bet · GA01LU18 · 1986-12-31 00:00:00 — Underlaget för bedömning av i vilken utsträckning en sådan lösning kunnat ge erforderligt ökat skydd för den efterlevande maken är därför begränsat, 55 Iflera motioner framförs förslag om förstärkning av basbeloppsregeln LU 1986/87:18till sex och i något fall till tolv basbelopp i stället för att ändra denhävdvunna arvsordningen. Det primära syftet med förslagen måste vara att ge denefterlevande möjlighet att behålla bostad och bohag. Enligt utskottets meningskulle det emellertid vara svårt att anpassa basbeloppsregeln sä att den idödsbon med vitt skilda ekonomiska förhållanden skulle ge etttillfredsställande resultat för den efterlevande. Prisläget pä villafastigheterär t. ex, - åtminstone i vissa delar av landet - så högt att inte ens tolvbasbelopp, alltså nära ,, skulle innebära garantier föratt den efterlevande skulle kunna behålla villan och hemmet. Ett motiv somockså talar emot en kraftig höjning av basbeloppsregeln är att en sådan lösningskulle medföra att barn som endast är den avlidnes skulle få ut arv uteslutandei de fall boet uppgår till ett värde betydligt över genomsnittet för dödsbon. tidigare framhållit skall principen vara att äktenskapsförord -liksom övriga avtal - skall respekteras, I linje härmed delar utskottetuppfattningen som framförs i motionerna LlOl och L102 att makes arvsrätt inteskall omfatta den avlidnes enskilda egendom. Särskilt tydligt framkommermotivet för detta motionskrav i den situationen att någon från sina föräldrareller andra släktingar erhållit egendom genom gåva eller testamente medföreskrift att egendomen skall vara mottagarens enskilda egendom, I sådana fallmäste det obestridligt vara emot givarens eller testatorns vilja att egendomen viddödsfall övergår till efterlevande maken i stället för till barnen. Det är attmärka att ingenting hindrar den efterlevande maken frän att förbruka elleravyttra den avlidnes enskilda egendom sä att barnen aldrig får ut denna.Departementschefens uttalande (s, 85) att det saknas anledning att göraskillnad mellan giftorättsgods och enskild egendom går därför ingalunda frittfrän invändning. Från rättslig synpunkt och med hänsyn till respekten föringångna avtal och förordnanden bör alltså enskild egendom ej ärvas av denefterlevande maken när den avlidne efteriämnar bröstarvingar. Utskottetvill erinra om att flera remissinstanser anslutit sig till reservanternas kravpå att enskild egendom skulle tillfalla bröstarvingarna. Även strävan efternordisk rättslikhet talar enligt utskottet för att enskild egendom undantasfrån efterlevandes arvsrätt. För en, sådan ordning talar härutöver attbröstarvingarna kan ha ett berättigat intresse av att fä ut en del av sitt arvredan vid den först avlidne förälderns död. Som framhålls i motion L102 kansålunda bröstarvingarna behöva få ut medel för familjebildning, anskaffande avbostad m, m. Utskottet vill ocksä peka på att en undantagslös arvsrätt för denefterlevande maken kan gå vida utöver vad som erfordras för att makens behov avatt kunna bo kvar i det gemensamma hemmet med oförändrad levnadsstandard skallkunna tillgodoses. En arvsrätt som omfattar endast giftorättsgodset torde räckaför att ge den efterlevande maken det erforderliga skyddet. Skulle förhållandenavara sådana att den avlidnes kvarlåtenskap helt eller huvudsakligen utgörs avenskild egendom finns dessutom vissa möjligheter till jämkning av äktenskapsförordet. På grund av det anfördaställer sig utskottet bakom förslaget i motion 56 LlOl att efterlevandemakes arvsrätt inte bör omfatta den avlidnes enskil- LU 1986/87:18 daegendom. Utskottetansluter sig till förslaget i propositionen att basbeloppsregeln i 13 kap. GBförs över till ÄB med den utvidgning som föreslås i propositionen.Ställningstagandet till frågan om makes arvsrätt innebär att synpunkterna imotionerna L102, L105 och L109 i inte oväsentlig mån blir tillgodosedda.Utskottet vill i förtydligande syfte framhålla att vid beräkningen av vad makenenligt regeln har rätt att erhålla ur kvarlåtenskapen hänsyn skall tas tillegendom som pä grund av testamente efter den avlidne maken tillfaller denefterlevande och detta oavsett om förordnandet avser enskild egendom eller giftorättsgods,Härutinnan innebär basbeloppsregeln i ÄB en avvikelse frän vad som förnärvarande gäller. Däremot skall i likhet med nuvarande ordning utfallandeförsäkringsbelopp som maken erhåller som förmånstagare inte medräknas. Pågrund av det anförda förordar utskottet att antar 3 kap, 1 § förstastycket förslaget till ändring i ÄB med den i mofion LlOl yrkande 3 föreslagnaändringen. Utskottet tillstyrker bifall till propositionen såvitt avserbasbeloppsregeln. Motionerna L102 yrkande 3, L105 yrkandena 1 och 2 samt L109yrkandena 2 och 3 bör i enlighet härmed inte föranleda någon vidareåtgärd, dels att utskottets hemställan under moment 8 bortha följande lydelse: 8, beträffande makes arvsrätt att med bifalltill motion 1986/87:LlOl yrkande 3 i denna del och med anledning av motion1986/87: L102 yrkande 3 i denna del, motion 1986/87: L105 yrkande 1 och mofion1986/87: L109 yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i såvitt avser 3 kap, 1 § första stycket med denändringen att stycket erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förstag betecknadelydelse. Klandertalan (mom. 10) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 32 som börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "motion L401" bort ha följande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att det minimiskydd som basbeloppsregeln ger denefterlevande maken till sin karaktär närmast kan jämföras med bröstarvingesrätt till laglott. Ett testamente som inkräktar på rätten till laglott är inteogiltigt i och för sig utan det krävs att bröstarvingen påkallar jämkning avtestamentet genom att väcka talan hos domstol för att testamentet skall bliutan verkan. Även reglerna i 13 kap. ÄB om testamentes ogiltighet bygger påprincipen att talan måste föras vid domstol för att testamentet inte skall bligällande. Somframgår innebär propositionen på denna punkt att testamentet skall anses ogiltigt i sig (nullitet). Denna rättsregel, som anmärkningsvärt nog ej alls berörs i propositionen, är följaktligen ej förenlig med 57 testamentsbestämmelser ochinvanda rättsbegrepp, I likhet med mofionä- LU 1986/87:18 ren anser utskottetatt det icke bör komma i fräga att på sätt som föreslås införliva en sådanrättsregel med vår rättsordning. Utskottet förordar således att 3 kap. 1 §andra stycket förslaget fill ändring av ÄB ändras så att vad som gäller enligt7 kap. ÄB beträffande jämkning av testamente för utfående av laglott blirtillämpligt även i fråga om makes rätt enligt basbeloppsregeln. dels att utskottets hemställan under moment 10 bortha följande lydelse: 10. beträffande klandertalan att med anledningav motion 1986/87: L401 yrkande 3 och med avslag på propositionen i denna delgodkänner vad utskottet anfört. Basbeloppsregeln i 3 kap. 1 § (mom. 11) Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser -under förutsättning avbifall fill reservation 3 - att utskottets hemställan under moment 11 bort haföljande lydelse: 11.beträffande basbeloppsregetn 13 kap. 1 § att antar 3 kap.1 § andra stycket förslaget till lag om ändring i med den ändringenatt stycket erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknade lydelse. Krav på bevittning (mom. 16) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 39 med "Utskottet erinrar" och som slutar på s. 40 med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Utskottet erinrar om att vittnena vid äktenskapsförord, bodelningsavtal och arvskifte är s. k. solennitetsvittnen, dvs. sagda avtal är för singiltighet beroende av att de har bevittnats. Utskottet vill också framhålla att vitt neskravet vid dessa rättshandlingar gällt och att det är väl förankrat i det allmänna rättsmedvetandet. Utskottet kan vidare instämma i vad motionären anför om att bevittningen skapar en viss högtidlighet kring rättshandlingen. Denna högtidlighet liksom det allvar som är förenat med vittnenas medverkan kan enligt utskottets mening bidra till att en part noga tänker sig för innan avtal träffas, varigenom förhastade rättshand lingar kan undvikas. Vittneskravet medför således ett slags skydd för eri obetänksam part. Vittnenas närvaro kan ytteriigare motverka att den ena parten utsätts för otillböriig påverkan av den andre. Enligt utskottets mening fyller således vittneskravet en från skyddsaspekter viktig funktion. Det kan slutligen medverka till att säkra bevisning om avtalet och dess tillkomst. Ett slopande av vittneskravet inger enligt utskottets mening särskilt stora betänkligheter när det gäller äktenskapsförord. skapsförord fillämpas oftalång tid efter det att det fillkom och kan pä detta LU 1986/87:18 sätt liknas vid ett testamente. Likheten med testamente framstår som ' särskilt stor eftersomtestamente och äktenskapsförord ofta nog upprättas . Pågrund av det anförda anser utskottet att nu gällande krav på bevittning aväktenskapsförord, bodelningsavtal och arvskifte bör bibehållas. Utskottettillstyrker således bifall till mofion L102 yrkande 2. dels att utskottets hemställan under moment 16,bortha följande lydelse: 16. beträffande krav på bevittning att medbifall fill mofion 1986/87: L102 yrkande 2 dels antar 7 kap. 3 § och 9 kap. 5 §förslaget fill äktenskapsbalk med den ändringen att lagrummen erhåller i bilaga3 som Reservanternas förstag betecknade lydelse, dels avslår förslaget till lagom ändring i såvitt avser 23 kap. 4 §. Sambors gemensamma hem (mom. 18) Per-OlofStrindberg (m), (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 45 med "Utskottetvill" och slutar på s. 47 med "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att äktenskapet är den samlevnadsform som är bästägnad att skapa stabila och trygga familjeförhållanden. Genom att ingåäktenskap får makarna tillgång till ett regelsystem som ger lösningar påpraktiska problem av juridisk natur och som ger ett ömsesidigt skydd för en manoch én kvinna som vill leva tillsammans. Det är därför angeläget attäktenskapet bevaras som den normala och naturliga formen av familjebildning fördet helt övervägande antalet människor i vårt land och att lagstiftningenutformas i enlighet härmed. Enligt utskottets mening kan den nu föreslagnasambolagsfiftningen inte anses ligga i linje med denna målsättning. Genomsambolagen tillskapas nämligen ett alternativt regelsystem som kommer attkonkurrera med det äktenskapsrättsliga och därigenom bidra till att färremänniskor väljer äktenskapet. Härtill kommer att den föreslagna lagen ärunderlägsen det äktenskapsrättsliga regelsystemet såväl när det gäller atttillhandahålla lösningar på juridiska problem som när det gäller skyddet för ensvagare part, Det bör också beaktas att lagen endast i begränsad utsträckningreglerar sambors förhållanden och därför kan inge människorna en falsktrygghetskänsla. Allteftersom de berörda blir medvetna om det bristfälligaskyddet kan krav pä ytteriigare regler komma att resas, en utveckling som påsikt kan leda till att gränserna mellan äktenskap och andra samlevnadsformersuddas ut. Entungt vägande invändning mot den nya lagen är vidare som framhålls i motionerna L104 och L108 att valfriheten begränsas. Många som inleder ett samboförhållande gör det med insikt om att de därmed ställer sig utanför regelsystemet. Ofta är detta också anledningen till att de inte gifter sig. Genom införandet av den nya lagen kommer möjligheten för 59 kontrahenterna att väljaen helt oreglerad samlevnadsform inte längre att LU 1986/87:18 stå öppen.Visserligen kan det invändas att det kommer att finnas en möjlighet för dem attträffa avtal om att bodelningsreglerna inte skall fillämpas. Sädana avtal kanemellertid jämkas. Den valfrihet som lagen ger blir härigenom i viss månillusorisk, .Enligtutskottets mening kan det vidare ifrågasättas huruvida det finns någotegentligt behov av en särskild reglering för sambor i vart fall när de saknargemensamma barn. De människor som avsiktligt väljer att ställa sig utanför detregelsystem som äktenskapsrätten innebär bör och kan själva svara för att derasinbördes mellanhavanden avtalsvägen regleras på lämpligt sätt inom ramen förallmänna civilrättsliga regler. Utskottetkan också konstatera att förslaget är behäftat med betydande tekniska brister.Det kommer sålunda att vara förknippat med stora svårigheter att bedömahuruvida lagen är tillämplig i de enskilda fallen. I detta sammanhang villutskottet särskilt framhålla vad lagrådet anfört (prop. s. 367 och 368) omsvårigheterna att fastställa när ett samboförhållande inletts resp. upphört.Utskottet vill också poängtera de känsliga integritetsfrågor som en sådanprövning kan ge upphov till. Även bedömningen av frågor om vilken egendom somparterna anskaffat för gemensamt bruk kommer i praktiken att vålla storaproblem. De föreslagna jämkningsreglerna medför vidare svårigheter församborna att i förväg bedöma hur egendomen kan komma att delas. Den föreslagnalagstiftningen kommer, om den genomförs, således att leda till rättsosäkerhet. Pågrund av det anförda anser utskottet att starka skäl talar mot ett genomförandeav propositionens förslag i denna del. Förslaget till lag om samborsgernensamma hem liksom de därav föranledda ändringarna i ÄB bör således avslås.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motionernaL102 yrkande 5, L103 yrkandena 4 och 5, L104, L108 yrkande 1 och Ll 10 i dennadel. dels att utskottets hemställan under moment 18 bortha följande lydelse: 18, beträffande sambors gemensa/n/na hem att medbifall till motion 1986/87:L102 yrkande 5, motion 1986/87:LI03 yrkandena 4 och5, motion 1986/87:L104, motion 1986/87:L108 yrkande 1 och motion I986/87:L110 idenna del dels avslår det i propositionen framlagda förslaget till lag omsambors gemensamma hem samt förslaget till lag om ändring i såvittavser 3 kap. 7 §, dels beslutar att 3 kap. 7 § skall upphöra attgälla och vidtar den ändring i ingressen till förslaget till lag om ändring iärvdabalken som föranleds härav, dels ock antar 11 kap, 8 §, 18 kap. 1 §, 20 kap.2, 4, 6 och 10 §§ och 23 kap. 1 § förslaget till lag om ändring i ärvdabalkenmed den ändringen att lagrummen erhåller i bilaga 3 som Reservanternas förslagbetecknade lydelse. Ogiftasamboendes gemensamma bostad m. m. (mom. 19) LU1986/87:18 Per-OlofStrindberg, och (alla m) anser -under förutsättning avbifall till reservation 6 - att den del av utskottets yttrande på s. 47 sombörjar med "Utskottets ställningstagande" och slutar med "och3" bort ha följande lydelse: Någotsärskilt tillkännagivande om utformningen av avtal för sambor anser utskottetinte erforderligt. Utskottet avstyrker därför bifall fill mofionerna L106 ochL108 yrkande 3. Vad gäller frågan om ändring lag om ogiftasamboendes gemensamma bostad fär ställning tas till det spörsmålet i sambandmed en proposition om förlängning av giltighetstiden för den lagen. Utskottetavstyrker således bifall till motion L108 yrkande 2. Ogifta samboendes gemensamma bostad m. m. (mom. 19) UllaOrring och (båda fp) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 6 - detsatt den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjar med "Utskottetsställningstagande" och som slutar med "och 3" bort ha följandelydelse: Utskottethar i det föregående avstyrkt förslaget till särskild lag om sambors gemensammahem. Att någon lagstiftning nu inte genomförs får emellertid inte leda till attsamhället helt skall lämna samboförhållanden oreglerade. Enligt utskottetsmening är det angeläget att regler ställs upp till skydd för dem som verkligenbehöver ett skydd i samboförhällandet, nämligen de gemensamma barnen. Pä grundav bestämmelserna lag om ogifta samboendes gemensamma bostad har dei dag ett visst skydd att få bo kvar i sitt hem även om föräldrarnassamboförhållande upphör. Enligt utskottets mening finns det anledning attförstärka skyddet för barnen i detta avseende. Utskottet anser att rätten förden av samborna som bäst behöver bostaden att överta denna skall utsträckastill att avse inte bara bostad som innehas med hyres- eller bostadsrätt utanockså bostadsfastighet och bohag. Tillämpningsområdet lag bör, medhänsyn till att skyddsaspekterna främst gör sig gällande i förhållande tillbarnen, inskränkas till att gälla endast för sådana samboförhållanden i vilkadet finns gemensamma barn. Utskottetanser vidare att det för nu aktuella sambokategorier finns ett behov av reglerom efterlevandeskydd som indirekt stärker skyddet för de gemensamma barnen.Därför bör den efterlevande sambon om samboförhållandet upphör med anledningav sambos död ha rätt att som sin andel vid fördelningen av bostad och bohagerhålla egendom till ett värde av två basbelopp. Enligt utskottets mening bördet vara möjligt att inarbeta en regel av nämnt slag lag. Förövriga sambor bör även fortsättningsvis gälla att de genom testamente m, m.själva får föranstalta om erforderiigt efterlevandeskydd. Förslagtill erforderlig lagstiftning bör föreläggas möj ligt så att de nya reglerna kan träda i kraft som äktenskapsbal ken, 61 anfört om ett förstärkt skydd för sambor med gemensam- LU1986/87:18 ma barn bör med bifall till motion L108 yrkande 2 ges regeringentill känna. Vadhärefter angär frågan om avtal för sambor vill utskottet framhålla att denomständigheten att åtskilliga samboförhållanden i fortsättningen kommer attvara oreglerade inte fär leda till att samhället lämnar de människor som önskarleva i ett samboförhållande helt utan bistånd. Tvärtom bör det allmännamedverka till att sambor fär möjlighet att genom avtal med varandra tillvaratasina ekonomiska intressen vid en separation. redan framhållit har sambor full frihet att.genom avtal reglerasina inbördes mellanhavanden. Det finns emellertid anledning att förmoda attflertalet sambor inte träffar några sådana avtal. Avsaknaden av avtal kanmedföra att den av parterna som stått för de dagliga inköpen riskerar attmissgynnas i förhållande till den part som stått för inköpen av kapitalvarorm,m, vid en upplösning av samboförhållandet. För att undanröja denna risk börman underlätta för de sambor som så önskar att ingå avtal med varandra. Dettakan exempelvis ske genom att myndigheterna tillhandahåller standardavtal försambor, vilka avtal kan tillmätas rättslig giltighet vid en eventuelldomstolsprövning. Det bör också åligga myndigheterna att biträda och informeraom samboendets rättsliga konsekvenser. Med en sädan ordning bör den angivnarisken kunna undvikas. Det bör atikomma på regeringen att framlägga förslag somsyftar till att förbättra sambors möjligheter att ingå avtal om derasgemensamma hem. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion L108yrkande 3, Yrkandet i motion L106 får härigenom anses tillgodosett. dels att utskottets hemställan under moment 19 bortha följande lydelse: 19. beträffande ogifta samboeiides gemensamma bostad m.tn. att dels med bifall till motion 1986/87: L108 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om förstärkning avskyddet för ogifta samboende, dels med bifall till mofion 1986/87: L108yi;kande 3 och med anledning av mofion 1986/ 87:L106 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om avtal för sambor, Kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser(mom. 22) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), BengtHarding (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 49 som börjar med "Vadhärefter" och slutar med "bör avslås" bort ha följande lydelse: Vadhärefter angär önskemålet om en kartläggning resp. översyn av gällande regelsystem vill utskottet i likhet med motionärerna i motion L402 framhålla att det inte bör komma i fråga att i alla avseenden jämställa äktenskap med andra samlevnadsförhållanden. En strävan måste däremot vara att lagstiftningen inte är utformad så att människor av ekonomiska 62 skäl väljer att bo sammanutan äktenskap i stället för att gifta sig. Av olika LU 1986/87: ll skäl haremellertid denna strävan inte upprätthållits utan på vissa områden har reglernagetts en sädan innebörd att de i realiteten ekonomiskt missgynnar äktenskapet.I motionerna lämnas flera exempel på regler inom bl. a, skatte- ochbidragsområdet som leder till sådana negativa konsekvenser för dem som giftersig. Medhänsyn till det anförda delar utskottet den uppfattning som framförs i motionL402 att det skulle vara av värde om en närmare kartläggning skedde i fräga omde olika ekonomiska konsekvenserna av äktenskapet och andra samlevnadsformer.Sålunda skulle klarhet vinnas om i vilka avseenden de olika samlevnadsformernaskiljer sig åt. Vidare skulle underlag erhållas för bedömning av vilkalagändringar som erfordras för att äktenskapet i fortsättningen inte skallanses vara ekonomiskt diskriminerat. Enligt utskottets mening talar såledesstarka skäl för motionärernas önskemål, och utskottet förordar att den begärdakartläggningen genomförs. Det bör ankomma på regeringen att bestämma formernaför arbetets bedrivande. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Ställningstagandet innebär att utskottet tillstyrker bifall till motion L402,Yrkande 1 i motion L409 får härigenom anses i allt väsentligt tillgodosett, delsatt utskottets hemställan under moment 22 bort ha följande lydelse: 22,beträffande kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser att med bifalltill motion 1986/87: L402 och med anledning av motion 1986/87: L409 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Översyn av sambobegreppet (mom. 23) Per-OlofStrindberg (m), (), Marfin (), (), BengtHarding (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s, 50 som börjar med "I likhet"och slutarmed "yrkande 4" bort ha följande lydelse: Attsambobegreppet skiftar i olika lagar kan enligt utskottets mening i vissa fallvara sakligt motiverat, I andra fall kan det däremot vara svårt att finna någotskäl till att begreppet avgränsats pä olika sätt, I likhet med motionärernaanser utskottet att det skulle vara till fördel om ett enhetligt sambobegreppkunde utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt: Användningen av enhetligakriterier för när äktenskapsliknande samlevnad skall anses föreligga skullesålunda underlätta för sambor att bedöma sina rättigheter och skyldigheterenligt olika författningar, Ocksä för dem som ingår avtal och andra rättshandlingarmed sambor skulle betydande fördelar kunna uppnås med ett enhetligtsambobegrepp. Vidare skulle myndigheternas arbete kunna förenklas om endastett sambobegrepp behövde till-lämpas. Pä grund av det anfördaförordar utskottet att en översyn av sambobe- 63 greppet i olikaförfattningar bör ske i syfte att åstadkomma en så nära LU 1986/87:18samordning som är möjlig av kriterierna på äktenskapsliknande samlevnad. anfört bör med bifall till mofion LlOl yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna, delsatt utskottets hemställan under moment 23 bort ha följande lydelse: 23, beträffandeöversyn av sambobegreppet att med bifalltill motion 1986/87:L101 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Information om m. m. (mom. 24) och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 51 som böljar med "Genomdet" och som slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse: Sammanfattningsvisanser utskottet att det föreligger ett mycket stort behov av information om denya reglerna gällande äktenskap, arv och samboförhållanden. Eftersom de nyareglerna enligt den aviserade propositionen 1986/87:86 föresläs fä retroaktivverkan föreligger ett särskilt ansvar för samhället att ge en allsidig,effektiv och heltäckande information. Lagstiftningen berör nästan alla.