bet · GA01UbU26 · 1986-12-31 00:00:00 — Uppgifternablir därmed offentliga. Forskningen inom högskolan skall i princip vara fri, öppenoch därmed fillgänglig för samhället i stort. är det nödvändigt att ivissa fall även inom högskolans ram kunna utföra forskning där resultaten inteblir offentliggjorda. Om detta inte vore möjligt skulle högskolanofta inte kunna åtaga sig uppdragsforskning från näringslivet. När det emellertid gäller den offentliga prövningen ellermöjligheten till öppen vetenskaplig bedömning av examensarbeten är dennagrundläggande för högskolans trovärdighet och anseende. understryker kraftigt att högskoleenheterna inte bör engagera sig isådana uppdrag som innebär sekretessbeläggning av examensarbeten av skilda slag(bil. 6, s. 44-45). I två motioner avvisas regeringens förslag beträffandehögskolelärares skyldighet att rapportera bisysslor. I motion 1986/87: Ub5 (m)yrkande 2 anses regeringens förslag vara ett uttryck för bristande förtroendeför högskolans lärare. Mofionärerna anser att nu gällande bestämmelser ärfillräckliga för att stävja missbruk och att ytterligare regler kommer att ökabelastningen på högskolans administrativa resurser. I motion 1986/ 87: Ub53 (m)yrkande 2 påpekas att det är särskilt de mindre och medelstora högskolorna somär beroende av kontakter med näringslivet och för vilka de nu föreslagnareglerna kommer att innebära hinder. Utskottet,som inte har något att erinra mot vad som anförts i propositio- UbU 1986/87:26 nen om högskolelärares skyldighet att redovisa bisysslor, föreslår att riksdagenavslår mofionerna 1986/87: Ub5 yrkande 2 och 1986/87: Ub53 yrkande 2. Enligtmotion 1986/87: Ub81 (c) yrkande 9 bör hos regeringen begära enändring i högskoleförordningen med innebörd att endast offentliga, vetenskapligaarbeten får tillgodoräknas för akademiska examina. Medhänvisning till vad föredragande statsrådet anfört i frågan (bil. 6, s. 44-45)avstyrker utskottet yrkande 9 i motion 1986/87: Ub81 och föreslår att riksdagenavslår motionen. Enligtmotionerna 1986/87: Ubl (c) yrkande 14 och 1986/87: Ub5 (m) yr kande 22 sker betydande delar av forskningen i vårt land med stöd av medel från företag och fonder, t. ex. . Det finns, säger motionärerna, säkert ett betydande intresse inom närings livet och bland enskilda att stödja forskning. Frågor om stiftelser med syfte att stödja högskolans forskning bör enligt motion 1986/87: Ub5 prövas i positiv anda. Frågan om beskattning av donationer till särskilt inrättade - fonder underforskningsrådens inseende bör enligt motion 1986/87: Ubl bli föremål för ensärskild utredning. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Utskottethar inhämtat att frågan om stiftelsers civilrättsliga ställning är under övervägandeinom . Vidare vill utskottet hänvisa till att frågan omideella föreningar och stiftelser haj- behandlats bl. a. av riksdagensskatteutskott , senast i betänkande SkU 1986/ 87: 39.Skatteutskottet anför att det är angeläget att skattefrågorna för föreningaroch stiftelser utan ytterligare dröjsmål tas upp till en gemensam bedömning. Privatadonationer till forskningsändamål har en lång tradition i vårt land, och genomåren har från dessa ett betydande stöd utgått till forskning ochforskningsutrustning. Sålunda har , sominrättades , enbart beviljat bidrag till ett sammanlagtbelopp av 148 milj. kr. På senare är har ett antal nya stiftelser tillkommitmed avsevärda sammanlagda kapitalresurser. Genom stiftelserna erhåller svenskforskning ett värdefullt resurstillskott. Det är angeläget att deras resurserpå ett effektivt sätt kan komma forskningen till godo.. Utskottetutgår från att förslag om stiftelser och ideella föreningar kommer att lämnasinom kort och att utskottets synpunkt kommer att beaktas i det fortsattaarbetet. Med detta avstyrker utskottet motionerna 1986/ 87: Ubl yrkande 14 och1986/87: Ub5 yrkande 22. 5Vissa programområden m. m. Statsministernframhåller att tidigare , med anledning avpropositionerna 1981/82: 106 och 1983/84: 107, tagit ställning fill förslag omprioritering av vissa forskningsområden. Det finns nu anledning att byggavidare pä dessa prioriteringar. I proposition 1986/87: 80 föreslås särskildaförstärkningar inom ett litet antal viktiga programområden. Här följer enöversikt av dessa. värld som kännetecknas av allt snabbare förändringar och allt UbU 1986/87:26djupare beroende länderna emellan spelar kulturvetenskaperna en betydelsefullroll. Att bevara och hålla levande det historiska perspektivet blir alltviktigare. Humanistisk forskning knyter an till allmänmänskliga förhållandenoch skapar därmed en öppenhet också för andras synsätt. Genom att vi tillhörett litet språkområde tvingas vi att aktivt tillägna oss andra språk och förståandra kulturer. ställer välfärdssamhällets utveckling svåra ochintressanta frågor. De förslag som framläggs i propositionen innebär betydandetillskott till de kulturvetenskapliga institutionernas basresurser ochverksamhetsmedel. Dekonstnärliga utbildningarna bidrar till att utveckla den mänskliga skapandeförmågan. Det nyskapande tänkandet, intuitionen, analysen och den metodiskaprövningen av olika alternativ karakteriserar både det vetenskapliga och detkonstnärliga arbetet. Det konstnärliga utvecklingsarbetet tillhör de områdensom föreslås fä särskilda förstärkningar. Försuradesjöar, förorenade hav och en härjande skogsdöd är en del av den allvarligabakgrunden till att miljörelateradforskning föreslås intensifieras. Forskningkring naturresurser och miljö måste få en fastare ställning vid universiteten,anför statsministern. Behovet av ny kunskap om olika miljöfaktorer är stort.Samtidigt är det angeläget att hänsynen till miljön blir ett naturligt inslag iall FoU-verksamhet. Förslagen om förstärkningar avser forskning om såväl denyttre miljön som arbetsmiljön liksom miljöteknik och ny energiteknik. Förslagläggs vidare fram om forskningsdelen av ett nationellt program förinformationsteknologin och dess användning. Den strategiska insatsen frånforskningssynpunkt har bedömts vara att ange ett långsiktigt åtagande frånstatens sida att stärka basen för informationsteknologins utveckling, dvs. dengrundläggande forskningen vid högskolan. Detta gäller såväl datavetenskapligforskning och informationsteknologi som bl. a. humanistisk forskning inomområdet för informationsteknologins användning. Underde har biotekniken kommit att bli alltmer uppmärksammad,och betydande satsningar har gjorts i de flesta industriländer. Biotekniken -det tekniska utnyttjandet av mikroorganismer och cell- och vävnadskulturer -bedöms ha en bredd och potential som kan revolutionera morgondagens industrioch samhälle. Från såväl forskare som industrirepresentanter har framförts denuppfattningen att vad som framför allt krävs i är en betydandeinsats inom grundläggande forskning inom cell- och molekylärbiologi. Deväsentliga ökningarna bör enligt propositionen koncentreras till de orter därdet finns internationellt framstående kompetens, i nära samverkan mellanolika forskargrupper. Ettverksamhetsområde av särskilt intresse med hänsyn till läge i den subarktiska regionen är polarforskningen. 1 kan denna bygga på en lång tradition vid svenska forskningsinstitutioner inom na turvetenskaper och medicin, samhällsvetenskaper och humaniora. Insat ser i kompletterar förståelsen av de processer som styr klimatet och miljöutvecklingen både i den nordliga delen av världen och globalt. Förslag läggs nu fram om uppbyggnaden av ett FoU-program i , 20 där forskning medinriktning mot miljön och miljöövervakning utgör tyngd- UbU 1986/87: 26punkter. Då detta program genomförs avser regeringen begära fullvärdig, s. k.konsultativ, status i Antarktisfördraget. Statsministernredovisade inledningsvis betydelsen av internationellt samarbete förutvecklingen av svensk FoU. Genom de föreslagna generella förstärkningarnainom högskolan och genom nya möjligheter för styrelsen för teknisk utvecklingoch Industrifonden att gå in med stöd till svenskt deltagande i internationellsamverkan ökar möjligheter till fortsatt kompetenshöjande satsningar. Utskottetanser att bör lämna utan erinran vad statsministern i denna delanfört om forsknings- och utvecklingsverksamhet. UHÄhar utrett frågan om fakultetsprogram. UHÄ anser att det finns motiv förfakultetsprogram på både lokal och nationell nivå. En avvägning mellan delokala programmen inom ett fakultetsområde skulle kunna ge ettnationellt fakultetsprogram. Enligt ämbetets bedömning innebär förslaget enmåttfull förskjutning i riktning mot mera av målstyrning. UHÄ föreslår enförsöksverksamhet inom två fakultetsområden där regering och riksdag skullefatta beslut om resurser för forskning och forskarutbildning på grundval avfakultetsprogram. Förslaget innebär att de tekniska ochmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna lokalt får ta över ansvaret förinrättande av nya professurer och omprövningar av befintliga tjänster. Dessabåda fakulteter har de mest utvecklade programmen. Till-lämpad fullt ut skulleordningen innebära att anslagsframställning nästa gång skulle lämnas först år1989. Närdet gäller fakultetsprogrammens utformning och innehåll delar föredragande statsrådetrent principiellt UHÄ:s uppfattning men kommer till en annan praktisk slutsatsi vad avser den ioll som regering och riksdag bör spela och den användning somregering och riksdag kan ha av särskilt utformade fakultetsprogram. a. följande. Forskningoch forskarutbildning inom ramen för våra fakulteter tar i anspråk storaresurser. Forskningen har också en allmänt erkänd betydelse för utvecklingenoch utvecklingsmöjligheterna inom i stort sett alla samhällssektorer. Mot dennabakgrund är det nödvändigt att politiskt ansvariga organ beslutar omverksamhetens huvudsakliga inriktning. Inom områdesker detta genom att de anslag som anvisas till högskolan ges i termer av deolika fakultetsområdena. Det är således på det ankommer att göra denövergripande resursavvägningen mellan forskning inom teknik, medicin,naturvetenskap, samhällsvetenskap, humaniora m. m. På motsvarande sättansvarar för en övergripande avvägning av forskningsresurserna tillolika områden genom den medelsanvisning som görs till forskningsråden för resp.humaniora-samhällsvetenskap, medicin och naturvetenskap. anger ocksåvad som skall ingå i en mer permanent basorganisation för forskning genom attta ställning till inrättande av ordinarie professurer. Den rollfördelning som finns mellan statsmakten - regering och riksdag , centrala ochlokala myndigheter och forskarna själva har vuxit UbU 1986/87: 26 Denutgår från regeringens och politiska ansvar, svenskamyndigheters hävdvunna självständighet samt inte minst de krav som principen omforskningens frihet ställer. ger enligt föredragandestatsrådets mening ett väl balanserat inflytande över olika slag avforskningsfrågor för de från skilda synpunkter berörda. Statsrådet är mot denbakgrunderi inte beredd att tillstyrka den av UHÄ föreslagnaförsöksverksamheten vid matematisk-naturvetenskaplig och teknisk fakultet med lokalbeslutanderätt i fråga om inrättande av nya professurer och prövningav ämnesinnehållet för befintliga tjänster. betydelse dessa beslut harför utformningen av högskolans basorganisation för forskning gör attdessa även fortsättningsvis bör fattas av regering och Itvå motioner framförs yrkanden som i vissa delar överensstämmer med vad UHÄföreslagit beträffande fakultetsprogram. I motion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 11hemställs att begär att regeringen skall besluta om enförsöksverksamhet med fakultetsprogram med lokalt beslutsfattandei enlighet med vissa i motionen angivna riktlinjer. I motion 1986/87: Ub6 (fp)yrkande 2 begärs en försöksverksamhet med fakultetsprogram fr.o.m. budgetåret1988/89 i huvudsak i enlighet med UHÄ:s förslag. Därutöver föreslårmotionärerna att varje högskoleenhet utifrån en totalram själv får fördelaresurser mellan grundutbildning, forskning, lokaler, inredning och utrustning.Delta förslag följs upp i yrkande 3, där man begär en försöksverksamhet sominnebär att teknisk fakultet vid vaije högskoleenhet tillförs en extra resursmotsvarande av resp. fakultetsanslag att fördelas av fakulteterna själva. Utskottethar inte något att erinra mot vad som anförts i propositionen. Utskottet ärsåledes inte berett att tillstyrka en försöksverksamhet av den art som yrkas imotionerna men vill tillägga följande. Fakultetsprogrammen ger en god bild aven omfattande och mångskiftande verksamhet. Enligt vad UHÄ redovisat i sinaöverväganden och förslag inför forskningspropositionen har arbetet medfakultetsprogram i sig fått många positiva effekter på fältet. Det har ökatkontakterna mellan forskare och stimulerat till diskussioner om denegna.forskningen och dess profilering. UHÄ anser sig också ha fått ett säkrareunderlag för sina bedömningar i anslagsframställningen för /88.Utskottet vill inte utesluta att fakultetsprogram även fortsättningsvis kankomma att utjgöra ett värdefullt beslutsunderlag för såväl UHÄ som de lokalaorganen. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1986/87: Ub5 yrkande 11och 1986/ 87: Ub6 yrkande 2. Utskottetvill med anledning av yrkande 3 i motion 1986/87: Ub6 erinra om vad som sägs i budgetpropositionen 1986/87: 100 om en fortsatt decent ralisering av ansvaret för högskolans verksamhet. pågår inom ett arbete med att se över högskolans anslags- och styrsystem som förutom sektors- och fakultetsanslag även kommer att innefatta lokalkostnader och resurser för inredning och utrustning. Arbetet syftar till att åstadkomma en friare resursanvändning inom högskolan i enlighet med vad som yrkas i motionen. Utskottet föreslår med hänvisning 22 till vad som anförts attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub6 yrkande 3. 7 Forskarutbildningen m.m. UbU 1986/87: 26 Attrekrytera och utbilda nya forskare är en central uppgift för högskolan. Ett ständigt tillflöde avpersoner som genomgår och genomgått forskarut- ' bildning behövs för attvetenskapssamhället skall bibehålla sin vitalitet och utvecklas och stimuleras isitt sökande efter ny kunskap. betydelse är det attsamhället i övrigt företag, organisationer och myn- '' digheter m.fl. - i storutsträckning får tillgång till och utnyttjar personal Enligtmofion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 18 kräver forskarutbildning inte baraämnesfördjupning utan även kunskapsbredd och utblick över besläktade ämnen.Inom det förutvarande filosofiska fakultetsområdet bör förkunskapskraven förantagning till forskarutbildning därför utgöras av en fullständig grundexamenom minst 120 poäng med minst 60 poäng i det aktuella forskarutbildningsämnet.För de utbildningslinjer som inte omfattar 120 poäng bör motsvarande nivåuppnås genom överbryggande kurser. Förkunskapskraven för forskarutbildning börenligt motionärerna ändras i enlighet härmed. Utskottet vill medanledning av mofionsyrkandet anföra följande. Enligt"8 kap. 19 § högskoleförordningen har studerande som på ettfillfredsställande sätt har gått igenom allmän, lokal eller individuell utbildningslinjeinom grundläggande högskoleutbildning om minst 80 poäng allmän behörighet attantas till forskarutbildning. Föreskrifter med villkor för särskild behörighetmeddelas enligt 8 kap. 20 § nämnda förordning i studieplan förforskarutbildning enligt riktlinjer av UHÄ eller styrelsen för Sverigeslantbruksuniversitet. Som regel krävs 60 poäng (motsvarande) i ett förforskarutbildningsämnet relevant område inom grundutbildningen. För den sominte uppnår särskild behörighet inom ramen för linjens poängtal finns s. k.överbryggande kurser. Iriktlinjer för lokala föreskrifter om särskild behörighet och urval i fråga omtillträde till forskarutbildning har UHÄ angett att, när vederbörandehögskolemyndighet prövar om behörighet kan ges på grundval av ett antal enstakakurser, kurser om 120 poäng torde bli en naturlig riktpunkt för utbildningensomfattning med hänsyn till kraven på en rimlig bredd och en tillräckligfördjupning inom ämnesområdet. Dessa 120 poäng förutsätts inrymma även depoängtal som motsvarar kraven för den särskilda behörigheten. Utskottet, som i och för sig kan instämma i att enlinjeutbildning om 80 poäng är i kortaste laget, vill dock erinra om att densom vill forskarutbilda sig i ett ämne, som inte alls har ingått ivederbörandes grundutbildning, givetvis har att uppfylla minst samma krav påfördjupningsstudier som andra studerande, dvs. studier om minst 60 poäng iämnet i fråga. Utskottet finner inte nu skäl föreligga att aktualisera enändring av högskoleförordningens bestämmelser i denna del. Motion 1986/87: Ub5yrkande 18 avstyrks. Genom beslut av regeringoch riksdag gjordes vissa förändringar i studiefinansieringen inomforskarutbddningen. Vid sidan om systemet med utbildningsbidrag inrättades b|.a. en ny tjänstetyp - doktorandtjänst. Enligtproposition 1986/87:80 uppgår nu antalet hela utbildningsbidrag UbU 1986/87:26till 3 200 och doktorandtjänsterna fill 500. Arvodestjänster som assistentuppskattas till 1 500. Till detta kommer ca 1 600 forskningsassistenter sombedriver forskarstudier. I propositionen hänvisas bl. a. fill ändringen ihögskoleförordningen där det föreskrivs att forskningsassistenter som ärdoktorander så långt möjligt skall förordnas på doktorandtjänst. Vidare erinrasom att sektoriella forskningsresurser kan användas för att inrättadoktorandtjänster. Regeringen vill att doktorandtjänster skall vara dennaturliga formen för studiefinansieringen och att utbildningsbidragen successivtskall omvandlas till doktorandtjänster. Ytterligare 57 milj. kr. föreslåsunder treårsperioden för att omvandla ca 700 utbildningsbidrag tilldoktorandtjänster. Imotion 1986/87: Ubl (c) yrkande 6 delvis anförs att utbildningsbidragen bör sesöver med utgångspunkt i att de bör rymma fler sociala förmåner än förnärvarande. Enligt motion 1986/87: Ubl (c) yrkande 5 bör hosregeringen begära en plan för en total omvandling av utbildningsbidragen tilldoktorandtjänster av . I mofion 1986/ 87; Ub5 (m)yrkande 20 begärs att nya utbildningsbidrag inte skall utdelas efter läsåret1990/91. Enligt mofionärerna är det bättre med ett något färre antaldoktorander som har ett fullgott studiestöd och som kan genomföraforskarutbildningen på ett effekfivt sätt, än ett system med utbildningsbidragdär doktoranderna av ekonomiska och andra skäl har svårt att helt och fulltägna sig åt forskarutbildning. Enligt motion 1986/87: Ub590 (m) yrkande 3 böråtgärder vidtas för att öka de högskolestuderandes motivation att påbölja ochavsluta forskarutbildningen. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Enligtproposifion 1986/87:80 kommer utbildningsbidraget att höjas med 10%till /månad. Föredragande statsrådet har vid sin beräkning av anslagentill fakulteterna m. m. beaktat detta. Huruvida de sociala förmåner som ärförknippade med utbildningsbidrag kan utvecklas är, säger statsrådet, en frågasom får övervägas närmare inom . Genomregeringens förslag i förevarande proposition omvandlas ca 700utbildningsbidrag till doktorandtjänster till en kostnad av 57 milj. kr. Dettajämte föreslagen uppräkning av utbildningsbidragen fill . permånad - allt till en sammanlagd kostnad av 70 milj. kr. - utgör en storsatsning på forskarutbildning. Utskottet anser att den resursavvägning somskett i propositionen mellan ä ena sidan forskarutbildningens behov och å andrasidan övriga forskningsbehov är rimlig. Medhänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att avslårmofionerna 1986/87: Ubl yrkandena 5 samt 6 delvis, 1986/87: Ub5 yrkande 20 och1986/87: Ub590 yrkande 3. Enligtmotion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 17 bör det finnas möjlighet att avläggadoktorsexamen utan att ha del i resurserna för handledning (privatist). Doktorsexamenfår enligt 8 kap. 26 § högskoleförordningen avläggas av den som har genomgått forskarutbildning men också av den som ej har ja genomgåttforskarutbildning om vederbörande är behörig att antas för UbU 1986/87:26forskarutbildning. Med hänvisning härtill bör avslå motion 1986/ 87:Ub5 yrkande 17. Föratt bättre kunna upprätthålla kvaliteten på doktorsavhandlingarna bör enligtmotion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 19 reglerna för betygsättinngen (underkänd,godkänd) ändras. Motionärerna föreslår att avhandlingen betygsätts somunderkänd, godkänd eller väl godkänd. Fakultetsopponent och betygsnämndensledamöter skall ha rätt att i ett protokoll anmäla avvikande mening samt skälenför sina ställningstaganden. Nuvarandebetygssystem är föranlett av tidigare erfarenhet att ett graderat betygssystemlätt resulterar i en förlängning av doktorandernas utbildningstider. En mernyanserad bedömning av doktorsavhandlingar får ske i samband medtjänstetillsättningar. Med det anförda avstyrks motionsyrkandet. Idoktorandtjänst kan ingå tjänstgöring med högst två femtedelar av fullarbetstid. I motionerna 1986/87: Ubl (c) yrkande 6 delvis och 1986/87: Ub5 (m)yrkande 21 föreslås att "ett tak" skall sättas för ett högsta uttagav undervisning när doktorand fullgör sin tjänstgöring i form av undervisning. Årsarbetstidenför innehavare av doktorandtjänst skall enligt avtal omfatta netto 1 757timmar. Två femtedelar av full arbetstid motsvarar . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena peka på att de undervisningsuppgiftersom kan komma i fråga för berörda doktorander kan bli mycket varierande. Isomliga fall kan det röra sig om "enklare" läraruppgifter, t. ex. ianslutning till undervisningsmoment som har karaktär av repetition, eller uppgifteratt handleda vid laborationer o. d.,vilka inte kräver så mycketförberedelsearbete. I andra fall åter kan tjänstgöringen avse kvalificeradundervisning för vilken krävs mycket tid i förberedelse. Som utskottet ser detkan det vara svårt att centralt ange hur mycket undervisning som innehavare avdoktorandtjänst högst får meddela. När det däremot gäller syftet med motionen,nämligen att doktorandernas tjänstgöring inte skall inkräkta pä den del avdoktorandtjänsten som är avsedd för egen utbildning, delar utskottetmotionärernas uppfattning. Av propositionen, bil. 6 s. 28, framgår att UHÄskall få i uppdrag att följa utvecklingen på detta område och samla inuppgifter om arten och omfattningen av de arbetsuppgifter som kommit attåläggas de forskarstuderande inom ramen för en doktorandtjänst. Medhänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att avslårmotionerna 1986/87: Ubl yrkande 6 delvis och 1986/87: Ub5 yrkande 21. Enligtmotion 1986/87: Ub24 (s) bör en viss andel av doktorandtjänsterna ()reserveras/ör de mindre högskolorna. Motionärerna anser att medlen för dessatjänster bör förvaltas särskilt av UHÄ. Utskottetutgår ifrån att utbildningen vid de mindre högskoleenheterna är av samma kvalitet som vid universiteten. De som böljar forskarstudier efter grundutbildning vid en mindre högskoleenhet får förutsättas ha sam ma möjligheter att konkurrera om studiefinansieringsmöjligheterna som 25 övriga forskarstuderande.Antagning till forskarutbildning kan bara ske vid UbU 1986/87: 26högskoleenheter med fasta forskningsresurser. Doktorandtjänster som inrättasvid t. ex. ett universitet kan dock placeras vid andra myndigheter, t. ex. enmindre högskoleenhet. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1986/87: Ub24. Enligtmotion 1986/87: Ub81 (c) yrkande 12 bör utländsk studerande kunna innehadoktorandtjänst vid universitet i . Gäststuderandeinnehar normalt s. k. gäststipendier vid forskarutbildning i . Förgäststudier meddelas uppehållstillstånd enligt invandrarverkets beslut. (CSNFS 1982:2) bör däremot huvudprincipen förerhållande av svenskt studiestöd vara att sådant endast bör utgå till den somär inlemmad i det svenska samhället. Frågor om doktorandtjänst för utländskstuderande får prövas mot den bakgrunden. Med det anförda avstyrksmotion 1986/87: UbSl yrkande 12. Imotion 1986/87: Ub657 (c) begärs rätt att framlägga doktorsavhandling påfinska. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet anföra följande. Enligtbestämmelserna i 8 kap. 30 § högskoleförordningen (1977:263) skall endoktorsavhandling skrivas på svenska, danska, norska, engelska, franska ellertyska.