bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Om en departementsljänsteman sitter i enbolagsstyrelse inom koncernen strider det mot denna ordning. Det innebär enrisk för att ärenden förankras hos regeringen innan de beslutande organen inomverket har behandlat ärendet och delgivit regeringen sin uppfattning. Desärskilda skäl som kan motivera styrelseuppdrag kan bl. a. varaalt verket eller verkskoncernen befinner sig i en kris eller i ett strategisktomvandlings- eller utvecklingsskede. Regeringen bör då genom att utsestatssekreterare och /eller andra departementstjänstemän till styrelseledamöterkunna stärka inflytandet. Undernormala förhållanden, då verksstyrelsen i stor utsträckning arbetar på egetinitiativ med ärenden som underställs regeringen, talar jävshänsynen mot aftdepartementstjänstemän deltar i styrelsen. En departementsljänsteman har, tillskillnad från den som företräder en privat ägarmajoritet i ett bolag, inteheller sådan beslutsbehörighet att hans eller hennes ställningstagande istyrelsen utgör någon garanti för ärendets fortsatta handläggning. De allmännaresonemang om styrelsens sammansättning som kommittén för i huvudbetänkandetleder inte heller till att företrädare för bör ingå istyrelserna. En tjänsteman i bör dock självfallet kunnakallas till verksstyrelsen för att klarlägga regeringens ståndpunkt. Ibetänkandet behandlas även andra former av personalunioner (personer KU1986/87:33 sittande i såväl verksstyrelsen som i styrelsen under verket hörande Bilaga B18 A dotterbolag). I betänkandets sammanfattning anges- under rubriken och konkreta förslag - ipersonalunionsfrågan följande (s. 16): Med hänsyn till gällande jävsbestämmelser och till attstyrande och kontrollerande roller inte bör blandas ihop på olika nivåer inomkoncernen bör gälla - att utöververkschefen det normalt bör råda återhållsamhet med personalunioner mellanverksstyrelsen och dotterbolagens styrelser; - att tjänstemäninte bör upprätthålla befattning i ledande verkställande funktioner inom bådeverk och bolag om inte särskilda skäl kan anföras för detta; - att tjänstemäni endast i undantagsfall skall kunna ha uppdrag i verks-eller bolagsstyrelse inom koncernen. I propositionen med anledning av bl. a. nyssnämndautredningsbetänkande -proposition 1986/87:99 Ledning ,äv den statligaförvaltningen - tas personalunionsfrågan upp såvitt gäller förhållandetverk-bolag (s. 123 f.). Utred-ningsbetänkandels rekommendation gällanderegeringskanslitjänstemän berörs inte i propositionen. 3.3 Kommentarer till den i lämriaderedovisningen beträffande kommunikations- och industridepartemeritenstjänstemän med styrelseuppdrag 3.3.1 Myndigheter m. fl. Enligt departementsförordningen hör följande myndigheteroch andra organ under : , ,teleanslutningsnämnden, , slängselnämnden, , statensväg- och trafikinstitut, trafiksåkerhetsverket, transportforskningsberedningen. ,sjösäkerhelsrådet, handelsflottans pensionsanstalt, handelsflottans kultur-och fritidsråd, lånenämndenför den mindre skeppsfarten, , luftfartsverket, , transportrådet, buss- ochtaxivärderingsnämnden, kollektivtrafiknämnden, statens geotekniska institut,. Av de angivna organen är fyra affärsdrivande verk (postverket,, och luftfartsverket). I styrelserna för dessa verk ingår intei något fall tjänsteman från . Av de i promemorian lämnade 614 uppgifterna framgår attdet i styrelserna för de tre av de i departementsför- KU 1986/87:33ordningen uppräknade organen förekommer tjänstemän från kommunika- Bilaga B18 A tionsdepartementet, nämligen i transportforskningsberedningen (1 ledamot),mindre skeppsfarten (1 ledamot), (1ledamot). Beträffandeindustridepartementet gäller följande. Enligt departementsförordningen hörföljande myndigheter och andra organ under industridepartementet; ,sprängämnesinspektionen, geologiska undersökning, bergsstaten, , delegationen för samordning av havsresursverksamheten, nämnden förhemslöjdsfrågor, styrelsen för teknisk utveckling, programrådet förindustriell utveckling inom mikroelektroniken, statens provningsanstalt,statens mät-och provråd, statens delegation förrymdverksamhet, , patent- ochregistreringsverket, , förförsvarsuppfinningar, domänverket, affärsverket FFV, Svenska skeppshypotekska.ssan,Bergslagsdelegationen, nordisk fond för teknologioch industriell utveckling. Stiftelsen attachéverksamhet, i , , delegationen för strukturfrågor inom vissa branscher, regionala utvecklingsfonder, - Stiftelsen Industricentra,Fonden för industriellt utveckjingsarbete. Fonden för svenskt-norsktindustriellt samarbete, . Stiftelsen produktion i malmfälten.Stiftelsen Institutet för företagsutveckling. Avde uppräknade organen är två s.k. affärsdrivande verk, nämligen domänverket och affärsverket FFV. Det skall påpekas att statens verk tidigare sorterade under industridepartementet. 1987 hör emellertid detta affärsdrivande verk under miljö- och energidepar tementet. 1 styrelserna för nämnda tre verk ingår inte i något fall tjänsteman från . Av de i promemorian lämnade uppgifterna framgår 615 vidare att det istyrelserna för sju av de uppräknade organen ingår KU 1986/87:33 departementstjänstemän,nämligen i Bilaga B 18 A sprängämnesinspeklionen (1suppleant) delegationen församordning av havsresursverksamheten (1 ledamot och 1 Svenskaskeppshypotekskassan (1 ledamot) Stiftelsen attachéverksamhet (1 ledamot och SlS-Standardiseringskommissioneni (1 suppleant) Fonden för industrielltutvecklingsarbete (1 suppleant) Fonden för svenskt-norsktindustriellt samarbete (1 ledamot) Regeringenrec ovisar i en skrivelse till - (regeringens skrivelse 1986/87:20) - uppgifter om den statliga bolagsverksamheten.Av den senaste skrivelsen framgår bl.a. följande. De statliga företagenomfattar - förutom de 7 affärsverken - 8 kreditinstitut och 165 aktiebolag. De7 affärsverken och de 173 bolagen äger helt, delvis eller inneharminoritetsandelar i drygt 860 bolag (då har bortsetls från vilande bolag).Affärsverken och de 173 bolagen varierar avsevärt i storlek och representeraren mångfald olika verksamhetsinriktningar. Här finns affärsverk,kreditinstitut, industriföretag och bolag som ålagts speciella uppgifter avstaten, t.ex. och . Merpartenav ovannämnda 173 bolag faller under industridepartementet (126 st. eller drygt72 %). I dessa bolags styrelser finns sammanlagt 29 styrelserepresenlanlerhämtade från departementet (14 ledamöter och 15 suppleanter) fördelade på 21bolag. Bland dessa märks (1 ledamot och 1 suppleant) samt (1 ledamot och 1 suppleant). Motsvarande siffror förkommunikationsdepartementets del är 24 bolag (), 4 ledamotsplatser och2 suppleantplatser fördelade på 3 bolag. 3.3.3 Statligadotterbolag och dotterdotterbolag Drygt640 av de i rubriken angivna bolagen () hör under industridepartementet.Av promemorian från framgår att det i sex av dessa bolagsstyrelser förekommer sammanlagt sex ledamöter och två suppleanter hämtade frånregeringskansliet. Motsvarande siffror för del ärdrygt 125 bolag (), tre ledamöter ' och en suppleant fördelade på trebolag. PM KU 1986/87:33 till bilaga B 18 A Regleroch praxis som utvecklats vad gäller tj änstemäns medlemskap i verksstyrelseroch motsvarande liksom vissa styrelseposter Redovisningen i det följande sker i anslutning till de trefrågor i ärendet som finns i skrivelse tillkonstitutionsutskottel. 1 Reglerna för Jäv m.m. För förvaltningsmyndigheterna finns det bestämmelser omjäv i 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223). Inom gällerlagen vid handläggningen av departementsärenden, dvs. sådana ärenden sombeslutas av ett departement, en departementschef eller efter delegation av endepartementstjänsteman. Men förvaltningslagen gäller inte vid handläggning avregeringsärenden, dvs. sådana ärenden som beslutas vid ett regeringssammanträde.1 förarbetena till förvaltningslagen uttalade departementschefen (prop.1985/86:80 s. 57) att i regeringens praxis brukar förvaltningsärenden imöjligaste mån handläggas enligt samma regler som gäller för underordnademyndigheter och att någon ändring av denna praxis inte är avsedd. För arbetstagare hos staten finns - med vissa undantag,bl. a. för statsråd - ett stadgande i 6 kap. 1 § lagen (1976:600) om offentliganställning där det föreskrivs att arbetstagare ej får inneha anställning elleruppdrag eller utöva verksamhet, som kan rubba förtroendet till hans eller annanarbetstagares opartiskhet i tjänsteutövningen eller skada myndighetensanseende. Denna bestämmelse kommenteras r SAV;s cirkulär 1986 A 10 Bisysslor. Statsrådsberedningen har givit ut en skrift kallad"Förvaltningslagens tillämpning hos regeringen". Denna skriftkommenterar den gamla förvaltningslagen (1971:290), som hade motsvarandejävsbestämmelser som den nya. En ny upplaga, som behandlar den nyaförvaltningslagens bestämmelser är under utarbetande. I den nuföreliggande upplagan rekommenderas det att förvaltningslagens jävsregler följs(s. 15-18). I fråga om jäv för tjänstemän står det (s. 17 f.): "Endepartementstjänsteman, som i egenskap av styrelseledamot har deltagit ien myndighets beslut, bör alltså anses jävig, om beslutet överklagas Det kan i detta sammanhang nämnas att KU vid flera tillfällenhar tagit upp frågan om jäv för departementsljänsteman, bl. Utskottethar därvid bl.a. betonat vikten av att 5]7 statssekreterarna inte harsådana sysslor hos underordnade myndigheter att det uppkommer tvåinstansjäv. Detförekommer att departementstjänstemän är styrelseledamöter i statliga bolag.Den särskilda jävsgrunden i 4 § första stycket 2' förvaltningslagen kan då bliaktuell om tjänstemannen är behörig att företräda bolaget. Är detta intefallet, kan tjänstemannen komma att anses som jävig enligt generalklausulen ipunkt 5. Man kan emellertid i vissa fall bortse från jävet och låta endepartementstjänsteman som är styrelseledamot i ett statligt bolag delta ihandläggningen i departementet av ett ärende rörande bolaget. En förutsättningför detta är emellertid att det inte finns någon motpart eller något motståendeintresse i ärendet. En annan sak är att man, för att ärendet skall bliallsidigt belyst, bör låta en annan tjänsteman i första hand svara förhandläggningen. Detkan i detta sammanhang erinras om att KU har sagt sig tills vidare godta attstatssekreterare har uppdrag som styrelseledamöter i statliga företag.Utskottet har därvid hänvisat till bl. a. pågående överväganden beträffande destatliga företagsformerna." KU 1986/87:33 Underbilaga1 till bilaga B 18 A Igranskningsbetänkandet 1985/86:25 tog KU upp frågan om jäv förregeringstjänstemän, s. 37 ff. KU framhöl] där vikten av att förvaltningslagensjävsregler iakttas vid ärendeberedningen i . Utskottetuftalade vidare att i ärenden med två- eller flerpartsintressen bör endepartementstjänsteman, som är styrelseledamot i ett hel- eller halvstatligtbolag, inte delta i beredningen av ei:t ärende som rör bolaget.Justitiekanslern hade tidigare prövat ett liknande ärende (JK:s beslut1982-12-08). Verksledningskommitténhar i sitt betänkande (SOU 1985:41) Affärsverken och deras företag tagit uppfrågan om deparlementstjänstemäns uppdrag i verks- och bolagsstyrelser.Verksledningskommitténs betänkande har remissbehandlats. 1986/87:99,Ledning av den statliga förvaltningen, behandlas i avsnitt 9.6Ledningsfunktionerna inom verk och bolag frågan om personalunioner m. m. 2.Förekomsten av tjänstemän medl departementsanknytning i vissa styrelser 1 anledning av denna frågahar inom kommunikations- och industridepartementen upprättats bifogadeförteckningar över förekomsten av tjänstemän med departementsanknytning i vissastyrelser. 1 förteckningarna redovisas förordnanden för tjänstemän i resp.departement i myndighetsstyrelser samt i styrelser för statliga företag ochstiftelser på det egna departementets ' 11 § förstastycket. 11 § första stycket. verksamhetsområde.Redovisningen omfattar även styrelseledamotskap i dotterbolag till,statligtägda företag. Vidare har styrelseuppdrag i redovisats avkommunikationsdepartementet, trots att försvarsdepartementet företräder statensom aktieägare. Uppdrag i form av offentligt ledamotskap i stiftelser med stödav lag har inte tagits med. Inte heller har ledamotskap i gemensamma nordiskaorgan tagits med. Redovisningarna avser förhållandena /87. Iövrigt kan här hånvisas till den information som ges i regeringens skrivelse1986/87:20,redogörelse för de statliga företagen. KU 1986/87:33 Underbilaga1 till bilaga B 18 A Regeringsbeslut somdirekt är styrande för den centrala förvaltningens sätt att utföra ålagdauppgifter regeringsformen finns det bestämmelser bl. a. om förvaltningen. II kap. 6 § föreskrivsdet att förvaltningsmyndigheterna lyder under regeringen, om de inte enligt lag är myndigheter under . Ill kap. 7 § står del att myndigheterna, eller kommunernas beslutande organ inte får bestämma hur förvaltningsmyndighet skall besluta i ett särskilt fall i ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda eller mot kommuner eller som rör tillämpningen av lagar. Eftersom regeringen är en myndighet gäller den sistnämnda paragrafen även för regeringen. Konstitutionsutskottethar vid ett flertal tillfällen tagit upp frågor om regeringens styrning av destatliga myndigheterna och bolagen. a. KU 1972:26 s. 14 f. och bilaga 10angående förenade fabriksverken, KU 1974:22 s. 40 och bilaga 15 angåendearbetsmarknadsstyrelsen, KU 1979/80:50 s. 29 och bilaga 12 c, KU 1982/83:30 s,26 ff. och bilaga 10 angående bl.a. , Ncb, domänverket och SSABsamt KU 1985/86:25 s. 34 f. angående utseende av verkställande direktör iSvensk . Frågorom styrningen av de statiiga myndigheterna och dessa myndighetersledningsfunktion har behandlats av verksledningskommittén. Kommitténhar redovisat sitt arbete i två betänkanden. Regeringen, myndigheterna ochmyndigheternas ledning (SOU 1985:40) samt Affärsverken och deras företag (SOU1985:41). Kommittén fann bl. a. att del utrymme som finns för regeringen iregeringsformen för en starkare styrning av förvaltningsmyndigheterna börutnyttjas och att styrningen av verksamhetsinriktningen därför bör öka. 1986/87:99, Ledning av den statliga förvaltningen behandlar regeringenbl. a. frågor om regeringens styrning av myndigheterna och avaffärsverkskoncernerna. Styrelseuppdrag m.m. för tjänstemän i KU 1986/87:33 Underbilaga 1 till bilaga B 18 A tens aktier i ' f. d. generaldirektör, sak- kunnig (Öresundsfrågor) AB Aerotransport styrelsen' AB Teleinvest styrelsen' fiksäkerhetens främjande, NTF styrelsen Jan-OlofSeléndepartementsråd enhet V luft-och sjöfart departementsråd ' Ledamöterna utses av regeringen,. -Regeringen (K) utser enligt bolagsordningen vissa ledamöter. Staten äger 50 %av aktierna genom , som ingår iteleverkskoncernen. ' Regeringen (K) utser enligt bolagsordningen vissaledamöter. Dessa representeras av K. Regeringen (K) utserenligt bolagsordningen vissa ledamöter. TR är dotterbolag till som ingår i . " Utses av bolagsstämman efter nominering avABA:s representantskap. " Utses av bolagsstämman efter nominering av Fö,som företräder av aktierna. ' Regeringen (IC) utser enligt bolagsordningenvissa ledamöter. Viss förändring har KU1986/87:33 skett redan nu ochytterligare är att vänta med hänsyn till att , som tidigarehaft ansvaret för luft- och sjöfart, numera ansvarar tillbilaga B 18 A för järnvägar m.m. KU 1986/87:33 Uiiderbilaga 1 till bilaga B 18 A Förekomsten av tjänstemän med departementsanknytning ivissa styrelser Härmed får jag lämna av Dig begärda uppgifter förindustridepartementet med anledning av en anmälan till konstitutionsutskott. dep.råd(2)' kansliråd (4) råd (1) Myndighet/förelag/stiftelse , SamefaFFVAllmaterielAB' AB delegationen för samordning avhavsresursverksamheten Svensk-norsk industrifond attachéverksamhel AB SvenskExportkredit delegationen för samordning av havsresursverksamheten ' Avserindustridepartementets enhet/.sekretariat ~ Dotterbolag till dep.råd (3) råd (STS) kansHråd(4) dep.råd(4) Myndighet/företag! för industrielltutvecklingsarbete (Industrifonden) AB (ASSl) KU 1986/87:33 Underbilaga 1 till bilaga B 18 A Myndighet/företag/stiftelse dep.råd(PBS) AB, S ' dep.råd(5) SEMKO, , i KU1986/87:33 Underbilaga 1 till bilaga B 18 A (5) " Anm. Enförteckning över styrelsesammansättningen i statliga bolag finns i Regeringensskrivelse /87:20. ' Dotterbolag till till till Förkortningar avindustridepartementets enheterisekretariat KU 1986/87:33 1 enheten för små och medelstora företagsamt vissa branschfrågor 2 enheten för regionalpolitik ochfinansiellt företagsstöd ° 3 enheten för teknisk utveckling 4 enheten för storföretag 5 enheten för statsägda företag PBS planerings-och budgetsekretariatel ' 625 40 1986/87.4saml. PMangående förtroendeskadliga bisysslor m. m. .- ku 1986/87:33. Bilaga B 18 B 1 Anmälan 1 anmälan har BengtKindbom (c) - mot bakgrund av ett beslut av JK angåendefrågan om generaldirektörens i uppdrag som styrelseledamot iApoteksbolaget kunde anses utgöra förtroendeskadlig bisyssla - begärt utredningom gällande regler på orrirådet i syfte att få fastlagt behovet av eventuellaklarlägganden. Deti anmälan åberopade har införskaffats (underbilaga 1). Vidare harfrån statsrådsberedningen överlämnats en med anledning av anmälan upprättad PM(underbilåga 2). Utöverde uppgifter som framgår av det sålunda inhämtade materialet kan tilläggasföljande. Rätten för statliga och kommunala arbetstagare att inneha bisysslorär delvis reglerad i offentligrältslig ordning och i övrigt föremål för avtal. (För den avtalsreglering som skett - syftande till att förhindra attarbetstagare på grund av omfattande bisysslor missköter sin tjänst - redogörsinte i det följande.) När det gäller den offentligrättsliga delen återfinns dencentrala bestämmelsen i 6 kap. 1 § lagen (1976:600) om offentlig anställning(), vari anges förbud att inneha s. k. förtroendeskadliga bisysslor. Denfullständiga lydelsen av stadgandet är följande: Arbetstagarefår ej inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet, som kan rubbaförtroendet till hans eller annan arbetstagares opartiskhet i tjänsteutövningeneller skada myndighetens anseende. Närmare föreskrifter om detta förbudmeddelas för vissa fall i lag och i övrigt av regeringen. Bestämmelsenkommenteras utförligt i ett cirkulär av (SAV 1986 A 10Bisysslor). I cirkulär anges beträffande den närmare innebörden av 6:1 bl.a. följande: Avbestämmelsen följer först och främst att en arbetstagare i princip inte får åtasig bisysslor, som medför risk för att jäv uppkommer mot honom itjänsteutövningen. Men förbudet gäller inte bara bisysslor som kan rubbaförtroendet till arbetstagarens egen opartiskhet. Han får inte heller åta sigsådana bisysslor som kan rubba förtroendet till opartiskheten hos någon annanarbetstagare eller skada myndighetens anseende. 1cirkuläret redogörs vidare bl. a. för den praxis som utbildats i frågor omförtroendeskadliga bisysslor genom regeringens beslut samt genom uttalanden avJK och JO. I ett särskilt avsnitt i cirkuläret gällande verkschefers bisyssloranförs följande: Arbetsmarknadsutskottethar i betänkandet AU 1984/85:1 s. 17 f med anledning av en motiongjort allmänna uttalanden om verkschefers bisysslor. Motionären hävdade attchefer i statliga verk inte utan synnerliga skäl bordeinneha uppdrag i privata bolagsstyrelser. Han hänvisade bl. a. till den KU1986/87:33 tunga arbetsbörda som chefsskapet i ett verk innebär samt riskenför Bilaea B 18 B ovidkommande påverkan i tjänsteutövningen. Enligt utskottets bedömning ger reglerna om förbud motförtroendeskadliga bisysslor mycket litet utrymme för detta slag av uppdrag.För att en viss bisyssla skall vara otillåten är del således inte nödvändigtatt allmänhetens förtroende verkligen har rubbats eller ens att något inträffatsom kan sätta allmänhetens tilltro på spel. Det är tillräckligt att förtroendetkan rubbas på grund av bisysslans blotta existens. Dessa hårda krav är enligt utskottets mening välmotiverade med hänsyn till de särskilda krav på integritet som måste kunnaställas på arbetstagare i offentlig tjänst. En ytterligare skärpning avreglerna som särskilt skulle ta sikte på verkscheferna behövs inte enligtutskottet. Det får förutsättas att regeringen vid sin prövning av frågor avdetta slag iakttar syftet med de restriktiva regler som redan gäller. Utskottetavstyrkte därför motionen. biföll utskottets förslag. KU 1986/87:33 Underbilaga1 till bilaga B 18 B Fräga omgeneraldirekttirens i uppdrag som styrelselledamot iApoteksbolaget kunde anses utgOra f »rtroendeskadl Ig bis.yssla Någon gäng 1 början avJuni månad förekom i en uppgift om att generaldirektören isocialstyrelsen skulle ha utsetts till styrelseledamot 1Apoteksbolaget . Medanledning härav tillskrev jag som ett led imin tillsynsverksamhet med begäran att hon, mot bakgrund avbestämmelsen i 6 kap. 1 § lagen (1976:600) om offentlig anställning,skulle inkomma med yttrande 1 saken. 1 en skrivelse till justitiekanslern anfört följande. När jag inför Ap frågades avstat om jag ville acc styrelse var min sjukvården skull nivå - få ökat 1Bolaget skall ju tillgodose hälso det gäller lager läkemedel. oteksbolagets bolagsstämma tillssekreteraren1 epte:ra att bli ledamot 1 bolagets Hälso- oche ha.rigenom - på central, statlig nflytande överapoteksväsendet. enligt avtal med staten bl.a. och sjukvårdens behöriga kravnär och leveransberedskap med Det har sedermera ifrågasattsom mitt ledamotskap är förenligt med bl.a. bestämmelsernai 6 kap. 1 * lagen (1976:600) om offentlig anställning. Med anledning härav harjag 1 skrivelse denna dag begärt att bli befriad frän uppdraget. Som framgår av detovan anförda ifrågasatte Jag om KU 1986/87:33 som styrelseledamot i 1 kundeanses stå 1 strid till bilaga B 18 B mot bestämmelsenom förbud mot förtroendeskadliga bisysslor i 6 kap. 1 § lagen omoffentlig anställning. Det var främst mot bakgrund av attsocialstyrelsen enligt sin instruktion är central förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör bl.a. läkemedelsförsörjningoch svarar för tillsyn över denna verksamhet som jag fann anledning att ifrågasätta om tjänsten somgeneraldirektör och chef för var förenligmed uppdraget som styrelseledamot i . Enligtmin bedömning fanns det starka skäl att ifrågasätta det lämpliga i att generaldirektören ochchefen för innehade uppdrag somstyrelseledamot i ett aktiebolag som bedriver verksamhet inom läkemedelsbranschen.Då numera synes ha kommit till samma uppfattning ochbegärt att bli befriad från uppdraget som styrelseledamot i jag dock inte någon éinledning att här närmare gå in på denna fråga elleratt eljest vidta någon åtgärd med anledning av vad som har förekommit. Ärendet är härmed avslutat. r;/r«QL ,°Pions , 106 30Stockholm / »yU ägs till 2/3 .av staten och 1/3 avApoteksbolaget . Genom regeringsbeslut uppdrogs ål det dånybildade Apoteksbolaget att med ensamrätt bedriva detaljhandel med läkemedelunder tiden 1 januari 1971-31 december 1985. Genom regeringsbeslut 27 juni 1985förlängdes rätten att driva detaljhandel med läkemedel från 1 januari 1985tills vidare, på de villkor som angavs i avtal mellan staten och ApoteksbolagetAB. Styrelsen för Apoteksbolaget består av nio'ledamöter ochfem suppleanter. Vid bolagsstämman äger staten rätt att utse sex ledamöter ochtvå suppleanter.och pensionsstiftelsen en ledamot'och en suppleant. Övrigaledamöter och suppleanter utses av personalorganisationerna. Vid den senaste bolagsstämman utsågs tillledamöter av staten bl.a. statssekreterarna (nyval) och (omval), medan pensionsstiftelsen utsåg generaldirektören till ledamot (nyval). Vid stämman var närvarande även representanterför de fackliga organisationerna. Inga invändningar restes mot valen avledamöter och suppleanter; Se även yttrande till JK i JK:s ärende dnr1990-86-22. I det följande redovisas vissa fakta rörande förhållandetmellan och Apoteksbolaget. Enligt statens avtal med Apoteksbolaget, somundertecknades av parterna , är del bolagets uppgift att arbetaför en god läkemedelsförsörjning i landet. Inom ramen för avtalet avvägerbolaget sin servicenivå i fråga om lagerhållning av läkemedel ochtillhandahållande av tjänster.