen i Uddevallaomrädet. Motion l985/86;Jo799 av m. fi. (c), vari yrkassåvitt nu är i fräga (yrkandena ); 10. att hos regeringen begären utredning om kostnader och effekter vid införande av s. k. Kalifornienkravpä tunga dieselfordon, 11. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklande av energiteknikoch trafiklösningar som minskar utsläpp av bilavgaser i tätorter, 12. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om koncessionsprövning avstörre trafikanordningar, 13. att hos regeringenbegären kartläggning av fordonshastig-heter och effekter på miljön ochförsurning. Motioner väckta med anledning av propositionen Motion 1986/87:Jol06 av vari yrkas attriksdagen beslutar att ge 12 § följande ändrade lydelse: 12 § Beslut av myndighet om föreläggande enligt 7 § färöverklagas till karh-marrätten. Mot kammarrättens beslut föres talan hosregeringsrätten. Motion 1986/87:Jol07 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om nödvändigheten att minska utsläppen vid all bensinhantering. Motion l986/87:Jol08 av m. fi. (vpk) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avatt ett kontrollsystem snabbt tas fram, 2. att riksdagenhemställer om att lagförslaget skärps i enlighet med motionens förslag ombilismens totala utsläppsmängder. Motion 1986/87:Jol09 av m. fi. (fp) variyrkas att beslutar utforma bilavgaslagens 12 13 §§ i enlighet medvad som anförts i motionen. Motion 1986/87:Jol 10 av m. fl. (m) variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående det angelägna i att göra justeringar i bilavgaslagen så attplatinabehovet minimeras och alternativa reningsmetoder uppmuntras, 2. att riksdagenbeslutar begära att regeringen skyndsamt återkommer med förslag om åtgärder föratt stimulera utsläppsminskningen även i den 3. att .riksdagenuttalar att efterkontrollen efter garantitidens utgång JoU 1986/87:7 skallutformas så att en ökad utskrotningseffekt minimeras, 4. attriksdagen uttalar att biltillverkarna inte skall fä föreskriva användandet avreservdelar av ett visst märke eller service vid vissa verkstäder, - Motion 1986/87;Jol 11 av i m. fi. (m)vari yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begära snartförslag till skatterabatter för de existerande fordon som avgasrenas, 2. att beslutar att avslå 3.§ 1 p. förslaget tillbilavgäslag, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i mo-. tionen anförts omtillverkaransvar och konkurrensbegränsning,, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ornavgifter för tillsyn och kontroll. , ' ' ' Motion 1986/87:Jol 12 av Karf m. n. (c) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ominriktningen av insatser mot luftföroreningar, 2. att riksdagenbeslutar sorh sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ometanolproduktion, 3. ätt riksdagenhos regeringen begär förslagom reningsåtgärder för dieselavgaser, 4. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omden tekniska utvecklingen av nya motorer och reningsteknik, , . 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om stimulanser till rensningsteknik i befintlig bilpark, 6. att riksdagenhos regeringen begären utredning om sambandet mellan hastighet och utsläpp ocheventuella åtgärder, 7. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omkonkurrensbegränsande effekter pä servicemarkna-, den. I betänkandena (SOU 1983:27 och 28) Bjlar och renare luftoch i skrivelse har bilavgaskommittén lämnat förslag tillåtgärder för att minska utsläppen av förorenande avgaser från motorfordon. Regeringen lade i proposition 1985/86:61 fram förslag tillriktlinjer för skärpta avgasreningskrav för personbilar. Riktlinjerna antogs avriksdagen (JoU 1985/86:11, rskr.. 101). Beslutet innebär att avgaskrav sommotsvarar gällande federala krav i införs i frivilligt fr. o. m.1987 års bilmodeller och obligatoriskt fr. o. m. 1989 ärs modeller. För attstimulera till köp av personbilar som iippfyllerde nya skärpta ävgaskraven harförsäljningsskatten (bilaccisen)satts ned pä sådana personbilar av 1987 och1988 ärs modeller som klarar de skärpta avgaskraven (prop. 1985/86:145, .SkU41, rskr. 237, SFS 1986:260). och senare års modeller skall enligt deantagna riktlinjerna de strängare avgaskraven tillärhpas obligatoriskt. För bensindrivna bilar behövs i regel katalysatorreningför att de nya JoU 1986/87:7 avgaskraven skall kunna uppfyllas. Sådan rening förutsätter att blyfri ben sin används som drivmedel. Regeringen har med stöd av lagen (1985:426), om kemiska produkter beslutat om förbud mot import och tillverkning av , blyad regularbensin för användning, inom fr. o. m. . m. den är det förbjudet att sälja blyad bensin vid : tankställenmed mer än en bensinpump, om inte blyfri bensin tillhandahälls. Dessabestämmelser har tagits jn i förordningen (1985:838) om motorbensin. För attstimulera till största möjliga användning av blyfri bensin har bensinskattendifferentierats sä att skatten på blyfri bensin är lägre per liter än påannan bensin (prop. 1985/86:61, SkU 16, rskr. Med stöd av lagen (1975:88) med bemyndigande att meddelaföreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer har ibilavgaskungörelsen (1972:596) tagits in föreskrifter om de nya avgaskrav förpersonbilar som behövs för bl. a. frivilligperioden (se SFS 1985:1117). Frågor om den närmare utformningen av erforderligakontrollmetoder m. m. för genomförande av skärpta avgaskrav har behandlats av ländernai den s. k. Stockholmsgruppen, som består av , , , ,, , och . Arbetet i gruppen har dessutomföljts av och såsom observatörer.Vid ett möteden 9 IO antog gruppen ett förslag tillinternationella rekommendationer i dessa frågor. För sveiisk del har berördafrågor dessutom behandlats i en särskild arbetsgrupp med representanter fränjordbruksdepartementet, . Aktie- bolaget och . 1propositionen framläggs förslag till denlagstiftning som kräver riksda- , gensniédvérkan för att fullfölja de beslutade riktlinjerna såvitt avser deavgaskrav som skall gälla fr. o. m. 1989 ärs personbilsmodeller. 1 anslutningtill förslaget behandlas för sammanhangets skull översiktligt de administrativabestämmelser söm behövs för lagregleringens tillämpning. Utskottet behandlar i det följande främst de avsnitt avpropositionen som föranlett motionsyrkanden eller som behandlar frågor som berörts i fristå ende motioner från januari 1986.1 den män regeringens förslag icke närma re berörs innebär detta att utskottet lämnar förslagen utan erinran. 1 anslut ning till behandlingen av propositionen tar utskottet upp vissa frågeställ ningar som föranletts av motionsyrkanden.. . Vissa utgångspunkter för lagstiftningen Miljöministern erinrar i propositionen om att deriktlinjer för införandet av skärpta avgasreningskrav som godkändehösten (prop. 1985/86:61, JoU II, rskr, 101) innebär att motsvarande avgaskrav införs som gäller för denfederala amerikanska marknaden. Hon framhåller vidare bl. a. följande. 1 likhet med nuvarande svenska bestämmelser om avgasreningbör de JoU 1986/87:7 nya bestämmelserna i princip ta sikte päutsläppsbegränsningar och inte tekniska lösningar för att uppnå dessa. För attklara de nya avgaskraven fordras för flertalet bensindrivna bilarkatalysatorrening. Flera dieselbilsmodeller uppfyller kraven. Ettintensivt forsknings- och utvecklingsarbete pågår med andra tekniskalösningar, bl. a. beträffande den s. k. leanburn-tekniken. I vad män detta arbetekommer att leda till alternativa lösningar som kan klara de amerikanskaavgaskraven är ännu för tidigt att säga. Även beträffande katalysatorteknikenoch reningsteknik för dieselmotorer (bl. a. partikelfällor) pågår ettutvecklingsarbete. I finns bestämmelser om avgasrening för olikafordonskategorier, såsom personbilar, lastbilar och bussar. a. gränsvärden, provmetoder, hållbarhet, efterkontroll,tillverkaransvar med skyldighet bl. a. att återkalla och vidta rättelseätgärderpä felaktiga bilar (s. k. recall) samt tillverkargarantier. I fräga om gränsvärden för avgasutsläpp iluften innebär deamerikanska kraven för personbilar följande. Utsläppen fär,räknat för kilometer, uppgå till högst koloxid, kolväten, 0,62 gkväveoxider och partiklar. Dessutom får avdunstningen av kolväten vidsådant prov som anges i de amerikanska bestämmelserna uppgå till högst 2,0 g.Gränsvärdena skall av personbilar som är upp till fem är gamla eller somkörts högst . Kraven gäller federalt i fr. o. m. Gränsvärdet för partikelutsläpp tillämpas dock i först fr. o.m. 1987 ärs bilmodeller. I motion Jol 12 av m. fi. (c) framhållsvikten av att olika avgasreningsmetoder utvecklas, bl. a. leanburnteknik ochängmotorer. 1 motionen konstateras att tills vidare dock baratrevägskatalysatortekniken finns för att effektivt minska utsläppen frånbiltrafiken. Ett motsvarande yrkande återfinns i motion 1985/86;Jo799 av KarinSöder m. fi. (c), yrkande II. EnUgt motion Jol 10 av m. fi. (m) börreglerna enligt avgaslagen justeras så att platinabehovet minimeras ochalternativa reningsmetoder uppmuntras. Motionsyrkandet synes i första handmotiverat av Sydafrikapolitiken. Motionärerna konstaterar attkatalysätorreningen förutsätter användande av ädelmetallen platina. Dåproducentpriset pä denna metall kontrolleras av föreligger enligtmotionen risk för ett ökat Sydafrikaberoende om inte alternativa metoderutvecklas (yrkande I). 1 den fristående motionen 1985/86;Jo708 av m.fi. (m) framhålls bl. a. att starka marknadskrafter kommer att verka för utveckling en av alternativa system då priset för den katalytiska avgasreningen är högt (yrkande 11). Likartade tankegångar återkommer i motion 1985/86;Jo702 av m. fl. (m) med bl. a. yrkande om stimulans ät forskning om billigare och funktionsdugligare system för avgasrening (yrkandena I och 2). ' Utskottet erinrar om att, som framhålls i propositionen,katalysatorreningen f. n. är den enda tillgängliga teknik som uppfyller de nyakraven på avgasrening. Utskottet delar emellertid motionärernas uppfattning attdet av fiera skäl är angeläget att arbetet pä att utveckla effektiva ochfunktions- Som framgår av bl.a. propositionen JoU 1986/87:7pågår ett intensivt arbete i det syftet. Av naturliga skäl är det i första handbilindustrin som svarar för FoU-verksamheten pä området. Utskottet utgår emellertid från att regeringen och ansvariga organ, i' första handnaturvärdsverket, nära följer de framstegsom görs pä området och stimulerarutvecklingen. Inom ramen för det internationella samarbetet pä området bör deförändringar av regelsystemet vidtas som bedöms möjliga och önskvärda. anfört synes ägnat att i väsentlig män tillgodose syftet med härberörda yrkanden i motionerna Jol 12, 1985/86:Jo702, 1985/ 86;Jo708 ochl985/86:Jo799. Motionsyrkandena bör således icke föranleda något särskiltuttalande frän sida. När det gäller den särskilda aspekt av frågan som betonasi motion Jol 10 och som även berörs i motion 1985/86:Jo708 nämligen risken för att vi skall hamna i handelspolitiskt beroendeförhållande till pä grund ay en ökande efterfrågan av metallen platina, fär utskottet framhålla följan de. geologiska undersökning (SGU) har i en rapportPlatinagrup- pehs metaller (SGU PM 1986:2) lämnat en redovisning för dessa metallers (platina, , iridium, rodium, osmium och rutenium) förekomst och användning. Enligt rapporten domineras produktionen avplatinametallerna av tvä länder, nämligen och . Densovjetiska platinaexporten till västvärlden utgör endast ca av en totaltillförsel i väst av ca (1984 ärs värden). Densydafrikanska platinaproduktionen är ca , motsvarande av tillförselninom västländerna. Platinametallerna används huvudsakligen inom industrin.Det är främst för avgasrening i bilar som platina, och rodium finnersin största användning. Den svenska importen av platinametaller kommer främstfrän europeiska länder samt : Ursprungligen torde dock den övervägande delenav platinametallerna utom komma frän . Tillgången påplatina för avgasrenare nu och inom åtminstone dén närmaste tioårsperioden ärberoende av tillförsel frän . Intet annat land kan ersätta dessproduktion, uppger SGU. Utskottet är icke berett att tillmötesgå yrkandet i motionJo 110 om sädana ändringar i avgaskraven som gör det möjligt att minskaanvändningen av platina. Som utskottet framhållit är katalysätorreningen,vilken ju förutsätter användande av platina, den enda teknik som förnärvarande stär till buds för att åstadkomma en radikal förbättring avavgasreningen. Någon svårighet att tillgodose metallbehovet haricke försports, , såvitt utskottet kunnat finna. Utskottet är medvetet om attså kan bli fallet om beslutar om en bojkott äv allasydafrikanska produkter, inklusive ädelmetaller. Det bör dock erinras om atten sådan bojkott skulle syfta till avskaffandet av den sydafrikanskaapartheidpolitiken och att den skulle upphöra sä snart detta mål nätts. Utskottet har erfarit att en ätervinningsanläggning förplatina planeras, vilket är ägnat att påverka behovet avråvaruimporten. Utskottetavstyrker således motion Jol 10 yrkande 1. Enligt motion Jol 12 bör begära förslagomreningsåtgärder för dieselavgaser (yrkande 3). I motionerna 1985/86:Jo738(yrkande 43) av I* 1986/87. BengtWesterberg m. fi. (fp) och l985/86;Jo799 (yrkande 10) av /87:7 der m. fl. (c) framställs yrkanden om övergång till avgasreningskravför tunga dieselfordon av samma typ söm de krav vilka gäller i . Utskottet erinrar om att de avgasbestämmelser som omfattasav regeringens förslag gäller personbilar, oavsett om de drivs med bensin,dieselolja , gas eller annat drivmedel. Den katalytiska avgasreningen kanendast tillämpas pä bensindrivna fordon. När det gäller dieseldrivna bilar ärdet främst partikelreningen som vållar problem. Den reningsteknik som därvidtillämpas kallas partikelfällor. Som miljöministern påpekar i propositionenuppfyller fiera existerande dieselbilmodeller de amerikanska kraven. har regeringens uppdrag attutarbeta förslag till avgasrening för tunga fordon. Även i detta hänseendetorde de federala amerikanska kraven kunna tjäna till ledning. Några friståenderegler för kommer enligt vadutskottet erfarit icke att varaaktuella , dä staten beslutat anpassa sina avgasreningskravför tunga fordon till de bestämmelser som skall gälla federalt i . uppdrag skall redovisas före mars månadsutgång . Med hänsyn till att dieseldrivna personbilar såledesomfattas av de nya avgasreningskraven och att frågan om avgasrening för tungafordon utreds av den behöriga myndigheten påkallar motionerna Jol 12,l985/86;Jo738 och 1985/86:Jo799 i nu berörda delar icke någon ytterligareriksdagens åtgärd. Regeringen föreslär i propositionen att bestämmelserna omskärpta avgaskrav och därmed sammanhängande frågor som kräver lagform tas in ien ny lag, bilavgaslagen.