bet · GA01UbU3 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa gymnasieskolfrågor m. m. 1985./86:Ub235 av (vpk) vari yrkas attriksdagen föreslår regeringen att hemställa om uppdrag till skolöverstyrelsenatt granska materialet för undervisningen i historia i skolor med syfteatt mer hänsyn skall kunna tas till provinsens egen, verkliga historia. l985,''86:Ub244av m. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ämnet socialkunskap. 1985/86:Ub245 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa om åtgärder för att säkerställaatt ingen elev med etiskt grundade betänkligheter behöver delta iundervisningsmoment som kan innebära plåga för djur eller som förutsätter attdjur avlivas för ändamålet. 1985/86:Ub251 av m. fl. (s, m, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av en förnyelse av utbildningen av fotvärdare. 1985/86:Ub266 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom skolornas behov av begränsning av telekostnaderna i samband med datoranvändning. l985/86:Ub276 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom elevers rätt att slippa närvara vid eller utföra djurdissektioner. 1985/86:Ub284 av () och Birgiua Rydle(m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna att enöversyn bör göras av tillträdesbestämmelserna för social servicelinje och attdärvid bör övervägas införande av lämplighetsbedömning och/eller provtid tsyfte att höja kvaliteten på utbildningen och vårdsituationen för äldre, handikappadeoch barn. 1985/86:Ub295 av () och BirgittaRydle (m) vari yrkas att hos regeringen begär en kartläggning av imotionen nämnda elevers sociala situation, möjlighet på arbetsmarknaden ochförutsättningar att tillgodogöra sig andra utbildningsalternativ. 1 1986/87. 1985/86:Ub300av m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga UbU 1986/87:3 1. att hos regeringen begär att bildspråketjämställs med svenska språket i läroplanerna för ochgymnasieskolan, 3. att hos regeringen begäratt bildkunskap blir bättre företrädd inom än förnärvarande, 4. att hos regeringen begäratt en expertgrupp med forskningsanknytning tillsätts för att drivabildpedagogiskt utvecklingsarbete i enlighet med vad som i motionen anförts. 1985/86:Ub810 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att frikvoten vid intagning til) undersköterskeutbildning temporärt höjs, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsbevis ochbehörighet till underskötersketjänster, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om precisering av inträdeskrav förantagning till högre specialkurser, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ingåendeanalys av personalresurser och behov inom hälso- och sjukvård, primärvård,äldrevård och omsorgsvärd. 1985/86:Ub8l3 av m. fl. (c) vari såvitt nuär i fråga yrkas 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utomeuropeiska språk i gymnasieskolan. 1985/86:Ub827 av () vari med hänvisningtill vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottet remitterade motionen1985/ 86:Sf520 såvitt nu är i fråga yrkas 4. att beslutar hos regeringen begära förslagtill inrättande av ett lexikografiskt institut i enlighet med vad som anförts imotionen. 1985/86:Ub830 av m. fl. (c) vari medhänvisning till vad som anförts i den till näringsutskottet remitterademotionen 1985/86:N306 såvittnu är i fråga yrkas 1. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om likabehandling för kooperationen inom utbildningsväsendet ienlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86:Ub833 av Per m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas hos regeringen begär förslag till förkunskapskrav för gymnasieskolanslinjer i enlighet med vad som i motionen anförts. I det följande behandlas ett antal motioner som i huvudsakrör gymnasieskolan och vilka väcktes under den allmänna motionstiden under detförra . Vissaläroplansfrågor UbU 1986/87:3 1 motion 1985/86 :Ub813 (c) behandlas bl. a. frågan omundervisning i utomeuropeiska språk. Mot bakgrund av värt lands kulturella ochkommersiella förbindelser är det, anför motionärerna, av stort värde med ökadekunskaper i andra språk än de västeuropeiska. Motionärerna pekar på vissa praktiskaomständigheter som sätter en gräns för de möjligheter till studier i andramoderna språk än de vanliga västeuropeiska språken som bestämmelserna iläroplanen för gymnasieskolan medger. Det gäller t. ex. tillgängen påkompetenta lärare. För att möjliggöra en sådan vore det av stort värde attformer för samarbete mellan högskolan och det allmänna skolväsendet kundeutvecklas. Förutsättningarna för ett sådant samarbete torde vara bäst påhögskoleorter. Motionärerna menar vidare att hela riket bör vara upptagningsområdeför ifrågavarande utbildningar. De föreslär att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen har anförts om utomeuropeiska språk igymnasieskolan (yrkande 14). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är avstort värde för värt land med ökade kunskaper i utomeuropeiska språk. Utifråndenna principiella uppfattning pekade utskottet vid behandlingen av ettlikartat motionsyrkande under det förra på att det enligt de allmännabestämmelserna till timplanerna för gymnasieskolan är möjligt att på tre-ellerfyraåriga linjer anordna utbildning i annat modernt språk än tyska, franska,ryska eller spanska såsom C-språk (dock ej engelska). Emellertid nödgadesutskottet konstatera att vissa praktiska omständigheter, såsom tillgången påkompetenta lärare, sätter en gräns för de möjligheter att anordna ifrågavarandeundervisning som läroplanen erbjuder. Det borde dock, menade utskottet, varamöjligt att på vissa större orter utnyttja de kvalificerade lärare som finnsinom högskolan och därigenom bredda språk-utbudet i önskad riktning. Utskottet vill även i förevarande sammanhang peka pä dennamöjlighet. Det står skolhuvudmannen fritt att tillsammans med den statligaskoladministrationen ta de initiativ och fatta de beslut som erfordras.Utskottet finner det inte påkallat att vidtar någon särskild åtgärdför att syftet med motionärernas yrkande skall tillgodoses. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet yrkandet. Ämnet .socialkunskap tas upp i motion 1985/86:Ub244 (s).Motionärerna anser att ämnet har försvagats och finnerframtiden för ämnet oroande. Med hänvisning till vad i motionen har anförts ombetydelsen av utbildning i socialkunskap förordar motionärerna att ämnet görsobligatoriskt i årskurserna 2 och 3 av den samhällsvetenskapliga linjen.Målsättningen måste vara att flera elever än de som går på densamhällsvetenskapliga och den sociala linjen får möjlighet att läsa ämnet.Vidare föresläs i motionen att man i stället för att införa ett helt nytt ämne,kulturkunskap, i gymnasieskolan satsar på att stärka ämnet socialkunskap.Riksdagen har beslutat om ändringar i gymnasieskolanstimplaner på grundval av förslag från regeringen och ().Motionärernas nu föreliggande förslag skulle, som utskottet har uppfattat det,medföra omfattande förändringar och framför allt drabba utbildningen i modernaspråk. Utskottet är inte berett att föreslå att vidta någrasärskilda åtgärder med anledning av motionen. Mot bakgrund av vad motionärerna anför om ämnetkulturkunskap vill UbU 1986/87:3 utskottet erinra om att ifrågavarandeförsöksverksamhet innebär att ämnet kulturkunskap är knutet till ett ellerflera värdämnen och sålunda inte får inrättas isolerat. Försöket pågår i tiogymnasieskolor till /89 och är därmed mycket begränsat. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/ 86:Ub244. 1 motion 1985/86:Ub235 (vpk) anläggs idéhistoriskaaspekter på undervisningen i svensk historia. Motionären menar att en omfattandeförbättring har skett av undervisningen i det att tidigare förekommandenationalro-mantiska uppfattningar har mönstrats ut ur undervisningen och myckethar förbättrats beträffande den vetenskapliga kvaliteten. Vissa skevheter ochensidigheter finns emellertid kvar. Sålunda är svensk historia fortfarande ettslags rikshistoria framställd med riksstyrelsens och riksmetropolernasperspektiv på tingen. Man läser om rikets och nationalstatens uppbyggnad, mendet ges ingen förståelse för landskapens och allmogens kamp för sinsjälvständighet. Motionären pekar på att detta har sin speciella relevans förSkåne liksom för de båda övriga erövrade landskapen i söder. Regeringen bör,yrkas det i motionen, uppdra ät SÖ att granska materialet för undervisningen ihistoria i skolor med syfte att mer hänsyn skall kunna tas tillprovinsens egen, verkliga historia. Utskottet vill mot bakgrund av vad som sägs i motionenpeka pä att läroplanerna medger att ett tillfredsställande utrymme ges försådan undervisning om den egna regionens historia som motionären efterlyser. Iläroplanen för (Lgr 80) anges i målbeskrivningen för de samhällsorienterandeämnena vari historia ingår att undervisningen skall leda till att elevernafår kunskaper om sådana skeenden och företeelser som bidragit till att skapa deförhållanden som råder . Genom att analysera rådande förhållanden ur etthistoriskt perspektiv bör eleverna bli medvetna om att framtiden är beroende avhandlingar och beslut i gärdagens och dagens samhälle. Studierna skall belysabåde social, kulturell, rättslig, vetenskaplig, ekonomisk, teknisk ochpolitisk utveckling. Såväl hembygden som den egna ortens historia skallbehandlas. 1 vad gäller gymnasieskolan vill utskottet peka på de tematiskastudiernas roll i nu berört hänseende. Fritt valda teman fördjupningar ochlängdsnitt i anslutning till kärnkur-sen eller fristående är avsedda atttillgodose elevernas individuella intressen och kunskapsbehov beträffandesärskilda ämnesområden såväl som med varierande regionalanknytning, från lokal till global historia. Utskottet vill i sammanhangetslutligen erinra om att har beslutat att specialarbetet skall varaåterinfört i gymnasieskolan senast /88 (prop. 1983/84:116, UbU1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Utskottet föreslår att med hänvisning till de avutskottet redovisade förhållandena avslår motion 1985/86:Ub235. Med hänvisning till vad som anförts i den tillnäringsutskottet remitterade motionen 1985/86:N306 om underlättande avkooperativ företagsamhet föreslås i motion 1985/86:Ub830 (c) yrkande av regeringen begär förslag om likabehandling av kooperationen inomutbildningsväsendet i enlighetmed vad som anförts i den förstnämnda motionen. Motionärerna UbU 1986/87:3anför att det är viktigt att allmänhetens kännedom och kunskaper om kooperationenökar och erinrar om kooperationsutredningens förslag (SOU 1981:16) attifrågavarande företagsform skulle jämställas med andra företagsformer inomutbildningsväsendet. Åtgärder måste vidtas för att ge kooperationen dessrättmätiga plats i ungdomsskolans och universitetens ekonomiska utbildningar. Utskottet utgår från att undervisning om kooperationen somföretagsform ges erforderligt utrymme i såväl gymnasieskolans som högskolansekonomiska utbildningar. Vidare förutsätter utskottet att orientering omkooperation ges inom främst de samhällsorienterande ämnena i undersådana moment som Folkrörelser och organisationer. Jämförelser mellan olikaekonomiska system samt Ekonomi- och maktförhållanden (Lgr 80 s. 126). Detankommer pä berörda statliga myndigheter att se till att ifrågavarandeekonomiska utbildningar fyller de rimliga krav som skilda intressenter kanställa på dem. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkande I i motion1985/86:Ub830. 1 motion l985/86:Ub300 (fp) framförs en rad förslagrörande ämnet hild\ skolan. Motionärerna fäster uppmärksamheten på att bilden harfått en allt större betydelse i det moderna samhället och pekar pä dess roll påolika områden i ett av massmedier präglat samhälle. Bilden har vidare blivitett yrkesredskap för allt fler. Motionärerna förordar en förstärkning av ämneti skolan och föreslår med hänvisning till vad som anförts i motionen attbildspråket skall jämställas med svenska språket i läroplanerna för grundskolanoch gymnasieskolan (yrkande 1), att bildkunskap skall bli bättre företrädd inomSÖ än (yrkande 3) samt att en expertgrupp medforskningsanknytning tillsätts för att driva bildpedagogiskt utvecklingsarbetei enlighet med vad i motionen har anförts (yrkande 4). Vid sin behandling under förra avmotionsyrkanden om medieundervisningen i skolan framhöll utskottet bl. a. attdet är viktigt att skolan genom sin undervisning medverkar till att det hosbarn och ungdom skapas beredskap att ta emot ett alltmer växande flöde avinformation, vilket når oss inte minst via bilden (UbU 1985/86:12). Utskotteterinrade om ett då aktuellt projekt som bl. a. syftade till att sprida kunskapom bildspråkets betydelse. Utskottet vill även i nu förevarande sammanhang pekapå vikten av att kunskaper om bilden och media förmedlas i undervisningen.Utskottet utgår från att såväl regeringen som SÖ uppmärksamt följerutvecklingen på medieområdet i nu berört hänseende och tar de initiativ sombehövs för att undervisningen skall vara aktuell. Regeringen har på framställning avlänsskol-nämnden i om bidrag till projektet tilldelat nämnden ett bidrag om högst . förkonstnärsmedverkan i skolan. har tidigare beslutat om åtgärder för att stärkade estetiska ämnena i gymnasieskolan. beslutades omförsöksverksamhet med estetisk-praktiska studievägar inom bl. a. området bild(prop. 1983/ 84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Samma vårbiföll regeringens förslag om försöksverksamhet med individuellajämk- ningar avtimplaner för personliga intresseval (specialintressen) avseende UbU1986/87:3 bl. a. ämnet bild (prop. 1983/84:116, UbU 1983/84:29, rskr.1983/84:412). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionärernas mycket långtgående förslag att bildspråket skall jämställas medsvenska språket i läroplanerna för och gymnasieskolan. beslut om den statligaskoladministrationen innebar bl. a. en ny organisation av SÖ (prop.1980/81:107, UbU 1980/81:38, rskr. 1980/81:395). Härvid avvecklades ordningenmed s. k. ämneskonsulenter. Ett bifall till yrkande 3 i motionen förefallerenligt utskottet innebära ett steg i riktning mot en återgång till det tidigarekonsulentsystemet. Det ankommer på SÖ att själv avgöra hur tillgängligaresurser skall disponeras inom myndigheten. Beträffande det av motionärerna begärda bildpedagogiskautvecklingsarbetet erinrar utskottet om att det åligger SÖ särskilt bl. a. attsvara för att ett fortlöpande forskningsarbete bedrivs samt, främst med stöd avlänsskolnämnderna, följa och stimulera det lokala utvecklingsarbetet. SÖ skalläven bevaka frågor om forskning kring och utveckling av läromedel [jfr 8 § förordningen(1981:137) med instruktion för den statliga skoladministrationen]. bör sålunda med hänvisning till vad utskottet nuhar anfört avslå yrkandena 1, 3 och 4 i motion 1985/86:Ub300. Frågor rörande vissa vårdutbildningar, m. m. I motion l985/86:Ub251 (s, m, c) efterlyses en merförebyggande fotvård fördiabetiker. En bättre fotvårdsutbildning skuUe i dettasammanhang betyda mycket. Motionärerna förespråkar som en sådan förbättringatt fotvårdsutbildningen får samma bas som sjuksköterskeutbildningen. På dennabas bör följa en tvåårig högskoleutbildning. bör, hemställer motionärerna,som sin mening ge regeringen till känna vad de anfört om behovet av enförnyelse av utbildningen av fotvårdare. Arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY) har föreslagit att de nuvarande specialkurserna om entermin för fotvårdsspecialister avvecklas och ersätts av enpäbyggnadsutbildning. Utskottet har inhämtat att SÖ med utgångspunkt bl. a. iÖGY:s förslag planerar en förändring av fotvärdsutbildningen med deninriktningen att en bred sjukvårdsutbildning skall utgöra basen förfotvårdsutbildningen. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen. I motion 1985/86:Ub284(m) erinras om att socialaservicelinjen syftar t\\\ att tillgodose behovet av yrkesutbildning främst förpersonal till kommunernas äldre- och handikappomsorg. Eftersom eleverna pålinjen i sin framtida yrkesutövning kommer i kontakt med människor med olikabehov, attityder, värderingar och livserfarenhet samt människor med olika kulturellbakgrund, föreligger särskilda krav på lämplighet och personliga förutsättningarför yrket. Det är motionärernas uppfattning att man bör överväga enlämplighetsbedömning vid antagning till linjen. I motionen berörs att problemföreligger, när det gäller elevurval och rekrytering. Motionärerna begär attriksdagen skall göra ett uttalande med innebörden att en översyn bör göras avtillträdesbestämmelserna för social servicelinje och att det därvid UbU1986/87:3 bör övervägas att införa en lämplighetsbedömning och/eller provtid isyfte att höja kvaliteten på utbildningen och på vården av äldre, handikappadeoch barn. SÖ lät avnämarrepresentanter från socialstyrelsenoch följa verksamheten på sociala servicelinjen. Dethar framgått att vissa problem förekommer i utbildningen. Utskottet har inhämtatatt SÖ mycket noga följer utvecklingen av sociala servicelinjen, bl. a. genomen utvärdering tillsammans med några länsskolnämnder. Mot bakgrund av de förändringar som motionärerna anserböra övervägas vill utskottet erinra om den övergripande målsättningen attlåta gymnasieskolans grundskoleanknutna studievägar, bl. a. den nuifrågavarande linjen, vara öppna för alla som söker till gymnasieskolan direktfrän . Utskottet är emellertid inte främmande för tanken att enviss bedömning av de sökandes fallenhet och lämplighet bör kunna komma i frågavid beslut om intagning till viss studieväg. Då det emellertid i första handankommerpä SÖ att pä grundval av vad överstyrelsen har erfarit föranstalta omde åtgärder som kan anses erforderliga, anser utskottet inte att medanledning av förevarande motion bör vidta någon särskild åtgärd. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. Frågor rörande utbildningen av undersköterskor tas upp imotion 1985/ 86:Ub810 (s). 1 syfte att öka möjligheterna för mänga äldrevårdbiträden med bristande grundutbildning men med lång yrkeserfarenhet attskaffa sig erforderlig utbildning föreslår motionärerna att frikvoten vidintagning till undersköterskeutbildning temporärt höjs (yrkande 1). Motbakgrund av svårigheterna att alltid kunna tillhandahälla tillräckligt medpraktikplatser för erforderlig praktik för viss specialkurs för dem som harminst yrkesverksamhet föresläs ett system med utbildningsbevis efterteoridelen och viss tids introduktionsutbildning för erhållande av behörighet(yrkande 2). Motionärerna föreslår vidare att en precisering bör göras avinträdeskraven för antagning till högre specialkurser i vad avser innebördenav "erfarenhet från arbete inom hälso- och sjukvård" (yrkande 3).Slutligen krävs i motionen en noggrann analys av arbetsmarknaden införomställningen av hälso- och sjukvård, primärvård, äldrevård och omsorgsvård(yrkande 4). Utskottetvill med anledning av yrkandena anföra följande. Enligt gällande bestämmelser åligger detintagningsnämnderna att fastställa den fria kvotens storlek. Intagning inomfri kvot prövas av intagningsnämnden på grundval av en totalbedömning av densökandes samlade meriter (jfr Föreskrifter och allmänna råd för intagning tillstudievägar inom gymnasieskolan och motsvarande fr.o.m. /86, SÖ-FS1984:174). Avkortad utbildning till undersköterska inomhälso- och sjukvård bedrivs som försöksutbildning. Utbildningen vänder sig tillvårdbiträden med minst fyra års yrkesverksamhet. I enlighet med socialstyrelsensönskemål har uppställts särskilda behörighetskrav på praktik inom trevårdområden. 1 den version av försök med 25 veckors undersköterskeutbildningsom gäller t. o. m. /88 har SÖ efter samråd med socialstyrelsenmedgivit att "om svårigheter föreligger att erhålla erfarenhet av yrkesverksamhetinom de tre angivna områdena kan delar av denna yrkes- UbU 1986/87:3verksamhet förläggas efter kursens slut. Likaså kan ett begränsat avsnitt inomsamma område förläggas till vårdpraktik under utbildningens gång. Den angivnaerfarenheten från de tre områdena bör vara uppfylld före utfärdandet avavgångsbetyg från kursen". Enligt vad utskottet har kunnat erfara är de särskildabehörighetskraven för de högre specialkurserna (bl. a. utbildning för socialtbehandlingsarbete) som motionärerna förefaller åsyfta tillräckligtpreciserade. Utskottet har inhämtat frän SÖ att överstyrelsen i likhetmed motionärerna finner en ingående analys av personalresurser ochdimensionering av vårdutbildningarna angelägen. Utgångspunkter för en sådananalys finns i den underlagsstudie Personal för framtidens hälso- och sjukvård(SOU 1984:50) som tagits fram inom hälso- och sjukvårdsutredningens arbetsgruppför långsiktig planering. Utskottet utgår från att varje landsting och kommunpresenterar en behovsanalys för länsskolnärrinden som grund för sinframställning om utbildningsplatser inom vårdområdet. Utskottet förutsätteratt berörda myndigheter på olika nivåer medverkar till att de regionalaanalyser som görs kan ställas samman för att åstadkomma ett tillfredsställanderikstäckande material. Enligt utskottets mening bör syftet med yrkande 4 imotionen kunna ernås utan särskilt uttalande av i frågan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/ 86:Ub810. 1 motion 1985/86:Ub833 (m)yrkande 1 föreslåsatt det skalluppställas klart angivna krav på förkunskaper för gymnasieskolans olikautbildningar. Detta ger eleven rätt information om linjens karaktärsämnen ochom vad som krävs för att han/hon skall ha en rimlig möjlighet att klarastudierna. Elever som av olika skäl behöver komplettera sina kunskaper föreinträdet i gymnasieskolan skall erbjudas möjlighet till detta, menarmotionärerna. I regeringens proposition 1983/84:116 behandlades bl. a.frågan om en mjukare övergång frän till gymnasieskolan.Föredragande statsrådet menade att Lgr 80 erbjöd vissa möjligheter att göraövergången till gymnasiala studier mjukare och hänvisade härvid framför allttill hur temastudierna, tillvalssystemet och den praktiskaarbetslivsorienteringen kunde anknytas till elevernas val och framtidsplaner.Med anledning av propositionen väcktes förslag (mot. 1983/84:2743 yrk. 9och 10)av i huvudsak samma innebörd som det nu aktuella motionsyrkandet. Utskottetfann att det av motionärerna framförda förslaget var mycket långtgående ochinte var möjligt att tillgodose med mindre än att beslut våren 1979om ny läroplan för frångicks. Utskottet avstyrkte de då förevarandeyrkandena och föreslog därjämte att utan erinran skulle lägga tillhandlingarna vad i propositionen hade anförts om vissa åtgärder inomgrundskolan i syfte att åstadkomma en mjukare övergång till gymnasieskolan förvissa elever (1983/84:29). Utskottet,som hänvisar till sitt tidigare ställningstagande i den nu aktuel- la frågan,finner anledning att konstatera att beslut om läroplan UbU 1986/87:3för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr. 1978/79:422) innebaratt det tidigare sambandet mellan vissa val i och vissa linjer igymnasieskolan har försvunnit. skulle få framträda som en skolautformad efter sina egna villkor, inte beroende av efterföljande skolformersinträdeskrav och konstruktion. Eleverna skulle få välja olika ämnen, kurseroch aktiviteter i utan att detta påverkade derassenare studiemöjligheter. Härigenom skulle i sin helhet knytassamman med gymnasieskolan. Då dessa av fastlagda principer för grundskolansuppbyggnad enligt utskottets mening fortfarande bör gälla, föreslår utskottetatt avslår mofion 1985/86:Ub833 yrkande 1. Mot bakgrund av förslag av kommittén angående översyn avden gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) att avveckla konsumtionslinjen uttrycksi motion 1985/86:Ub295 (m) farhågor för att vissa elevers sociala situationkommer att förvärras. De elever som motionärerna framför allt syftar på är desom i årskurs 9 av inte har bestämda yrkesplaner.