bet · GA01KU29 · 1986-12-31 00:00:00 — I propositionen föreslås revisorers nuvarandeinstruktion bli ersatt med en ny lag, vilken förutom föreskrifter om de utökadebefogenheterna också innehåller en del formella ändringar. mening kan det i samband med en sådan mer genomgripande översynav revisorernas instruktion finnas skäl att även beakta behovet av andraändringar. Så t.ex. finns i revisorernas organisation ettsårskilt arbetsutskott som bl.a. ansvarar för administrativa frågor och beredervissa ärenden såsom remisser m.m. I arbetsutskottet ingår revisorernasordförande, de båda vice ordförandena, ytterligare en revisor samt chefen förrevisorernas kansli. Med hänsyn till den betydelse arbetsutskottet numera harför revisorernas löpande verksamhet kan det enligt finansutskottets meningfinnas skäl att i instruktionen ta in en föreskrift om att ett sådantarbetsutskott skall finnas. Affärsverkenoch deras dotterbolag 1986/87:29 I propositionen behandlas också vissa frågor rörandeaffärsverken och deras föreslås att ett affärsverk och dess dotterbolag i fortsättningen skallbehandlas som en affärsverkskoncern. I konsekvens med detta synsätt föreslåsRRV:s nuvarande ansvar för den externa granskningen av affärsverken bli utökattill att omfatta koncernerna i deras helhet. Affärsverkens egnainternrevisionsorgan ges möjlighet att under verkschefensjälvständigt revidera hela koncernen. har för sin del inget att erinra motpropositionens förslag i dessa delar. På förslag av finansutskottet avslog våren 1986två under allmänna motionstiden väckta motioner om den statligarevisionsverksamheten (FiU 1985/86:23, rskr. I motionerna -1985/86:Fi402 av m.fl. (m) och 1985/86:Fi407 av () - begärdes bl.a. att en översyn skulle göras med sikte påatt stärka kontrollmöjligheter genom att helt eller delvis föra överRRV:s förvaltningsrevisionella resurser på . I avvaktan påstatsmakternas behandling av verksledningskommitténs förslag kunde utskottetinte tillstyrka bifall fill motionerna. I de nu aktuella motionerna Fi406 av m.fl.(m) och av m.fl. (m) föreslås ånyo att ansvaret förförvaltningsrevisionen förs över på revisorer. Liknande, men intelika entydigt uttalade krav redovisas i motionerna Fi415 av . (fp) och K109 av och (). I dessa motionerförordas att ansvaret för den statliga förvaltningsrevisionen i högre grad ännu bör ligga på , vilket enligt motionärerna innebär att en del avRRV:s uppgifter förs över på . I motion K113 av tredje vice talmanBertil Fiskesjö m.fl. (c) framhålls värdet av att det finns två av varandraoberoende revisionsorgan. Propåer som förekommit om en sammanslagning av riksdagensrevisorer och RRV avvisas. Motionärerna tycker att det är bra om RRV:skapacitet kan utnyttjas även för beställningsuppdrag åt regeringen, men ansersamtidigt att det är mycket angeläget att dessa uppdrag inte inkräktar på RRV:sinifiativverksamhet. förslag tas nu upp till behandlingi propositionen. Beträffande RRV framhåller föredraganden att han ser det somväsentligt att verket kan planera och genomföra egeninitierad revision enligtnuvarande ordning. finns det emellertid enligt hans mening ett behovav att på ett bättre sätt än nu ta till vara resultaten och erfarenheterna avgranskningen samt att kunna utnyttja RRV:s revisionella kompetens för särskildagranskningsinsatser. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att regeringenskall kunna uppdra åt RRV att genomföra projekt som omfattar bl.a. hela ellerdelar av verksamheter vid en viss myndighet. Resurser för sådana insatser bör,vid behov och efter prövning, kunna ställas till RRV:s förfogande från andraanslag på statsbudgeten. förordasatt en särskild inkomstpost med ett formellt belopp på . skall KU1986/87:29 föras upp under RRV:s anslag. får med anledning av dessa förslag anföraföljande. På riksdagsområdet har nyasamverkansformer utvecklats mellan revisorer och utskott.De innebär att revisorerna regelmässigt inhämtar förslag till nyagranskningsärenden från utskotten och att resultatet av revisorernasundersökningar delges . De synpunkter som revisorerna för fram kommerdärigenom alltid upp till behandhng i utskotten. Det erfarenhetsutbyte som pådetta sätt kommit till stånd mellan och dess revisorer är enligtfinansutskottets mening av stort värde. Utskottet ser det därför som angelägetatt dessa kontakter inte bara vidmakthålls utan också fördjupas och byggs ut. I likhet med har regeringen ett berätfigat behovav att kunna utnyttja egen förvaltningsrevisionen expertis. Det har således,som utskottet ser det, ett värde i sig att det finns två av varandra oberoenderevisionsorgan vilka från skilda utgångspunkter kan ta upp olika förhållandentill granskning. revisorer svarar med sin granskning för en mycketviktig del av kontrollmakt. RRV:s förvaltningsrevision utgör å andrasidan ett viktigt underlag för de initiativ till förnyelse och omprövning avstatlig verksamhet som det ankommer på regeringen att ta. Uppmärksammas bör också att RRV fått ettdirekt ansvar för redovisningsrevisionen av de statliga myndigheterna. Dåinordnades nämligen de tidigare fristående revisionskontoren i . Syftet med denna omläggning var bl.a. att man genom att samlaansvaret för förvaltnings- och redovisningsrevisionen under en huvudman villefå fill stånd ett ökat erfarenhetsutbyte och en bättre samordning av resurser.Även dessa omständigheter talar således för att RRV även i fortsättningen börkunna bedriva förvaltningsrevision. anser mot denna bakgrund att RRV inte börfrånhändas något förvaltningsrevisionellt ansvar. Motionerna Fi406, K115, Fi415och K109 inrymmer alla förslag om att ansvaret för förvaltningsrevisionen helteller delvis skall föras över på revisorer. Dessa motionsyrkandenbör därför enligt finansutskottets mening avstyrkas. Med hänsyn till de erfarenheter som gjorts påriksdagsområdet ser finansut skottet det som värdefullt att det även på regeringsområdet kan utvecklas nya kontaktformer som bidrar till att resultatet av RRV;s granskning kan tas tillvara på ett bättre sätt. Utskottet biträder därför förslaget ipropositionen om att regeringen skall kunna utnyttja RRV för särskilda granskningsupp drag. I och med att dessa insatser avses bli finansierade i särskild ordning torde regeringsuppdragen inte komma att inkräkta på den revision som kommer till stånd på RRV:s eget initiativ. Det torde därför inte heller - såsom befaras i motion K113 - föreligga någon risk för att RRV:s självständighet skulle gå förlorad. anser det med hänsyn härtill inte behövligt att genom ett särskilt uttalande begär att det av RRV:s kommande instruktion skall framgå att RRV:s egen initiafivverk- samhet bör ges högsta prioritet. Enligt utskottets mening finns det därför inte anledning att biträda yrkande 3 i motion K113. 5 1986/87 4saml. Finansutskottethar för sin del inte något att erinra mot den i propositionen KU 1986/87:29föreslagna medelstilldelningen till RRV. föreslår därföratt .Bilaga 1 biträder regeringens förslag attriksdagen skall anvisa ett ramanslag av . tillriksrevisionsverket för /88. I likhet med föredraganden anser finansutskottet att intebara RRV utan även övriga s.k. stabsmyndigheter fyller en viktig funktion iarbetet med att förnya den offentliga sektorn. Sålunda bör enligt utskottetsmening även det utrednings- och utvecklingsarbete som bedrivs inomstatskontoret, (), statensarbetsmarknadsnämnd (SÄMN) och () knytas närmareutvecklingsarbetet inom . Såsom framhålls i propositionen ärdet angeläget att regeringen kan ta till varastabsorganens kunnande, eftersom dessa myndigheter kompletterarregeringskansliet och är viktiga som kunskapsförstärkning i regeringensarbete. I avsnittet om ledningsfunktionens utformning i myndigheternaanförs att ett parlamentariskt inflytande ter sig främmande när det gällerregeringens stabsmyndigheter, men det kan ändå aktualiseras för RRV. Detankommer på regeringen, sägs det i propositionen, att närmare klargöra detta ianslutning till att nya instruktioner beslutas. I motion KllO av () anförs bl.a. att sålänge statskontoret har kvar metodfrågor och är sammanhållande organ förADB-anskaff-ningen finns det skäl att också den politiska oppositionen gesinsyn och inflytande på verksamheten genom lekmannastyrelse såsom i andra myndigheter. Utskottet anser det värdefullt att råden vidriksrevisiönsverket och statskontoret ges en bred och allsidig sammansättning.Det kan bidra till att öka insynen i verksamheten samt sprida värdefull kunskapoch inforniation om verksamheten. Råden kan genom sin medverkan bidra till attge frågorna en vidare belysning och allsidigare behandling. Utskottet villdärför förorda att råden ges en bred och allsidig sammansättning medparlamentarisk representation. I propositionen föreslås att skallomfatta affärsverken och att affärsverkens dotterbolag skall anslutas tillArbetsgivarföreningen . Utskottet vill med anledning härav anföra att det ivissa fall kan vara orationellt att affärsverkens förvaltningsutövandedotterbolag är anslutna till en annan arbetsgivarorganisation än affärsverketsjälvt. De anställda har också intresse av att genom sin fackliga organisationmöta en arbetsgivarorganisation i både lokala och centrala förhandlingar.Utskottet anser därför att frågan om arbetsgivartillhörighet inte bör avgörasgenom ett principuttalande av . Treårigabudgetramar KU 1986/87:29 inleddes vid sex myndigheter enförsöksverksamhet med treåriga ' budgetramar. Den har senare utökatstill att omfatta ytterligare elva myndigheter och fyra domstolar. I propositionen aviseras en fortsatt utökning och fördjupning av verksamheten. Avsikten med försöksverksamheten är att få till stånd enökad långsiktighet i myndigheternas planering. Man vill genom den också öppnamöjlighet för statsmakterna att mer ingående pröva vilken inriktning ochomfattning verksamheten vid resp. myndighet skall ha under en kommande treårsperiod.I försöksverksamhetens förlängning förutsätts sålunda varje myndighet bliföremål för en fördjupad budgetprövning . I och med att dennamyndighetsvisa process spi-ids ut över treårscykeln bibehålls en mellan årenjämn arbetsbelastning i och . Försöksverksamheten befinner sig ännu i ettinledningsskede, och det är därför för tidigt att bedöma resultatet av vad somhittills uppnåtts. För vidkommande öppnar sig emellertid nyaperspektiv. Rätt utnyttjat skulle - som finansutskottet ser det - systemet medtreåriga budgetramar inte bara kunna stärka möjligheter tillkontroll och styrning av förvaltningen. Det skulle också kunna bidra till att riksdagensbudgetprövning underlättas. ser det därför som angeläget attförsöksverksamheten fortsätter och fördjupas. Av propositionen framgår attsamspelet mellan departement och myndigheter måste utvecklas och förbättras.Fackdepartementen bör ges ett större ansvar och en ökad initiativskyldighet.Särskild omsorg behöver ägnas åt de myndighetsspecifika direktiven. mening är det angeläget att man i det fortsattautvecklingsarbetet eftersträvar att finna enkla och smidiga lösningar.Utskottet delar därvid föredragandens uppfattning att det är väsentligt att derufiner som myndigheter och regeringskansli utformar för denna treårigabudgetprocess resulterar i en totalt sett väsentligt lägre arbetsinsats förbudgetarbetet än vad som kunnat uppnås med den årliga granskningen. Främstgäller det att finna former för en kraftigt förenklad mellanårsgranskning. Försöksverksamheten omfattar än så länge endast verksamhetsom finansieras över myndigheternas anslag för förvaltningskostnader. I motionK105 av () framhålls att det är önskvärt att flerårsbedömningarkan göras inte bara på förvaltningskostnader utan också på sakanslag, dvs. demedel av huvudsakligen bidragskaraktär som myndigheterna administrerar. Motionärenföreslår därför att försöksverksamheten skall utsträckas till ätt omfatta ävenflerårsramar för sakanslag. Såsom framgår av propositionen har folkstyrelsekommitténtagit upp samma fråga i sitt betänkande (SOU 1987:6) Folkstyrelsens villkor.Kommittén förordar därvid att systemet med treåriga budgetramar efter handutsträcks även till sakanslagen. I propositionen framhåller föredraganden attdet finns anledning att återkomma till dessa frågor då remissbehandlingen avfolkstyrelsekommitténs förslag slutförts. Eftersomregeringen sålunda redan har sin uppmärksamhet riktad på den fråga sommotionären aktualiserar finns det enligt finansutskottets mening KU1986/87:29 inte anledning för att nu göra ett uttalande i ärendet.Motion K105 Bilaga 1 bör sålunda avstyrkas. En övergång till fleråriga budgetramar ställer nya krav påmyndigheternas verksamhetsplanering och redovisning. Lämpliga produktivitets-och effektivitetsmått bör utvecklas. Inom statskontoret har en metod förproduktivitetsmätningar i offentliga förvaltningar utarbetats. Den harutnyttjats i den pågående försöksverksamheten. Det finns som utskottet ser detinte anledning befara, som görs i motion (vpk), att man därvid direktöverför kommersiella företagskriterier utan hänsynstagande till de speciellaförutsättningar och uppgifter som gäller för offentlig förvaltning. Såsomframhålls i propositionen kommer metoder av detta slag att vidareutvecklas somett stöd för myndigheternas resultatredovisning och uppföljningsarbete.Utskottet anser mot bakgrund härav att några initiativ inte bör tas medanledning av motion (vpk) yrkande 4. De frågor som propositionen behandlar i detta sammanhanghar utskottet i den mån det tillhör utskottets beredningsområde behandlat ibetänkande FiU 1986/87:10 (s. 41-43,83-84), Utskottet hänvisar till dennabehandling. De specialdestinerade statsbidragen till kommuner berörs imotion (vpk). Motionärerna säger sig vara bestämda motståndare till attminska specialdestineringen, eftersom man ser denna typ av bidrag som ettviktigt styrinstrument. vill med anledning härav nämna attutskottet i sitt betänkande om bidrag och ersättning till kommuner (FiU1986/87:20) behandlat samma ämne. har därvid avstyrkt fleramotioner med krav på en avveckling av de specialdestinerade bidragen. Utskottethar framhållit att detta inte hindrar att bidragens utformning ochomfattning kan behöva ses över och ändras. Eftersom motionärernas synpunkter iallt väsentligt därmed är tillgodosedda finns det enligt finansutskottetsmening ingen anledning att göra ytterligare ett uttalande av det slag sombegärs i motion (vpk) yrkande 1. I motion Fi408 av () och ()hemställs att som sin mening skall ge regeringen till känna vad somsägs i motionen om behovet av auktoriserade revisorer för varjeförsäkringskassa. Enligt motionärerna måste större säkerhet skapas i revisionenav försäkringskassorna. Den s.k. har i sitt framlagdabetänkande - (Ds C 1987:2) Revisionen av försäkringskassorna, m.m. - föreslagitatt staten helt skall ta över ansvaret för externrevisionen avförsäkringskassorna. Den nuvarande ordningen med revisorer utsedda avlandsting/kommunfullmäktige bör enligt kommittén inte behållas. I stället börRRV genom sin revisionsenhet vid ensam svara för denexterna gransk- Utredningen anser att RRV:s resurser härför bör ökas KU1986/87:29 med ca 1 milj. kr. förslag är under beredningi . I avvaktan på ett slutligt ställningstagande frånregeringens sida bör inte vidta någon åtgärd i denna fråga. MotionFi408 bör därför enligt finansutskottets mening inte bifallas. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), i (s), (), i (vpk), (), HugoHegeland (m), (), (), () ochLennart (). (), (), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar med rubriken och på s. 5 slutar med "/88" bort haföljande lydelse: 11 kap. 4 § regeringsformen föreskrivs att riksdagengranskar rikets styrelse och förvaltning. förvaltningsekonomiskakontroll inskränker sig i huvudsak till den granskning som revisorermed sina begränsade resurser kan svara för. Makten över statsfinanserna tillkommer grundlagsenligtriksdagen. Det är som beslutar om skatt till staten och som ansvararför statsupplåningen. bestämmer vidare till vilka beloppstatsinkomsterna skall beräknas och anvisar anslag fill angivna ändamål. Dessabeslut tas av upp i statsbudgeten. Anvisade medel får inte användaspå annat sätt än har bestämt. fastställer också grundernaför förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. Med hänsyn till de befogenheter som har i dessaavseenden anser finansutskottet det naturligt att också ges ettväsentligt större ansvar för den statliga förvaltningsrevisionen. I likhet med vad som förordas i mofionerna Fi406 av LarsTobisson m.fl. (m), K115 av m.fl. (m), Fi415 av . (fp) och K109 av och () ser utskottet detsom angeläget att en grundläggande översyn företas av ansvar för denstatliga förvaltningsrevisionen. anser därför att motionärernaskrav på en sådan översyn bör biträdas av . Reformen bör syfta till att tar hela ansvaretför förvaltningsrevi- KU 1986/87:29 sionen. Vad gäller organisationen av dennarevision bör erfarenheter hämtas Bilaga 1 från andra länder med jämförbaraförhållanden. Resurserna bör dimensioneras med erfarenheter frånriksrevisionsverkets hittillsvarande arbete. Eventuellt bör resurser ochkompetens överföras från till riksdagensförvaltningsrevision. Hithörande frågor har utretts desenaste decennierna. Ett omfattande utredningsmaterial finns att tillgå.Förslag bör därför kunna läggas fram för . Vid utarbetandetav förslaget bör - med hänsyn till att frågan direkt berör ett organ- företrädare för riksdagspartierna delta. I avvaktan på resultatet av en sådan översyn bör RRVanvisas medel i enlighet med propositionens förslag. föreslår därför att skall anvisaett ramanslag av . fill för budgetåret1987/88. . och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande på s. 4 som börjar med "Med hänsyn"och slutar med "motion K113" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till de erfarenheter som gjorts påriksdagsområdet ser finansutskottet det som värdefullt att det även påregeringsområdet kan utvecklas nya kontaktformer som bidrar till att resultatetav RRV:s granskning kan tas till vara på ett bättre sätt. Det finns emellertiden risk förknippad med att RRV knyts närmare regeringen och i vissa avseendenblir ett serviceorgan åt departementen. Självständigheten kan gå förlorad.Enligt utskottets mening är det angeläget att uppdragen till regeringen inteinkräktar på verkets egen initiativverksamhet. Regeringsuppdragen bör därförfinansieras utanför det ordinarie förvaltningsanslaget. Det år också viktigtatt utforma verksinstruktionen för RRV så att verkets revisionsverksamhet geshögsta prioritet. anser att vad utskottet här anfört medanledning av motion bör ges regeringen till känna. (), (), (),() och () anser att den del av utskottetsyttrande på s. 5 som börjar med "Utskottet anser" och slutar med"parlamentarisk representation" bort ha följande lydelse: Frågan om ledningsfunktionens utformning i myndigheternabehandlas av . har därför ingen anledningatt ta ställning till vare sig propositionens förslag eller förslaget i motionKllO. AnneWibble (fp), (), . (), 1986/87:29Hegeland (m), (), () och 1 (fp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med"vill" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: delar inte motionärernas uppfattning.Utskottet anser att kommunbidragssystemet bör ges en mer generell utformning.Systemet med specialdestinering av bidrag bör därför minska i omfattning. Ombidragen till kommunerna i ökad utsträckning ges utan villkor ökar enligtutskottets uppfattning möjligheterna för kommunerna att utnyttja resurserna påett effekfivt sätt. Utskottet anser således att en större andel avbidragsgivningen från staten fill kommunerna i huvudsak bör ske inom ramen förett nytt skatteutjämningssystem. Utskottet vill således från.sinautgångspunkter förorda att avstyrker motion (vpk)yrkande 1. Lagutskottetsyttrande ku 1986/87:29 om ledning av den statliga förvaltningen (prop.1986/87:99) har berett lagutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen jämte motioner. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1986/87:K105 av (), 1986/87:K106 av (),1986/87:K107 av (), 1986/87:K108 av m.fl.(s), 1986/87:K109 av och (båda fp), 1986/87:K110 avRune (), 1986/87:K111 av m.fl. (fp), 1986/87:K112 avLars m. fl. (vpk), 1986/87:K113 av m. fl. (s),1986/87:K114 av m. fl. (s) och 1986/87:K115 av . (m). har beslutat att avge yttrande överpropositionens avsnitt om konsumentinflytande (s. 124-125). Propositionen har iden delen inte föranlett något motionsyrkande. I propositionen föreslås såvitt nu är i fråga attriksdagen godkänner de allmänna riktlinjer för affärsverken och derasdotterbolag som förordas av civilministern. Lagutskottetfår anföra följande. När staten driver affärsmässig verksamhet och därmed kanjämställas med en privat näringsidkare gäller i huvudsak samma allmännacivilrättsliga och näringsrättsliga regler i rättsförhållandet mellan statenoch en enskild person som i rättsförhållanden mellan näringsidkare eller mellannäringsidkare och konsumenter. Villkor som rör rättsförhållandet mellan statensaffärsdrivande verk och enskilda kan ha karaktären av ett avtal mellan resp.myndighet och den enskilde och/eller vara bestämmelser av offentligrättslig artinnebärande en av staten genom regerings- och/eller myndighetsförfattningensidigt företagen reglering av villkoren. 1 den mån villkoren haravtalskaraktär kan dessa prövas med stöd av civilrättslig och näringsrättsliglagstiftning. Däremot torde det inte vara möjligt att tillämpa sådanlagstiftning vid en tvist mellan myndigheten och den enskilde i frågor somregleras i regerings- eller myndighetsförfattningar och som saknaravtalskaraktär. tog i sitt slutbetänkande (SOU1985:41) Affärs verken och deras företag upp frågan om affärsverkens kundvillkor. I betänkandet som lagts till grund för förslagen i proposifionen konstaterade 79 kommitténatt rättsförhållandet mellan affärsverk och enskilda i vissa fall jU 1986/87:29regleras genom författningsföreskrifter och i vissa fall genom avtal mellanBilaga 2 verket och kunden. Med hänsyn till att affärsverken reglerarrättsförhållandena med enskilda på ett oenhetligt och i vissa fallslumpmässigt sätt förordade kommittén att befintliga bestämmelser borde sesöver och ges en sådan utformning att de tveklöst kan anses som avtalsvillkor. Ipropositionen framhåller departementschefen att det är önskvärt att en bättreordning kommer till stånd och att formerna för affärsverkens reglering bör hasin utgångspunkt i rättsförhållandets karaktär. I de fall rättsförhållandet kananses vara av privaträttslig art bör enligt departementschefen det om möjligtregleras i avtal mellan kunden och affärsverket, och han avser att verka föratt en genomgång med denna inriktning kommer till stånd. Departementschefenanser vidare - i likhet med verksledningskommittén - att kundråd bör finnas vidi första hand postverket, och SJ. Utskottet erinrar om att frågor som rör rättsförhållandetmellan affärsverk och enskilda tidigare aktualiserats i med anledningav motioner om statens skadeståndsansvar i affärsmässig verksamhet (se senastLU 1986/ 87:16). Utskottet har därvid konstaterat att konsumentverketsmöjligheter att påverka innehållet i ansvarighetsvillkor är begränsade närvillkoren regleras i en författning. Utskottet, som hänvisat tillverksledningskommitténs förslag, har påpekat att ett genomförande av förslagetskulle innebära en påtaglig förbättring av konsumenternas ställning genom attbl. a. de villkor som tillämpas av statens affärsdrivande verksamhet i ökadomfattning kan bli föremål för granskning av ochkonsumentombudsmannen samt prövas av . Mot denna bakgrundnoterar utskottet med tillfredsställelse att departementschefen har för avsiktatt verka för att rättsförhållanden av privaträttslig art mellan affärsverk ochenskilda regleras i avtal. Utskottet vill understryka att en utveckling mot enökad avtalsreglering inte bara är motiverad med hänsyn till att affärsverkenskundvillkor bör kunna prövas enligt den näringsrättsliga lagsfiftningen.