bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Funktionerna Psykologiskt försvär och Telekommunikationerberörs båda av nägra mofioner som utskottet nu övergår fill att behandla, Parfimotion FÖ127 (c) tar i två yrkanden upp frågor somgäller alarmering av befolkningen. Yrkande 13 rör närradions funktion under krig och krigsfara. Motionärerna redovisar fyra alternativ i frågan och betecknar som särskilt intressant det alternativ som innebär att kommunerna övertar . sändarna,varvid viss sändningsverksamhet av föreningar dock kan fortsätta. Yrkande 15 syftar till ett uttalande av att man bör undersöka möjligheten att bygga in larmsystem i den fortsatta utbyggnaden av AXE-system. "De propåer som förekommit om möjligheter na att använda närradion för alarmeringsfunktionen anser vi som helt orealisfiska." telefonväxlar med det nya AXE-systemet medgeri dagsläget inte alarmering med telefonsignaler. Enligt uppgift är enkomplettering i efterhand av AXE-systeriiet med en alarmeringsfunktion förenadmed betydande kostnader. Ca 1000 milj, kr, har nämnts för en rikstäckandekomplettering. Mot denna bakgrund kan utskottet inte biträda yrkande 15 imotion Föl27(c), Alarmeringsfrågan måste emellertid lösas. Detta ärsärskilt betydelsefullt för den del av befolkningen som inte nås av signalergenom utomhusalarme-ring. En möjlighet är att utnyttja närradipsändningar ellerandra radiosänd- Tekniskt kan enligt uppgift åstadkommas att varje FöU1986/87'11 radioapparat som har elförsörjning slås på från sändaren förmottagning av meddelanden s. k. RDS-funktion. Efter beslut härom kan ensådan funktion byggas in i alla nya radioapparater före försäljningen. Redan införandet av signalen "viktigtmeddelande" genom utomhusalar-mering förutsätter att radion skall kunnaanvändas för meddelanden både i fred och i krig. Ansvarsförhållandena härvidlagi fråga om närradion behandlas i motion Föl49(m). Motionären uttalar bl.a.följande: Till närradions fördelar vid alarmering hör dessbegränsade räckvidd och därmed möjligheten att avgränsa alarmeringen. Vidare skulle det nya hemskyddet i det kommunaliseradecivilförsvaret med närradions hjälp snabbt nå ut med information. finns ingen som helst planläggning vadgäller närradion som resurs inom totalförsvaret. Frågan har utretts och skallenligt förslaget tydligen fortsätta att utredas. Det innebär att närradion innebär en säkerhetsrisk om vårtland skulle utsättas för ett angrepp. Redan i ett inledningsskede skulleangriparens diversionsförband och infiltratörer kunna ta hand omnärradiosändarna och använda sig av dess sändningsfrekvenser för bl, a,desinformation till befolkningen. Utskottet delar uppfattningen att frågorna om alarmeringenav befolkningen med hjälp av radio och om närradiosändarnas användning ochskydd har stor betydelse, I totalförsvarspropositionen (bil, 7 s, 68) uttalarutbildningsministern att frågan om hur närradions tekniska resurser skallutnyttjas vid krig och krigsfara enligt hans mening bör övervägas ytterligare.Han avser att senare återkomma fill regeringen i den frågan. Yrkande 13 imotion Föl27 (c) och yrkandet i Föl49(m) syftar till att påskynda ettställningstagande. har i sitt yttrande stannat för att nämndayrkanden inte bör bifallas av . Utskottet understryker dock att det ärangeläget att utredningsarbetet bedrivs skyndsamt. anser attregeringen bör handlägga frågorna om viktiga meddelanden till befolkningengenom radio samt om närradions användning och skydd på sådant sätt attställning kan las tidigt . Detta bör somsin mening ge regeringen till känna. I motion Föl27(c) finns ett yrkande om hur deradiofrekvenser för sändningar på lång- och mellanvåg som genom internationellaöverenskommelser har filldelats skall kunna utnyttjas förtotalförsvarets behov. lämnar i sitt yttrande en ingåenderedovisning med anledning av mofionen. Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning (KrU 1985/86:21 s, 50) att frågan om utnyttjande av AM-frekvensernabör prövas ytterligare. anser att mofionärerna tar upp enbetydelsefull fräga. Liksom kulturutskottet anser utskottet att den bör prövasytterligare. Motionsyrkandet bör inte bifallas. I propositionen konstateras att målen för försörjningsberedskapenpä teko- och läderskoområdena till följd av fattade riksdagsbeslut kommit att sättas högre än för nästan alla andra områden. vidare attden ändrade bedömningen av krisers och krigs varaktighet och FöU 1986/87:11karaktär även i fråga om beredskapen på beklädnadsområdet innebär en inteoväsentlig förändring jämfört med gällande planeringsförutsättningar.Följden av de nya planeringsförutsättningarna blir att behovet av attupprätthålla produktionskapacitet på detta område minskar, I konsekvens med denya planeringsantagandena samt med vad som i propositionen anförts om statensansvar för fredskrislagring anges vidare såsom inriktning att fredskrislagren ifråga om kemiska produkter m, m, samt metaller och verkstadsprodukter m,m, börutförsäljas. Utskottet noterar att vad som i denna fråga anförs ipropositionen utgör en konsekvens av de nya planeringsantaganden beträffandekrisers och krigs längd och karaktär - särskilt bedömningen av utrikeshandelnunder ett s. k. förkrigsskede - som försvarskommittén föreslagit ochförsvarsministern biträtt. Utskottet vill återigen understryka vikten av atttotalförsvarsplaneringen utgår från gemensamma operativa grunder och av attsamma planeringsförutsättning gäller för alla delar av totalförsvaret så att enbalanserad uthållighet kan uppnås och en rationell och realistisk planeringbedrivas. Utskottet vill i detta sammanhang påminna om vad som idessa frågor anfördes under punkt 4, avsnittet om gemensamma utgångspunkter förplaneringen, såsom utskottets skäl för att avstyrka bifall till yrkande 2 ipartimotion Föl28(m). Av samma skäl avstyrker utskottet i detta sammanhangbifall till motion Föl 17 (m) som i likhet med ovan nämnda parfimotion förordaratt en särskild utredning tillsätts med uppgift att pröva grunderna förförsörjningsberedskapen, I motion FÖ404 (c) yrkas att skall göra ettvisst tillkännagivande angående resurser till det ekonomiska försvaret. Motionärensäger sig inte kunna godta de prutningar på civilt och ekonomiskt försvar somblir följden av försvarsöverenskommelsen och regeringenstotalförsvarsproposition, främst med tanke på de konsekvenser detta bedöms fåsåväl för många sjuhäradsbor som för vår beredskap när det gäller lakansväv,sjukvårdsartiklar, industriväv m, m. Utskottet anser, med instämmande i vad som anförs ipropositionen och i likhet med vad som inför utskottet anförts av överstyrelsenför civil beredskap, att det är värdefullt och angeläget att helatotalförsvaret omfattas av ensartade, gemensamma planeringsförutsättningar samtatt det inte finns några skäl för att ha särskilda planeringsförutsättningarför ett visst område, i t, ex, teko. Utskottet noterar dock vad som anförs i propositionenom att kapacitetsbevarande åtgärder kan komma att aktualiseras rörandetillgången på främst grundtextila varor-. Vidare förutses i propositionen attdet hittillsvarande skyddet mot lågprisimport som stöd för samhällets försörjningsberedskapmåste behållas för ett begränsat antal varor. Med hänvisning till dessaförhållanden anser utskottet att inte bör bifalla motion Fö404(c), Ett antal motioner tar upp frågor rörandeförsörjningsberedskapen på tekoområdet. Dessa har behandlats i det yttrande somutskottet inhämtat från näringsutskottet. I vissamotionsyrkanden berörs vad som i propositionen anförs beträffande 113 8 1986/87. mål förförsörjningsberedskapen på beklädnadsområdet i anslutning fill de föU 1986/87:11 angivnaplaneringsförutsättningarna. Sålunda yrkas (yrk. 2) i motion Föl 17 (m) attriksdagen beslutar att försörjningsberedskapen på tekoområdet, i avvaktan påden utredning om grunderna för försörjningsberedskapen som begärs i ett förstayrkande, skall grundas på ett bibehållande av existerande produktion ochkapacitet. I partimotion Föl27(c) yrkas att skall göra etttillkännagivande om att det försörjningsmål som beslutades för tekoområdetbör kvarstå. Motionärerna anför bl. a. att det vore oklokt att i rådandeallmänna läge för tekoindustrin i i praktiken ta bortberedskapsaspekten. I motion Föl 18 (c) anför motionärerna i vad avser dessafrågor (yrkandena 1 och 3) att bör besluta att de mål som i daggäller för beredskapen inom teko skall behållas samt att resurstilldelning tillÖCB för tryggande av försörjningsberedskapen inom tekoområdet behålls pänuvarande nivå. I motionen betonas inte bara beredskapsskäl utan också viktenav industri- och regionalpolitiska hänsynstaganden. erinrar i sitt yttrande över dessamotionsyrkanden om de enhetliga antaganden om varaktigheten och karaktären påkriser och krig som ligger fill grund för propositionens förslag ochkonstaterar att dessa bedömningar skiljer sig från de planeringsförutsättningarsom gäller för beredskapen pä beklädnadsområdet. Vidare noterasatt regeringen i propositionen föreslår att de fastställdaplaneringsförutsättningarna och riktmärkena för försörjningsberedskapen skallupphävas som av beslutad inriktning. framhåller att riktlinjer för denförsörjningsstandard som i en krissituation skall upprätthållas påbeklädnadsomrädet självfallet bör utformas med hänsyn endast till de behov somkan konstateras och sålunda inte fastställas på grundval av t. ex.industripolitiska eller sysselsättningspolitiska bedömningar. Utskottet sägersig inte ha något att erinra mot regeringens förslag om att de av riksdagenuttalade planeringsförutsättningarna och produktionskapacitetsmålen förbeklädnadsområdet upphävs och avstyrker bifall till motionerna i här berördadelar. instämmer i vad näringsutskottet anföroch finner att här behandlade motionsyrkanden bör avslås. I några motionsyrkanden berörs frågor om den inhemskaproduktionen av grundtextila varor. I mofion FÖ117 (m) framhålls att det motbakgrund av de svenska klimatförhållandena måste vara felaktigt att frånsägasig möjligheten att upprätthälla en begränsad produktionskapacitet och ettkunnande i fråga om tillverkning av grundtexfila varor. Mofionärerna yrkar(yrkande 3) ett tillkännagivande med detta innehåll. 1 motion Föll8(c) anförsen liknande synpunkt, dock utan att framställas som ett yrkande. I motion Föl58(s),slutligen, begärs (yrk. 2) ett tillkännagivande om behovet av insatser för attsäkra försörjningen av skor och bomullsväv. Motionärerna framhåller bl. a. attÖCB:s åtgärder för att vidmakthålla produktionskapacitet inombeklädnadsområdet i första hand bör inriktas mot tillverkningen av grundtextilavaror och skor. säger sig förutsätta att regeringen isamarbete med ÖCB vidtar de åtgärder som är nödvändiga för att vidmakthålla erforderiig 114 Utskottet noterar regering- FöU 1986/87:11 ensbedömning att insatserna torde avse främst kapaciteten för produktion avgrundtextila varor och finner därför från sin synpunkt inte skäl till någotriksdagsinitiafiv med anledning av de behandlade motionsyrkandena, varförbifall till dessa avstyrks. biträder näringsutskottets bedömning. I några mottonsyrkanden berörs vad som anförs ipropositionen i fråga om buffertlagring av uniformstyger. Försvarsministernanser att beredskapseffekten av buffertlagersystemet är liten i förhållandetill de kostnader som systemet innebär och föreslår därför att vissa statligamyndigheters skyldighet att upphandla uniformstyger hos ÖCB upphävs samt attinkomsterna från utförsäljning av ÖCB:s lager används för andraberedskapsåtgärder inom Övrig varuförsörjning, I motion Föll7(m) yrkas (yrk. 4 och 5) dels att riksdagenbeslutar att skyldigheten att upphandla uniformstyger m. m. hos ÖCB skallkvarstå, dels ett tillkännagivande angående utarbetande av effektiva rutinerför samråd mellan de upphandlande myndigheterna, ÖCB och textilindustrin.Motionärerna hänvisar fill vad som framförts från de berörda textilföretagenssida beträffande behovet och intresset av att det nuvarande upphandlingssystemetbestår och utvecklas och framhåller i anslutning till dessa synpunkter att detbör utredas hur de upphandlande myndigheterna, texfilindustrin och ÖCB kansamarbeta för att förbättra det nuvarande systemet och få det att fungerasmidigare. I motion Fö 118 (c) yrkas (yrk. 2) att riksdagenbeslutaratt myndigheternas skyldighet att upphandla inhemskt producerad vävskall kvarstå. Motionärerna, som dock i sammanhanget inte anför någon erinranmot att ÖCB:s lager säljs ut, hänvisar som grund för yrkandet till att det frånsåväl industri som fack har framförts bestämda krav på att skyldigheten attköpa väv genom ÖCB finns kvar. Frågan om buffertlagersystemet berörs även imotion FÖ158 (s), dock utan yrkande. Näringsutskotiet anför i sitt yttrande över dessamotionsyrkanden att syftet med den svenska tekopolitiken måste vara attåstadkomma att tekoindustrin kan konkurrera utan hjälp av subventioner ochrestriktioner. Utskottet anser sig därför inte ha något att invändaniotregeringens förslag och avstyrker för sin del bifall till de berördayrkandena. vill härutöver även hänvisa till vad sominför utskottet redovisats av ÖCB i denna fräga. Överstyrelsen framhåller att buffertlager systemet har visat sig fungera dåligt i praktiken. Syftet var från början attfå fram enhetliga vävtyper för flertalet myndigheter, något som inte visat sig möjligt. Enligt ÖCB är systemet också administrativt tungrott och binder kapital till avsevärda räntekostnader, ÖCB anser att detta kapital kan utnyttjas bättre genom att lösgöras för offensiva satsningar genom t, ex, beredskapslän. Överstyrelsen säger sig utgå ifrån att statliga myndigheter inte slutar upphandla svensk väv om buffertlagersystemet upphör och tillägger att det är vikfigt att producenterna själva genom aktiva insatser förbättrar kontakten med upphandlarna och initierar samarbete i produktutveckling m.m. ÖCB säger sig från försörjningsberedskapssyn punkt inte ha något att erinra mot ett eventuellt krav på att statliga 115 myndigheterskall upphandla väv i men framhåller att detta FöU1986/87:11 kan leda till problem av handelspolitisk art. Utskottet hänvisar till de synpunkter och bedömningar frånnäringsutskottet i denna fråga som här återgivits och finner att härbehandlade motionsyrkanden angående buffertlagersystemet bör avslås. Frågan om försörjningsberedskapsstöd, som inte berörs itotalförsvarspropositionen, tas upp till behandling i ett par motioner, Föl 17(m) och FÖ158 (s), I motion Föl 17 yrkas (yrk, 6) attförsörjningsberedskapsstödet vid offentlig handel skall kunna utgå vid enprisskillnad på mellan svensk och utländsk offert. Enligtmotionärerna föreligger en betydande risk för att utländska företag under enövergångstid är beredda att göra stora priseftergifter i avsikt att erövramarknaden för väv till myndigheternas uniformer och yrkeskläder, I motion Föl58(s) säger sig motionärerna tolka det faktum att försörjningsberedskapsstödetinte berörs i propositionen som att detta kommer att upphöra. Med anledninghärav yrkar de (yrk, 1) ett tillkännagivande från sida av innebördatt detta stöd främst kommit förnödenheter för sjukvården till godo och att ÖCBäven i fortsättningen bör upprätthålla det för att trygga sjukvärdens behov. säger sig ha erfarit frånförsvarsdepartementet att det inte finns någon avsikt fränregeringens sida att dra in denna stödform. Utskottet finner vidare inte skälatt från utskottets synpunkt förorda en utökad stödmöjlighet i enlighet medyrkandet i mofion Föl 17. Utskottet föreslår därför att bifall till dessamotionsyrkanden avstyrks. noterar härutöver att ÖCB införutskottet anfört att den nuvarande 20-procentsgränsen ger en tillräcklighandlingsfrihet för effektivitet i handläggningen. Överstyrelsen har ävenanfört att försörjningsberedskapssystemet med nuvarande inri ktning dock interyms inom den ekonomiska ram som föreslås i totalförsvarspropositionen.Utskottet konstaterar därmed att i detta läge inte bör uttala enmening i frågan förrän klarhet vunnits beträffande regeringens avsikter.Utskottet noterar i sammanhanget att det till näringsutskottets yttrandefogats en avvikande mening (m, fp) enligt vilken nämnda ut:>kott bordeförorda att den behandlade stödformen dras in möjligt.Försvarsutskottet finner, med hänvisning till de olika skäl och omständigheter,som här återgivits och även till att regeringen i denna fråga inte hemställt omen meningsyttring från sida, att här behandlade motionsyrkanden böravslås. I partimotionen Föl36 (vpk) behandlas i tväandrahandsyrkanden (yrk. 3 j och 3 k) frågor rörande beredskapslager avmetaller. I motionen erinras om att partiet sedan lång fid fillbaka förordatatt fyndigheter av legeringsmetaller som av kommersiella skälinte bryts skall utvinnas med stöd av beredskapsmedel. Motionärerna begär attriksdagen hos regeringen skall hemställa om förslag till inhemsk utvinning ochförädling av legeringsmetaller som ersättning för den nuvarande importen avdessa metaller. I avvaktan på att sådan brytning kommer till ständ yrkas avslagpå det i propositionen framförda förslaget om att fredskrislagren av metallerskall säljas ut. delar i likhet med näringsutskottetregeringens uppfatt ning att statens kostnadsansvar när det gäller de s. k, fredskrislagren börvara begränsat till verksamheter och situationer där det ä ena sidan är ett , 6 säkerhetspolifisktsamhällsintresse att verksamheten kan fullföljas under FöU 1986/87:11 fredstidastörningar och ä andra sidan det verksamhetsansvariga organet saknar reellamöjligheter att skydda sig, I övriga fall bör beredskapsåtgärder som ärinriktade på fredstida störningar genomföras och bekostas av det organ som haransvaret för den fredstida verksamheten. Utskottet delar sålunda i likhet mednäringsutskottet regeringens bedömning att det bör ankomma på företagen attgenom sin kommersiella lagring svara för den beredskap som krävs för att deskall kunna möta fredstida störningar av varutillförseln. Utskottet vill docksärskilt understryka vad som framförs i propositionen om att fredskrislagret avlegeringsmetaller, inom ramen för en successiv avveckling av de statligafredskrislagren och med hänsyn till det aktuellaläget i fräga om handelssanktioner mot , skall utförsäljas först underperiodens senare del. Slutligen noterar utskottet att näringsutskottet anföratt inhemska fyndigheter av legeringsmetaller bör brytas endast om utvinningenbedöms bli ekonomiskt lönsam. Medhänvisning fill vad som anförts anser utskottet att här behandlade yrkanden imotion FÖ136 (vpk) bör avslås. Ekonomiskram och priskompensationssystem 1987/88 -1991/92 Itotalförsvarspropositionen föreslås att en planeringsram för den civila delenav totalförsvaret inrättas och att den för den kommande försvarsbeslutsperiodenskall uppgä till 7823 milj, kr. i prisläge 1986/87 (civilförsvar prislägefebruari 1986), I propositionen biträder försvarsministern försvarskommitténsförslag ttll fördelning mellan de olika delarna av det civila totalförvaretliksom kommitténs förslag att härutöver avdela 500 milj, kr, för att förbättraberedskapen på hälso- och sjukvårdsområdet och att bör finansierakrigsskyddsätgärder på telekommunikationsområdet motsvarande ett belopp av 350milj, kr. Detsom i propositionen anförs om konstruktion av den ekonomiska ramen samt ompriskompensationssystem bygger på förslag som lämnats av OCB och som i huvudsakbiträtts av försvarskommittén. Förslaget till ramkonstrukfion innebär i stortatt statsmakterna i femåriga försvarsbeslut tar ställning till en femärig planeringsramför utgifter som skall betalas över särskilda beredskapsanslag.Försvarsministern biträder ÖCB:s förslag, dock med tillägget att de förnärvarande svårbedömda driftskostnaderna för den statliga oljelagringen tillsvidare inte bör ingå i ramen. Utskottetser mycket positivt på förslaget i propositionen om att införa en sammanhållenekonomisk planeringsram för den civila delen av totalförsvaret och biträderäven regeringens förslag i fråga om finansieringsprinciper ochpriskompensationssystem. Regeringens förslag beträffande ram ochramkonstruktion är enligt utskottets mening ägnat att främja en rationell ochflexibel planering varigenom möjligheterna ökar att under en försvarsbeslutsperiodsuccessivt bedöma hur ett fattat försvarsbeslut bäst skall kunna praktisktförverkligas. Inom planeringsramen kan medelsförbrukningen förskjutas såvälmellan olika budgetår som mellan olika områden. Genom tillkomsten avöverstyrelsen för civil beredskap har skapats ett instrument för ÖCB har uppgiften att lämna regeringen förslag FöU1986/87" 11 till ramfördelning och därvid eftersträva en fördelning som påkort och medför bästa möjliga balans mellan och uthållighet vid deolika civila totalförsvarsfunktionerna. Härtill kommer möjligheterna att -utöver planeringsramen utnyttja medel som, enligt vad som framgår av totalförsvarspropositionen,frigörs genom försäljning av vissa lager. Utskottet anser att regeringen ärligen bör redovisa förriksdagen hur planeringsramen och avsedda medel utanför denna har utnyttjats.Med hänsyn fill de angelägna behov som föreligger inom det civila försvaret börenligt utskottets mening eftersträvas att ingen del av den prisomräknade planeringsrameneller av därutöver avsedda resurser kvarstår outnyttjad vid femårsperiodensslut, I anslutning till vad som här anförts om regeringensförslag till ekonomisk ram och konstruktion av denna vill utskottet ta upp tvåmotionsyrkanden som rör skyddsrumsbyggandet, I motion FÖ120 (s), yrkande 2, behandlas frågan omresurser till skyddsrumsbyggandet. Motionärerna ifrågasätter om det förnärvarande finns underlag att långsiktigt ange de exakta besparingar som dennyinrikt-ning av skyddsrumsbyggandet som anges i propositionen kan ge upphovtill och understryker att det självfallet måste undvikas att allvarliga bristeruppstår och att nya bristområden tillskapas.Motionärerna säger sig därför utgå ifrån att den närmare fördelningen inom denföreslagna ramen för civilt totalförsvar kommer att göras så att de nyariktlinjerna för skyddsrumsbyggandet kan förverkligas, Dé hemställer om ettuttalande av med denna innebörd. I den moderata partimottonen Föl28 anförs, med instämmandei propositionens förslag i denna del, bl, a, att en ny prövning bör ske avmedelstilldelningen för skyddsrumsbyggande och andra skyddsåtgärder sedan deni proposittonen aviserade översynen av de regionala mål- och riskanalysernagenomförts. Motionärerna anser att bör göra ett tillkännagivandehärom. Utskottet anser emellertid inte att det finns anledningtill något riksdagsuttalande med anledning av nämnda rriotionsyrkanden,eftersom kärnan i det önskemål som framförs får anses väl tillgodosedd av vadsom uttalas i propositionen beträffande dels den sammanhållna ramen och desstillämpning , dels behovet av mål- och riskanalyser samt studierav befolkningens totala skyddsbehov. Utskottet utgär ifrån, med hänvisning tillvad som fidigare framhölls beträffande möjligheterna till flexibel medelsanvändning,att medelstilldelningen lill skyddsrumsbyggandet inom ramen för det civilaförsvaret kommer att kunna påverkas av den prövning som sker sedan resultatenav nämnda utredningar har redovisats. Utskottet anser på denna grund att häraktuella motionsyrkanden bör avslås, men vill i detta sammanhang ånyounderstryka värdet av en samlad ekonomisk ram för en rationell och flexibelplanering. I några motionsyrkanden framförs invändningar motmedelstilldelningen till och fördelningen inom de civila delarna avtotalförsvaret. I mofion Föl61 (s) yrkas att uttalar sig för attdet civila försvaret för bör få disponera 600 milj. kr. förslagoch att minskningen av bemyndigandebehovet FöU 1986/87'11begränsas till 750 milj. kr. Enligt motionärernas mening är tillgången tillkvalitativt tillfredsställande skyddsrum en viktig faktor för befolkningensfilltro fill försvaret. De anser därför att den föreslagna minskningen av detcivila försvarets resurser bör begränsas till totalt 650 milj, kr. Skyddsrumsbyggandeti riskområden bör enligt motionen disponera 500 milj. kr. utöver regeringensförslag medan 100 milj. kr. utöver regeringens förslag bör anslås tillförnyelse av civilförsvaret.