bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — De i sammanhanget behandlade motionerna bör med hänvisningfill det anförda inte föranleda någon åtgärd. I län har den senare del avtagandebefolkningstillväxten vänts till flyttningsförluster och minskadeinvånarantal. Arbetsmarknadsläget i länet är skiftande med en arbetslöshet somi ett par kommuner ligger en procentenhet högre än riksmedeltalet och iLjusnarsberg t. o. m. . Några kommuner har däremot en arbetslöshet somligger vid eller under riksmedeltalet. Andelen personer i arbetsmarknadsåtgärderligger klart över riksgenomsnittet. har en liknande befolkningsutveckling somÖrebro län. Flyttningsförlusterna var dock betydligt större. Arbetslösheten ligger liksom i län generellt sett över riksgenom snittet. Ingen kommun hade dock en arbetslöshet överstigande 82 men inte heller enarbetslöshet som underskred riksgenomsnittet. AU1986/87:13 Andelen personeri arbetsmarknadsåtgärder är i stort sett densamma som för riket i övrigt, medanandelen förtidspensionärer är förhållandevis hög. Värmlandfick , trots det ogynnsamma arbetsmarknadsläget, ett mindreflyttningsöverskott. Det oaktat fortsatte 1970- och 1980-talensbefolkningsminskning. Länet hade den jämte nästhögsta arbetslösheten i landet efter . Andelen personer iarbetsmarknadsåtgärder är också hög. och kommuner redovisar enarbetslöshet som överstiger , och några kommuner (däribland ) har enarbetslöshet . Även i detta län är sysselsättningsbilden dock någotsplittrad genom att det finhs tre kommuner med en arbetslöshet som ligger straxunder riksgenomsnittet. Kopparbergslän hade i motsats till en inte obetydlig folkökning under1970-talets senare del. Därefter har utvecklingen varit negativ medflyttningsförluster som fortsatt . Arbetslösheten ochandelen personer i arbetsmarknadsåtgärder är något lägre än i men förlänet som helhet betydligt över riksgenomsnittet - flera kommuner har sålundaen arbetslöshet med . Liksom i finns det tre kommunermed en arbetslöshet som är lägre än den genomsnittliga. BengtWittbom m. fl. (m, fp) föreslår i motion 1986/87: A496 ett uttalande frånriksdagen i anslutning till vad som i motionen anförts om att stärkautvecklingskrafterna i län genom en sänkning av främst marginalskatteroch kommunalskatter. De specialdestinerade statsbidragen till kommunerna börutformas sä att de inte gynnar stora kommuner på bekostnad av de små. Vidareföreslår motionärerna en sänkning av arbetsgivaravgifterna iHällefors, samt delar av inom ramen för desamlade regionalpolitiska anslagen. Motionärerna anser attarbetsförmedlingsmonopolet bör hävas för att öka effekfiviteten i tillsättandetav lediga platser, att - såsom tidigare nämnts - regionalpolitiskt stöd bör gestill privatläkaretableringar i länets glesbygd samt att möjligheter bör skapasför ett bredare serviceutbud i länet. Detta avses ske genom särskilda programsom stöder anställda i kommuner och landsting att starta egna företag i sinatidigare yrkesområden. och () föreslår i motion 1986/ 87: A471 riktadeinsatser för kvinnor pä och utanför arbetsmarknaden i . Häriskall ingå att beslutsunderlag och statistik utformas så att kvinnornasspeciella situation uppmärksammas, åtgärder för att bredda näringslivet ilänet, bl. a. genom att mer statlig verksamhet tillförs detta, samt ökadinformation till flickor för att intressera dem för tekniska och yrkestekniskautbildningar. Vidare uttalar motionärerna att AMU-kurserna bör göras lättaretillgängliga samt att insatser och projekt bör samlas i en gemensam"bank" så att man kan dra nytta av de erfarenheter som gjorts i denfortsatta verksamheten. Imotion 1986/87: A492 av m. fl. (m, fp) föreslås åtgärder för att skapa ökad sysselsättning och bättre framtidsbefingelser i Värm land. Motionärerna pekar därvid på betydelsen av omfattande och kvalifi cerade utbildningsresurser för industrins utvecklingsmöjligheter, behovet 83 av en förbättrad vägstandard och ökat stöd till turism. m. fl. (s) förordar i mofion 1986/87: A493 ett ökat stöd AU1986/87:13 fill satsning på värmländska teknikcentrum, av vilka de i ,, och bedöms kunna spela en nationell roll. Ävenandre vice talman och () framhåller i motion1986/87: A480 behovet av fortsatt utveckling av teknik-centrum i Värmlandliksom i . Dessutom bör utbildningen av ingenjörer öka. Motionärernaföreslås härutöver en upprustning av väg-och telenäten i och . BjörnSamuelson (vpk) föreslår i motion 1986/87: A432 ett utvecklingsprogram förVärmland för att bryta den kolonialpolitik som enligt motionären tidigareöverheten och kapitalägarna bedriver gentemot länet. Som punkter iprogrammet föreslås en utveckling av länets högskola, översyn av länets hårtnedslitna kommunikationssystem, insatser för att tillvarata vindkraftteknik, ensärskild handelskammare och ett utvecklingscentrum för jord-, skogs- ochträdgårdsnäringarna. Programmet innefattar även den i det följande behandladefrågan om laxfonden i . m.fl. (s) yrkar i motion 1986/87: A402 pa ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av regionalpolitiska insatser i län.Motionärerna utgår därvid från en av arbetarrörelsen i framtagen planUtveckla . De menar att vissa delar av planen kommer att tillgodoses,bl.a. genom den i budgetpropositionen aviserade satsningen på vägnätet iskogslänen. Men härutöver behövs,bättre försörjning med riskkapital samt stödtill upprustning och nybyggnad av industrilokaler. Vidare föreslårmotionärerna utflyttning av statliga verksamheter till länet och stimulans tillkunskapsintensiva och tjänsteproducerande företag att söka sig ut urstorstäderna. Härjämte aktualiserar motionärerna behovet av bättrejärnvägsförbindelser, bättre möjligheter till kombinationsarbete m. m. KarlBoo och () föreslår i motion 1986/87: A415 attmöjligheterna för den mindre företagsamheten i länet förstärks genom attsjukförsäkrings- och sociala kostnader helt slopas för en anställd utöver företagaren.Syftet härmed är att stimulera egenföretagarna att anställa enstakamedarbetare. Vidare förordas att den särskilda arbetsgivaravgiften på lättasför egenföretagare genom att man inför ett avgiftsfritt schablonbelopp på50000 kr. Defyra län som behandlas i detta avsnitt har det gemensamt att betydande delarav dem ingår i Bergslagen. Länens problem med vikande befolkningsunderlag ochsviktande sysselsättning hänger alltså till del stor del ihop medBergslagsproblematiken som beskrivits i ett föregående avsnitt. Den häraktuella framställningen är därför närmast att se som en komplettering av dentidigare framställningen. Idet föregående har också från mer principiella utgångspunkter berörts en del av de åtgärder som man i de här föreliggande motionerna vill pröva på den regionala nivån. Det gäller de skatte- och avgiftsfrågor som har tagits upp i motionerna A496 (m) beträffande län och A415 (c) beträffande . Detsamma gäller om den i motion A496 väckta tanken på stöd tilletablering av läkarpraktik och de i motionerna A480 (c, fp) och A493 (s) beträffande aktualiserade frågorna om 84 När detgäller den i motion A471 (s) beträffande Västmän- AU 1986/87:13 land väcktafrågan om uppföljning av länsstyrelsernas inventering av kvinnornasarbetsmarknad i resp. län hänvisas till de konstateranden utskottet gör härom iavsnittet om . Utskottethar i det sistnämnda avsnittet även berört den tioårsplan för upprustning avvägnätet i landet som regeringen har aviserat. Liksom industriministern (seprop. s. 20) vill utskottet också erinra om statsmakternas tidigare beslutbeträffande utvecklingen av telekommunikationerna. Dessa beslut kommer att ledatill mycket omfattande investeringar för att ökakapaciteten i telenätet - bl. a. av hänsyn till datatrafiken - och för attmöjliggöra nya typer av teletjänster. Det är fråga om investeringar i storleken20-talet miljarder kronor. Dessa förestående åtgärder beträffande väg- ochtelenäten får anses tillgodose önskemålen om upprustning på dessa områden imotionerna A432 (vpk), A480 (fp) och A492 (m, fp). Utanatt därutöver i detalj gå in på övriga förslag i de här redovisade motionernavill utskottet hänvisa till att vissa av de föreslagna åtgärderna bör kunnahanteras i länsstyrelsernas projekt- och utvecklingsarbete med stöd av de ökademedel som utskottet avser att föreslå härför eller, alternativt, med anlitandeav de särskilda resurser som ställts till Bergslagsdelega-fionens förfogande. anfört leder sammantaget till att utskottet inte finner skäl attföreslå någon åtgärd med anledning av motionerna A402, A415, A432, A471, A480,A492, A493 och A496. Befolkningeni ökade med i runt tal 15000 personer eller avlänets befolkning. Tillväxten blev oförändrad och motsvarade tvåtredjedelar av hela befolkningsökningen i riket. Länets arbetsmarknad är landetsmest differentierade och sysselsättningsläget väsenfiigt bättre än i landet iövrigt. Den relativa arbetslösheten uppgår till hälften av genomsnittet förriket, och andelen personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är låg.Detsamma gäller om andelen förtidspensionärer, låt vara att ett par län,och , uppvisar något lägre tal. Länet,och särskilt , behandlas i fem motioner. Förslagen i tre avdem vill främja tillväxten i med hänvisning till att vadsom är bra för denna region är bra för landet i dess helhet. De två återståendemotionerna tar framför allt sikte på de obalansproblem som finns i länet. UlfAdelsohn m.fl. (m) föreslår sålunda i motion 1986/87: A463 ett tillkännagivande från om att inga åtgärder skall vidtas i syfte att bromsa tdlväxten i . Motionens motto är att regionen är motor, och det framhålls att inte konkurrerar med i första hand andra svenska städer utan med euiopeiska städer som Köpen hamn, och . Den växtkraft som finns i regionen ger positiva effekter för hela landet. Mot den bakgrunden sägs det vara allvar- 85 ligt att regeringen vidett flertal tillfällen har sökt bromsa AU 1986/87:13utvecklingen i huvudstadsregionen. 1 stället bör föras en ny-politik som öppnarmöjligheterna för denna region och leder till att den blir en inre kärna i enframtida Mälarstad. Yrkandenframställs i motionen, med syfte att konkretisera en sådan politik utöver detnyss redovisade. Sålunda föreslås att i ett tillkännagivande tillregeringen pekar på de hinder för tillväxten av den privata tjänstesektorn somskapas av politiska regleringar och offentliga monopol på en rad områden, somsjukvård och omsorg. Vidare framhålls att flexibiliteten på regionens delvismycket specialiserade arbetsmarknad skulle ökas om ett system med privata ochspecialiserade arbetsförmedlingar kunde prövas. Det bör uppdras åt regeringenatt lägga fram förslag till ett system med sådana förmedlingar. motionen aktualiserad fråga om skärgårdsbefolkningens försörjningsmöjligheterbehandlas i den följande framställningen. I övriga delar är motionen hänvisadfill en rad andra utskott. () kritiserar i motion 1986/87: A443 att industriministernframfört tanken på en särskild skatt på företag i samt attbegränsningar görs av byggandet för industriella ändamål med hänsyn till attbostadsbyggandet skall prioriteras. Motionären säger sig vara medveten om atten expansiv utveckling i kan skapa irritation i övriga delar avlandet. Men en sådan utveckling är bra för hela , och därför börregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av en godtillväxt i . ÄvenYlva m. fl. (fp) understryker i motion 1986/87: A497 att det förSverige som helhet är bra om får utveckla det man är bästpå. Det innebär bl. a. att huvudstadsregionen bör inrymma en betydandeadministrativ verksamhet. Det är också rimligt att regionen är ledande, meninte dominerande, inom kulturliv och teknologisk utveckling. Däremot ansermotionärerna att det inte finns anledning att i med särskildamedel försöka hålla kvar tillverkningsindustri som annars skulle söka sig tillområden med bättre tillgång på arbetskraft. Motionärerna begär att vad deanfört i denna del av motionen skall delges regeringen. Därutöver föreslås etttillkännagivande om behovet av utveckling i . En välutveckladhuvudstadsregion sägs vara en förutsättning för att skall kunna hävdasig i konkurrens med övriga storstäder i och är därmed av intresse förhela landet. Mot den bakgrunden avvisas tanken på någon form av"straffbeskattning" av företag och biltrafik i förespråkar motionärerna att regionen får en större andel statligainvesteringar, särskilt på trafiksidan, i förhållande till de skatter sominvånarna betalar in. Imotionerna 1986/87: A458 av och son (s) samt 1986/87: A405 av och () upp märksammas som nämnts obalansproblemen i . Dessa pro blem bedöms i motion A458 (s) som svåra, och de påkallar därför statliga ingripanden. Man har en överhettning i som är kon centrerad till vissa gynnade områden som utgörs av och zonen ut mot med starka ekonomiska och sociala 86 skillnader mellan dekommuner som gynnas resp. missgynnas av utveck- AU 1986/87:13 lingen. För attbryta den alltmer tilltagande obalansen föreslår motionärerna bl.a. attregionen får ökade möjligheter att påverka förläggningen av statligaverksamheter. Vidare föreslås statlig medverkan till utveckling av resurser ide svagare kommunerna. Som exempel härpå nämner motionärerna upprustning avhögskoleutbildningarna i . Äveni motion A405 (c) vänder man sig mot den "oerhörda koncentration avarbetstillfällen" som sägs råda i de centrala delarna av Stockholmsregionen.Motionärerna föreslår att staten som en av de dominerande arbetsgivarna iregionen och en av de huvudansvariga för den ojämna fördelningen avarbetsplatserna tar initiativ till ett program för att omfördela sinaarbetsplatser i länet. De avvisar tanken på biltullar men finner det naturligtatt företag och institutioner som väljer att lokalisera sig till de överhettadedelarna av regionen svarar för samhällets merkostnader på grund avarbetsplatskoncentrationen. I den delen för motionärerna fram tanken på ettsystem med lägesavgifter som de föreslår att regeringen får i uppdrag attskyndsamt utreda förutsättningarna för. Systemet avses ha syftet att stimuleratill en bättre fördelning av arbetsplatser i . Även i övrigtbör staten genom sina regionala organ i samarbete med och berördakommuner stimulera näringslivets utveckling i underförsöijda regiondelar och underlättaomflyttningar av arbetsplatser. Utskottetvill först slå fast att det inte råder några delade meningar om att vårt landskalj ha en stark huvudstadsregion. De speciella förutsättningar som enhuvudregion ger som centrum för verksamheter inom administration, forskningoch utbildning skall tas till vara och användas på ett sätt som främjarnäringslivets utveckling inte bara i länet utan också i hela riket. I deföreliggande mofionerna är man, oavsett de skilda utgångspunkterna, ense omatt en god utveckling i är bra för hela landet. Detta är,som framgått i ett inledande avsnitt en mening som också utskottet delar. Vadfrågan nu gäller är om och i så fall på vad sätt man bör ingripa mot de senasteårens utveckling i . Denna utmärks, som inledningsvispåvisats, av en snabbt ökad befolkningstillväxt, som till större delen beror påinflyttning och invandring med en tilltagande bostadsbrist som följd och av enallmän expansion som i ett par av mofionerna inte utan skäl beskrivs som"överhettning". En förklaring till denna utveckling är att denpågående expansionen inom tjänstesektorn i hög grad kommit att förläggas tillStockholmsregionen. I budgetpropositionen uttalar industriministern att detdärför är viktigt att man försöker överföra en del av tjänstenäringarnastillväxt från till stödområdena. De åtgärder som i detsyftet aktualiserats i budgetpropositionen har redovisats i den föregåendeframställningen, bl.a. ökade ansträngningar från industridepartementets ochindustriverkets sida för att förmå tjänsteföretagen att förlägga en del av sinexpansion till andra regioner. För att underlätta sådana ansträngningar skallanvändas olika former av regionalpolitiskt stöd, delvis i nya former, när detgäller offentliga verksamheter som affärsverken och uppdragsmyndigheterna. Användningen avstimulanser är den ena av de två klassiska metoderna 87 för att påverka enregional utveckling i önskad riktning. Den andra meto- AU 1986/87:13 den är attmed olika medel hejda en icke önskvärd utveckling. Om det är aktuellt atttillgripa sistnämnda slag av åtgärder i är en sak sommotionärerna har delade meningar om. Motionerna A443 (m), A463 (m) och A497(fp) avvisar kategoriskt tanken på särskilda skatter eller avgifter påföretagen i regionen, medan motion A405 (c) inte är främmande för en sådanåtgärd utan tvärtom för fram ett konkret förslag till avgiftssystem. Detta ärdock endast en hypotetisk fräga i den meningen att regeringen inte har lagtfram något förslag i denna skatte- och avgiftsfråga eller ens aviserat någotsådant förslag. Det kan därför inte anses vara påkallat för att göranågot uttalande tin regeringen härom, såsom begärs i motionerna A443, A463 ochA497. Förslaget i motion A405 om "lägesavgifter" på företag iStockholmsregionens centrala delar kan visserligen bromsa utvecklingen i dessaregiondelar men har i grunden ett annat syfte, nämligen att utjämnainomregionala obalanser i länet och blir därmed en påbyggnad av deninomregionala skatteutjämning som tillämpas i . Utskottet är försin del inte berett att föreslå något initiativ med anledning avmotionen i denna del. Imotionerna A405 och A458 föreslås dessutom en bättre spridning av stafiigaverksamheter i de olika delarna av . Utskottet konstaterar attdet har funnits en strävan att omfördela de till /Solnakoncentrerade statliga arbetsplatserna, antingen till dessa kommuners merperifera delar eller till förortskommunerna. För en sådan utveckling talar intebara den i motionerna påtalade problematiken utan också statens eget intresseav att minska sina lokalkostnader. Omflyttningar av det slaget av myndigheteroch institutioner har ägt rum i viss omfattning, och det är önskvärt att defortsätter. Som framgått av vad utskottet anfört i avsnittet omdecentralisering är det dock i fråga om lokalisering av statlig verksamhet frånregionalpolitisk synpunkt anledning att i första hand pröva huruvida sådanverksamhet eller delar av den kan förläggas till andra delar av landet änStockholmsregionen. övrigt gäller åtgärder mot länets obalansproblem finns det inte skäl attfrångå den uppfattning utskottet har gett till känna, nämligen att deti just detta län måste finnas särskilt goda förutsättningar att överlåta åt deregionala och lokala myndigheterna att klara upp sådana problem. Utskottetsslutsats av det ovan anförda är att det inte kan anses vara påkallat attföreslå någon åtgärd med anledning av de i avsnittet redovisademotionerna A405, A443, A458, A463 och A497. Södermanlandslän hade en viss befolkningsökning som väntsi stagnation och flyttningsförluster. En förbättrad industrisysselsättning harmedfört att arbetslöshetsnivån har sjunkit något under riksgenomsnittet.Antalet personer i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder är i nivå med den förlandet genomsnittliga. Däremot är andelen förtidspensionerade, , högre äni alla andra län i Syd- och och t. o. m. högre än i några avskogslänen. Situationen i länets största kommun, , ärfortsatt bekymmersam med befolkningsminskning AU 1986/87:13 och med enarbetslöshet som ligger nästan en procentenhet över riksmedeltalet. Befolkningsutvecklingenpå är densamma som i . Däremot harsysselsättningssituationen förändrats i motsatt riktning. De tidigare lågaarbetslöshetstalen på ön har ökat och är nu uppe i nivå med övriga landets. Detär frapperande att ungdomsarbetslösheten ökat kraftigt och attandelen ungdomar i ungdomslag är hög. Andelen personer i åtgärder för arbetshandikappadeär högst i hela landet, som det kan noteras att andelenförtidspensionerade är förhållandevis låg. Lägeti är gynnsammare än i de båda ovan beskrivna länen med vissbefolkningsökning och med tal för arbetslöshet, personer i arbetsmarknadsåtgärderoch förtidspensionerade som ligger något under riksgenomsnittet. m.fl. (s) beskriver i motion 1986/87: A484 som ettindustrilän som fortsätter att stagnera med förloradeindustrijobb. Tillbakagången har hejdats tack vare den godaindustrikonjunkturen, men i stället har som en oroande faktor tillkommit enlång rad genomförda eller aviserade neddragningar av statliga verksamheter ilänet. Dessa redovisas närmare i mofionen. pågår inom länet,fortsätter motionärerna, trots allt i optimistisk anda en planering för attförbättra sysselsättningsläget och servicenivån. Dessa insatser kräver ettcentralt stöd. Motionärerna föreslår i enlighet härmed att klassassom en strukturomvandlingskommun för att möjliggöra ett ökat regionalpolitisktstöd till investeringar, att järnvägs- och landsvägsnäten förbättras samtfortsatt stöd till kunskaps- och teknikspridning, bl. a. i form av förstärkningav länets högskola, och fullföljande av satsningarna på alternativ energitekniki Studsvik. Enlikartad analys av läget i görs i motion 1986/ 87: A481 avKjell () med yrkande om att behovet av insatser i länet för attsäkra sysselsättningen där skall ges regeringen till känna. GunhildBolander (c) framhåller i motion 1986/87: A475 särställning iförhållande till övriga län tin följd av det geografiska läget som innebär attframför allt transportproblemen medför särskilda restriktioner. Vidare spelarlantbruket en avsevärt större roll än i något annat län. Sammantaget avden yrkesverksamma befolkningen har sin utkomst frän antingen lantbruket ellerlivsmedelsindustrin. Motionären understryker med anledning härav betydelsen avatt jordbruksproduktionen i länet kan uppehållas i de olika leden. Vidarekritiserar hon förslaget att slopa sysselsättningsstödet i stödområde C, vilketleder tin att ca 1,5 milj. kr. undandras det gotländska näringslivet. Dessutomkommer lantbruket att drabbas av en ytterligare pålaga med samma belopp genomden föreslagna höjningen av räntan på stafiiga garantilån inom lantbruket.Motionären anser att det är nödvändigt med en helhetssyn på vilka effekterolika åtgärder inom regionalpolitikens område får för och yrkar att vadsom i motionen anförts härom skall delges regeringen. NilsBerndtson (vpk) begär i motion 1986/87: A433 initiativ från regering ens sida fill ett åtgärdsprogram för att utveckla och öka sysselsättningen i 89 och för attmotverka en negativ utveckling i länet. I ett AU 1986/87:13 sådant programskall ingå planering för övergång till civil produktion av den främst militäraflygplanstillverkningen i , utveckling av livsmedelsindustrin ochvidareförädling av skogsprodukter. Motionären pekar vidare på attförutsättningar finns för att skapa ett data- och elektronikcentrum liksom ettmiljötekniskt centrum med anknytning till länets universitet. Han hänvisardessutom till olika projekt inom länets trafikplanering, bl.a. regionaltågtrafik. Motionären säger att ytterligare exempel på åtgärder kan anföras menatt det avgörande är att en samlad studie av länets struktur, särskilda problemoch förutsättningar kommer till stånd. Därigenom kan resurser samordnas ochutnyttjas på bästa sätt. konstaterade har den tidigare förhållandevis gynnsammautvecklingen på stagnerat trots de senaste årens högkonjunktur. Det ärmot den bakgrunden tillfredsställande att problemen uppmärksammats avregeringen och att statens industriverk på regeringens uppdrag utarbetat enrapport om det gotländska näringslivet (Avstamp ). I budgetpropositionenredovisar industriministern att regeringen med anledning av industriverketsförslag har beviljat sammanlagt 7,5 milj. kr..till bl. a. Utvecklingscentrum iGotland och att därutöver har tilldelats extra medel förprojektverksamhet. Vid bifall till utskottets förslag om medel till anslagetRegionala utvecklingsinsatser vidgas möjligheterna att fortsätta att ge länetett sådant förstärkt stöd. Med hänsyn härtill och till vad i övrigt anförtspåkallar motion A475 inte någon åtgärd. Kommunikationernasväxande betydelse som förutsättning för utvecklingen i de olika regionerna haruppmärksammats av industriministern i en särskild redogörelse för det aktuellaplaneringsläget på detta område (se budgetpropositionen s. 1721).