bet · GA01TU25 · 1986-12-31 00:00:00 — om Luftfart (prop. 1986/87:100 bil. I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag - om inriktningenoch omfattningen av luftfartsverkets verksamhet och investeringar underperioden /88 - 1989/90, . - att omvandlaluftfartsverkets statskapital till ett fast statskapital, - att ökaluftfartsverkets ekonomiska rörelsefrihet i vissa hänseenden, bl.a. genom attge verket egen beslutanderätt i fråga om investeringar vars totalkostnadunderstiger 50 milj. kr. , ' Vidare tillstyrks regeringensförslag till medelsanvisningar i fråga om - Ersättning försärskilda rabatter vid flygtrafik på - 14,5.milj. - Bidrag tillkommunala flygplatser - 15 milj. - Civiltrafikflygarutbildning - 39 milj. Utskottet behandlar också motionsyrkanden om bl.a. - aktiebolagsbildningav luftfartsverkets rörelsedrivande del och av de statliga flygplatserna, - särskiljande avluftfartsverkets affärs- och myndighetsfunktioner, - bidrag tillkommunala flygplatser, - förbättratutnyttjande av , - åtgärder isyfte att öka konkurrensen inom luftfarten. Förslag i propositionen om upphörande av det stöd som nuutgår via luftfartsavgifterna till de kommunala flygplatserna i ochKristianstad bör enligt utskottet bli föremål för förnyade överväganden omresultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser. I avvaktan påstatsmakternas ställningstagande till resultatet av övervägandena bör enligtutskottet kostnadsersättningar utgå till och flygplatserenligt nu gällande grunder. Samtliga motionsyrkanden utom de som avser sistnämndaspörsmål avstyrks eller föreslås bli lämnade utan särskild åtgärd. Till betänkandetär fogat åtta reservationer och två särskilda yttranden. 1 1986/87.15 saml. SJÄTTEHUVUDTITELN , /87:25 Iproposition 1986/87:100 bilaga 8 () har regeringenunder avsnittet F. Luftfart, punkterna F 2.-F 5. (s. 116-130), föreslagitriksdagen attgodkänna vad som förordas i propositionen om inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets verksamhet och om verkets investeringar /88- 1989/90 samt bemyndiga regeringen att besluta om avvikelser därifrån, attgodkänna vad som anförs i propositionen om att omvandla luftfartsverketsstatskapital till ett fast kapital, attgodkänna vad som anförs i propositionen om finansiering av luftfartsverketsinvesteringar och om fondering av överskott, atttill Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag på , atttill Bidrag till kommunala flygplatser m.m. för /88 anvisa ettreservationsanslag på , atttill Civil trafikflygarutbildning för /88 anvisa ettreservationsanslag på , atttill för /88 anvisa ett anslag på . : Beträffandeanslag till Beredskap för civil luftfart för /88 (punkt Fl. )avser regeringen att återkomma i särskild proposition om försvarspolitisktbeslut. 1986/87:T207(delvis) av m.fl. (c) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motion 1986/87:A422 (c) anförts om Sturupsflygplats. 1986/87:T212av och (båda fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkande 5), att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande behovet av en ny flygplats för Fyrstädsre- gionen. 1986/87;T219(delvis) av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i Kronobergslän såvitt-gäller luftfarten. 1986/87:T227av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga , (yrkande 1),att begäi' att regeringen inleder planeringen för en ny flygplats påTullinge. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1986/87:A497 (fp). 1986/87:T228av m.fl. (fp) vari yrkas, såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 5), 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion1986/87;A490 (fp) anförts angående trafikflygarhögskolan. 5. att som sin mening ger regeringen till kännaväd som i rriotion /87:25 1986/87: A490 (fp) anförts omflygplatserna , och . 1986/87:T230 av m.fl. (m, fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkande 1 delvis), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående kommunikationernasbetydelse för utveck- lingen i län i vad gäller luftfarten. 1986/87:T232 av m.fi. (m) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkande 12), att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts under avsnittet Luftfart. 1986/87:T233 av m.fl. (fp) vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 9-11), 9. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att skilja luftfartsverkets drifts- och myndighetsfunk tioner, : 10. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enomvandling av de statliga flygplatserna till bolag, 11. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enliberalisering av koncessionsgivningen inom flygtrafiken. 1986/87:T701 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår förslaget i budgetpropositionen om att ochVäxjös flygplatser skall utgå ur resultatutjämningssystemet. 1986/87:T702 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen beträffande anslutande flygförbindelser mellanKristianstads, och flygplatser och . 1986/87:T703 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att överläggningar tas upp med SAS eller andrasvenska eller utländska flygbolag om direkt reguljär trafik från tillMellaneuropa och , 2. att riksdagenhos regeringen begär att flygtrafiken (pendeln) mellan och Kastrupbibehålls i enlighet med tidigare uttalande, 3. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att återupprätta flygtrafiken Sturup-Göteborgsamt vidare upp i norra och . 1986/87:T704 av () vari yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en samordning av de olikautbildningsresurserna på flygområdet, 2. att som sin mening ger.regeringen till känna att en sådan samordning bäst tillgodoses genom enlokalisering av utbildningen till . 1986/87:T705 av och (båda s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ekonomiskt bidrag även till ur det anslagsom redovisas i budgetpropositionen. 1986/87:T706av och (båda s) vari yrkas att /87:25riksdagen hos regeringen begär att i anslutning till förebådad översyn Växjöoch flygplatsers ställning prövas i enlighet med vad i motionenanförts. 1986/87:T707 av () vari yrkas attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om möjligheterna att etablera utrikes trafik från . 1986/87:7708 av och (båda fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande statsbidrag till flygtrafik mellan kommunernaVilhelmina, och . 1986/87:T709 av (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begäratt luftfartsverket får i uppdrag att utarbeta ett program för trafikflyget iStockholmsregionen, med utgångspunkten att byggs föreArlanda 3, 2. att hos regeringen begäratt luftfartsverket får i uppdrag att ta . upp överläggningar med TullingeFlygplats beträffande finansieringen av flygplatsen, 3. att hos regeringen begäratt luftfartsverket får i uppdrag att föreslå en liberalisering avtrafikflygets koncessioner. 1986/87:T710 av () vari yrkas, såvittnu är i fråga (yrkandena 2 och 3), 2. att som sin mening gerregeringen till känna att tillsynsmyndighetens verksamhet effektiviseras förinrikesflyget och dess kostnader minskas, 3. att begär att regeringenverkar för ett fungerande folkflyg. 1986/87:T711 av Per Stenmarck och (båda m)vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendereguljära flyglinjer från till vissa större orter i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeflygavgifter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeflyglinjen . 1986/87:T712 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om alternativa inrikes flygförbindelser i syfte att bl.a.lätta trafiktrycket på , 2. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörandemarkreservationer vid för snabbtågsbana med station och anknytningtill SJ:s fjärrtågsnät, 3. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande Brommaflygplats, 4. att beslutar att hosregeringen begära förslag till framtida utjämningssystem samt att flygplatsernai och i avvaktan härpå skall ingå i nuvaranderesultatutjämningssystem. 1986/87:T713av och (båda s) vari yrkas att /87:25riksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till samnordiska projekt som är av regionalpolitisk betydelse. 1986/87:T714 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att luftfartsverket får i uppdragatt utreda som alternativ knutpunkt för inrikesflyget i syfte attavlasta . 1986/87:T715 av i () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skyndsamt låter genomföra den av riksdagenbegärda utredningen om resultatutjämning mellan statliga och kommunala flygplatser,varvid även ställning som regionr flygplatsför beaktas. 1986/87:T716 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenangetts om stöd till regionala flygplatser. 1986/87:T717 av m.fl. (c, fp) variyrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen skyndsamt genomför den av tidigare begärdautredningen om resultatutjämning, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Trollhättan-Vänersborgsflygplatsställning som regionfiygplats för därvid bör beaktas. 1986/87:T718 av (c) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för en bättre service för flygpassagerare enligtmotionen. 1986/87:T719 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en översyn av den civila trafikflygarutbildningen i syfte atthöja utbildningskapaciteten. 1986/87:T720 av . Högmark m.fl. (m, fp, c) variyrkas att avslår förslaget i budgetpropositionen att ochKristianstads flygplatser skall utgå ur det s.k. resultatutjämningssystemet. 1986/87:T721 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av samordning av utbildningsresurserna på flygområdet. 1986/87:T722 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ställning. 1986/87:T723 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begärförslag till aktiebolagsbildning av de statliga flygplatserna, 2. att hos regeringen begäröversyn av driftsformen för övriga flygplatser, 3. att begär ny utredningbeträffande resultatutjämning mellan flygplatser, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att flygplatserna och i avvaktan på ensådan utredning som förut skall erhålla bidrag. 1. att hos regeringen begärutredning i syfte att åstadkomma ett /87:25 fullständigt avskiljandeav myndighetsfunktionen i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen ienlighet med förslag i motionen, 2. att hos regeringen iavvaktan på organisationsförändring till aktiebolag resp. myndighetsenhet begärförslag till särskilt finansieringsbolag efter förebild av Telefinans, 3. att godkänner av verketföreslagen borttagning av begränsningar för beslut om investeringar,finansieringsavtal, finansiering via rörelsemedel, leasing samt lån viariksgäldskontoret, 4. att hos regeringen begärförslag för att åstadkommaen ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn, 5. att hos regeringen begären generösare syn vid behandling av ansökningar om nya inrikes koncessioner, 10. att hos regeringen begäratt avgiften för besiktning av 'privatfiygplan skall vara relaterad till den verkliga kostnaden, 11. att uttalar att inrikestrafik bör ske med inrikes bolag, 12. att uttalar att Brommaflygplats bör vara kvar som med samverkande flygplats, 13. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande luftfartsavgifter. Riktlinjer för den statliga luftfartspolitiken ochinriktningen av luftfartsver kets verksamhet fastlades (prop. 1981/82:98, , rskr. : Statsmakternas beslut innebar bl.a. att luftfarten skulle anpassas till 1979års . Inom ramen för en samordnad trafikpolitik skulle en samhällsekonomisk grundsyn vara vägledande för det fortsatta luftfarts politiska handlandet. Samhällsekonomiska överväganden måste dock utgå från att affärsverk och enskilda transportföretag skall vara effektiva i företagsekonomisk mening. Luftfartsverkethar fyra huvuduppgifter nämligen att - driva ochförvalta statens flygplatser för civil luftfart och även ansvara för , driften av stationsområden för civil luftfart vidmilitära flygplatser, - i fred svaraför civil och militär flygtrafikledning, - ha tillsyn överflygsäkerheten för den civila luftfarten samt - utföra vissatrafikala myndighetsuppgifter. övergripande mål i fråga om den civilaluftfarten är att främja en på sunda ekonomiska villkor grundad utveckling avluftfarten och verka för att en tillfredsställande flygtransportförsörjninguppnås och vidmakthålls till lägsta möjliga kostnader.. Verket skall självt,eller i samverkan med övriga intressenter i luftfartssektorn, vidta ellerinitiera sådana åtgärder som stärker sektorns långsiktiga konkurrenskraft. Verksamheten skall drivas med full kostnadstäckning.Därutöver skall luftfartsverket uppnå ett överskott som motsvarar statensavkastningsränta på statskapitalet. Vid 1984/85 ärs fattade beslut om en nyorganisation för luftfartsverket och om nya former för statsmakternas styrningav verket, söm bl.a.innebär att marknads-, och kundorienteringen samt resursutnyttjandet TU1986/87:25 ökar resp. att krav på en mer flexibel och mindre utdragen planerings- och investeringsprocess tillgodoses. Inom ramen för den nya organisationen (prop. 1984/85:25bil. 4, , rskr. 98) har bl.a. en klarare avgränsning skapats mellan verketsmyndighetsfunktioner (med bl.a. luftfartsinspektionen och dess lokala organ)och de rörelsedrivande verksamheterna (flygplatserna och flygstationerna) samtett trettiotal flygtrafiktjänstenheter för den civila och militära luftfartenm.m. De nya formerna för statsmakternas styrning avluftfartsverket (prop. 1984/85:100 bil. 8 och prop. 1984/85:139, , rskr.333) innebär i huvudsak att statsmakterna på grundval av rullande treårsplanerfrån' luftfartsverket skall fatta beslut om inriktningen och omfattningen avluftfartsverkets verksamhet och investeringar under de närmast följande, trebudgetåren. Styrningen av verket skall vidare ske i högre grad genom att målför avkastning, service, produktivitet, prissättning och soliditet samt strategierför verkets agerande på olika områden fastläggs än genom styrning av medlen föratt nå olika mål. Härvid skall ta ställning till de, övergripandefrågorna och ange dén huvudsakliga inriktningen av verksamheten, medanregeringen med utgångspunkt i vad härom har beslutat skall fastställade närmare målen och strategierna för verksamheten. ' Genom sistnämnda riksdagsbeslut fick också luftfartsverketvidgade befogenheter att besluta om vissa investeringar öch att väljainvesteringsform. Enligt motion T232 (m) bör en ombildning avluftfartsverkets rörebedrivande del till aktiebolag komma till stånd: Motionsyrkanden orn en ombildning av samtliga affärsverktill aktiebolag behandlas och avstyrks för utskottets del i dess yttrande TU1986/87:3 y till över proposition 1986/87:99 om ledningäv dén statliga förvaltningen jämte motioner. Utskottet ansluter sig iyttrandet fill den i nämnda proposition uttalade uppfattningen att vissasamhälleliga krav utgör det främsta skälet att bedriva affärsverkens huvudsakligaverksamhet i verksform. Som nämnts har genom riksdagsbeslut på senare årskapats förutsättningar för en ökad marknads- och kundorientering hosluftfartsverket, som också fått vidgade möjligheter att finansierainvesteringar utanför statsbudgeten. I nu förevarande proposition föreslås enytterligare utvidgning av dessa möjligheter och att anslaget för investeringari Flygplatser m.m. slopas. Förslagen skall ses mot bakgrund av den övergripandemålstyrning av , verksamheten som kännetecknar statsmakternas engagemangi luftfartsverkets och andra affärsverks verksamhet. Sammanfattningsvis finner utskottet att affärsverksformenpå grund av de samhälleliga krav som ställs på affärsverken - och denanpassning av denna form till förändrade förhållanden som fortlöpande sker -utgör en lämplig verksamhetsform för luftfartsverket. Härav följer attmofionsyrkandet, i här berörd del, avstyrks. Imotionerna T232 (m), T233 (fp) och T723 (m) behandlas luftfartsverkets TU1986/87:25 affärs- och myndighetsfunktioner. Dessa funktioner bör enligtmotionärerna ' skiljas ut från verket. Enligt den förstnämnda motionenbör den myndighetsutövande verksamheten förläggas i en särskild myndighet. Genom luftfartsverkets nya organisation har, som nämnts,en klarare avgränsning skapats mellan verkets myndighetsfunktioner och derörelsedrivande funktionerna. Som utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /86:15 bör det vara till fördel för luftfarten attmyndighetsfunktionerna på luftfartsområdet samt flygplats- ochflygtrafik-ledningsfunktionerna hålls samman i ett verk. Utskottet har inteändrat uppfattning i frågan och avstyrker följaktligen motionsyrkandena. I motionerna T233 (fp) och T723(m) framhålls att enaktiebolagsbildning civ de statliga flygplatserna bör komma till stånd. Den nya organisationen för luftfartsverket - i vilkenfiygplatserna utgör självständiga resultatenheter med ett utvidgat linjeansvardirekt under verkschefen syftar som redan nämnts till att ökamarknadsinriktningen och resursutnyttjandet. Målstyrningen av verket syftartill att förstärka denna utveckling. Utskottet ser för sin del inga särskildaskäl att driva de statliga flygplatserna i aktiebolagsform, varförmotionsyrkandena avstyrks. Inriktningen och omfattningen av luftfartsverketsverksamhet och investeringar Av luftfartsverkets treårsplan för budgetåren1987/88-1989/90 framgår att verksamheten skall inriktas på att stärka flygtransportsektorns konkurrens förmåga. Förutom en stor följsamhet av tjänsteutbudet till förändrade behov eller möjligheter gäller att flygbolagen skall kunna erbjudas möjlighet tillhög regularitet, korta markupphåll och smidig trafikavveckling. Flygsäkerhets standarden skall lägst vara i nivå med den som finns i övriga välutvecklade luftfartsnationer. Åtgärder för ätt förbättra dén interna effektiviteten skall. Möjligheterna: till förbättrad lönsamhet genom kommersiella , tjänstersom riktar sig mot resenärer, allmänheten och företag skall ges fortsattprioritet. Föredragande departementschefen framhåller attluftfartsverkets mark nadsmässiga agerande - med den dynamik som präglar utvecklingen inom flyget - är en viktig förutsättning när det gäller att snabbt och smidigt kunna möta ökningar i efterfrågan. De strategier verket formulerat tar sikte på'att på olika sätt stärka flygets konkurrenskraft. En nära dialog eftersträvas med flygbolag, kommuner och andra berörda intressenter om inriktningen och , omfattningenav såväl service-som investeringsåtgärder. Investeringsnivån föreslås höjas frän föregåendetreårsplan på ca 600 milj. kr. fill ca under kommandetreårsperiod i löpande priser. Den ungefärliga fördelningen mellan budgetårenblir 375 milj. kr. /88, 330 milj. kr. /89 och 260 milj. kr. för1989/90. Huvuddelen av investeringarna gäller flygplatser. Bland större nyinvesteringar nämns kapacitetshöjningar påbefintligt bansystem på Arianda, ca 60 milj. kr., ombyggnad av ArlandaInternational, kr., och en utbyggnad av fordonsverkstad och fordonsgarage för TU1986/87:25 ca 12 milj. kr. Vidare kommer ca 120 milj. kr. att investeras i enombyggnad av inrikesterminalen, nya kontorslokaler och parkeringshus påLandvetter. De med sistnämnda investeringar förenade åtgärderna påbörjas redanunder innevarande budgetår. På investeras ca 17 milj. kr.För del planeras investeringar i bl.a. stationsbyggnaden på mellan 20och 40 milj. kr., beroende på trafikutvecklingen. Investeringar görs också inomflygtrafiktjänsten med ca 75 milj. kr. och i fordon med ca 150 milj. kr. Vad föredraganden sålunda anfört om verksamhetens ochinvesteringarnas inriktning och omfattning har inte givit utskottet anledningtill erinran. Regeringens förslag i denna del tillstyrks följaktligen. 1 treårsplanen /88-1989/90 föreslär luftfartsverketytterligare åtgärder för att öka den finansiella rörelsefriheten. Förslageninnebär dels att de ramar som gäller för riksgäldsuppläning, leasing och attutnyttja rörelsemedel för investeringar slopas. Vidare föreslås att verketsjälvt får besluta om investeringar inom ramen för den inriktning avverksamheten som statsmakterna lägger fast. Enligt verket bör också nuvarandestatskapital omvandlas till ett fast statskapital, varigenom avskrivningsmedelkan användas för investeringar. Föredraganden erinrar om att han i fjolåretsbudgetproposition framhöll att verket, när man uppnått full förräntning på detförvaltade statskapitalet, borde få ett vidgat ansvar att besluta ominvesteringar och att den gällande beloppsgränsen för infrastrukturellainvesteringar, 1 milj. kr., borde kunna höjas. Verketräknar med att under kommande budgetår passera gränsen för full förräntning. Pågrund av statsmakternas målstyrning av verksamheten och investeringarna börenligt propositionen nuvarande snäva beloppsgräns i princip kunna slopas.Gränsen för verkets egna beslutsbefogenheter bör omfatta investeringar vilkastotalkostnad understiger 50 milj. kr. Samma gräns bör gälla förfinansieringsavtal som verket träffar med kommunala eller enskilda intressenterför särskilda investeringsobjekt. Vidare förordar föredraganden att verkets nuvarandestatskapital omvandlas till ett fast statskapital. Detta innebär att statensavkastningskrav, , utgår på det kapital som redovisas iverkets balansräkning per . Det fasta statskapitalet skall varaamorteringsfritt, varför avskrivningarna pä motsvarande tillgångar får behållasi luftfartsverkets rörelse för investeringar. Genom att tillgodoseverkets förslag om möjlighet att fondera överskottsmedel får verket enbetydande finansiell rörelsefrihet och därmed ökade möjligheter till ettmarknadsanpassat agerande. De förändringar som föredraganden sålunda förordarinnebär att nuvarande anslag för investeringar i Flygplatser m.m- kommer attslopas. Vad föredraganden anfört om omvandling av luftfartsverketsstatskapital till ett fast statskapital har inte givit utskottet anledning tillerinran. Regeringens förslag i denna del tillstyrks följaktligen. 1* 1986/87.15saml. I motionT723 (m) yrkas att godkänner de av luftfartsverket /87:25föreslagna slopade begränsningarna för beslut om investeringar, finansieringsavtal,finansiering via rörelsemedel, leasing samt lån via . Utskottet ansluter sig för sin del till föredragandensuppfattning att regeringens möjligheter till trafikpolitiskt ochekonomiskt-politiskt agerande motiverar att det även fortsättningsvis sättsvissa gränser för verkets egen beslutanderätt i fråga om investeringar.Luftfartsverkets förslag i övrigt i syfte att öka dess finansiellarörelsefrihet synes tillgodosedda. Av det anförda följer att utskottet tillstyrkerregeringens förslag i fråga om finansiering av luftfartsverkets investeringaroch om fondering av överskott samt avstyrker motion T723 (m) i här berörd del. I motion T723 (m) begärs även förslag tillfinansieringsbolag för luftfartsverket efter förebild av Telefinans. Omvandlingen av luftfartsverkets statskapital till ettfast statskapital innebär, som nämnts, att avskrivningar på motsvarandetillgångar får behållas i verkets rörelse för investeringar. Härigenorii ochgenom möjligheten att fondera överskottsmedel ökar verkets finansiella rörelsefriheti avsevärd utsträckning. Andra finansieringskällor är riksgäldsupplåning, leasing och finasieringsavtal med kommunala ellerenskilda intressenter. Då verket sålunda har tillgång till ett flertalalternativa finansieringskällor, ser utskottet för sin del inget behov av någotsärskilt finansieringsbolag, varför motionsyrkandet härom avstyrks.