bet · GA01LU32 · 1986-12-31 00:00:00 — Lagutskottetsbetänkande /87: 32 om ny konkurslag m. m. 1986/87:90 delvis, prop.1986/87: 86 delvis och prop. 1986/87: 89 delvis) Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87:90 vari föreslås att 1921 årskonkurslag ersätts av en ny lag i ämnet. I propositionen föreslås vidare ettstort antal av den nya konkurslagen föranledda ändringar i andra författningar. Konkurslagstiftningenhar undergått en fortlöpande revision. genomfördes engenomgripande reform av den materiella konkursrätten, och skedde enomgestaltning av formerna för konkursförvaltningen och fillsynen över den. År1980 infördes i konkurslagen bestämmelser om näringsförbud. Det nu föreliggandeförslaget utgör sista ledet i reformverksamheten. Förslaget innebär bl.a. attuppdelningen i ordinär och mindre konkurs slopas och ersätts med ett enhefligtförfarande. I den nya ordningen skall bevakningsförfarande äga mm först eftersärskilt beslut av rätten. Det föreslås också att konkursdomarinsfitutionenavskaffas och att konkursdomarens uppgifter övertas av konkursdomstolen somsådan. Vidare innehåller förslaget den nyheten att förvaltaren ges en lagfästmöjlighet att vid bedömningen av olika frågor som rör förvaltningen beaktainte bara borgenärsintressena utan i viss utsträckning även intresset attlångsiktigt främja sysselsättningen. I fråga om den materiella konkursrätteninnehåller förslaget vissa ändringar som syftar fill att utvidgaåtervinningsmöjligheterna. Konkurslagstiftningen har också setts överredaktionellt. I samband därmed har vidtagits en del ändringar i syfte atttillgodose intresset av systematisk klarhet. Ibetänkandet behandlar utskottet vidare dels fyra med anledning av propositionenväckta motioner, dels en under /87 väckt fristående motion. Företrädareför LO, TCO, och har införutskottet framfört synpunkter på propositionen såvitt avser frågorna ombeaktande av sysselsättningspolitiska intressen och ett enhetligtkonkursförfarände. Utskottettillstyrker förslaget till ny konkurslag jämte följdändringar i andraförfattningar. Vidare förordar utskottet, med anledning av en motion (fp), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omjävsbestämmelser för konkursförvaltare. Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet. Tillbetänkandet har fogats åtta reservationer, I två reservationer (m, fp, c)berörs reglerna om återvinning och i två reservationer (m, fp) resp, (c) fråganom förvaltares möjlighet att beakta sysselsättningsintresset, 1 Riksdagen1986/87. Propositionerna lu 1986/87:32 /proposition 1986187:90 föreslår regeringen () attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till 1, konkurslag, 2, lag om ändring i ackordslagen (1970: 847), 3, lag om ändring i lagen (1934:67) med bestämmelser om konkurs, somomfattar egendom i , , eller , 4, lag om ändring i lagen (1934: 68) om verkan av konkurs, som inträffati , , eller , 5, lag om ändring i lagen (1981:6) om konkurs som omfattar egendom iannat nordiskt land, 6, lag om ändring i lagen (1981:7) om verkan av konkurs som inträffat iannat nordiskt land, 7, lag om ändring i , 8, lag om ändring i jordabalken, 9, lag om ändring i vattenlagen (1983: 291), 10, lag om ändring i , 11, lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429), 12, lag om ändring i lagen (1974: 371) om rättegången i arbetstvister, 13, lag om ändring i utsökningsbalken, 14, lag om ändring i lagen (1955:227) om inskrivning av rätt till luftfartyg, 15, lag om ändring i aktiebolagslagen (1975: 1385), 16, lag om ändring i lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar, 17, lag om ändring i bankrörelselagen (1987; 000) 18, lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:000) 19, lag om ändring i sparbankslagen (1987:000) 20, lag om ändring i föreningsbankslagen (1987:000) 21, lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713), 22, lag om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar, 23, lag om ändring i lagen (1845:50 s, 1) om handel med lösören, somköparen låter i säljarens vård kvarbliva, 24, lag om ändring i lagen (1927: 77) om försäkringsavtal, 25, lag om ändring i lagen (1966:742) om hotell- och pensionatrörelse, 26, lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979), 27, lag om ändring i lagen (1970:980) om retentionsrätt för fordran hoshotellgäst, 28, lag om ändring i lagen (1972: 180) om avrundning av vissa fordringarfill helt krontal, m, m,, 29, lag om ändring i handelsregisterlagen (1974:157), 30, lag om ändring i passlagen (1978: 302), 31, lag om ändring i sekretesslagen (1980:100), 32, lag om ändring i lagen (1984: 81) om fastighetsmäklare. Över lagförslagen 1, 11,26, 30 och 31 har lagrådets yttrande inhämtats. Lagförslagen17, 18, 19 och 20 har överlämnats till näringsutskottet för behandling isamband med proposition 1986/87:12 om ny banklagstiftning. Övriga lagförslagåterfinns i bilaga 1 till betänkandet. //?/-o;705(7/orty9S6/57.-56 föreslår regeringen () efter LU 1986/87:32hörande av lagrådet - såvitt nu är i fråga (lagförslag 27) - att riksdagenantar i propositionen framlagt förslag till lag om ändring i konkurslagen(1987:000). Lagförslagetåterfinns i bilaga 2 till betänkandet. Ett av lagförslagen i propositionen harbehandlats i betänkandet LU 1986/87: 28 och övriga lagförslag har utskottetbehandlat i betänkandet LU 1986/87: 26, /proposition 1986187:89 föreslår regeringen () -såvitt nuär i fråga (lagförslag 10) - att antar i propositionen framlagtförslag lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Lagförslaget,som av jusfiUeutskottet överlämnats till lagutskottet, återfinns i bilaga 3till betänkandet. Övriga lagförslag i propositionen har behandlatsav.justifieutskottet i betänkandet JuU 1986/87: 31. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför nedanpå s. 6. I.Med anledning av proposition 1986/87:90 väckta mofioner MotionI986I87;LI33 av m. fl, (m) vari yrkas 1. attriksdagen avslår propositionen såvitt avser förslaget att det införs en skyldighet för förvaltaren att i viktigare förvaltningsfrågor höra tillsyns myndigheten, 2. att avslår proposifionen såvitt avser att förvaltaren gesmöjlighet att ta hänsyn till andra viktiga intressen än borgenärsintresset, 3. att avslår propositionen såvitt avser omvänd bevisbörda förnärstående. Motion1986187: Ll34 av m, fl. (fp) vari såvitt nu är i frågayrkas 1, att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående en alternativ ordning vad gäller framtidatillsynsmyndighet, 2, att beslutar om sådana ändringar i 4 kap, 5 § att denomvända bevisbördan för närstående tas bort, 3, att beslutar att avslå 7 kap, 8 § andra stycket som gällerförvaltarens möjlighet att vid avvecklingen av konkursbo ta hänsyn till vad somär ägnat att långsiktigt främja sysselsättningen, 4, att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående regler för utseende av förvaltare, 5, att beslutar att hos regeringen begära förslag till sådanändring i konkurslagen att jävsbestämmelser införs. Motion1986187: L135 av m, fl, (vpk) vari yrkas att beslutaranta följande förslag till ändring i proposition 1986/87:90 såvitt avserkonkurslagen. Propositionensförslag Motionärernas förslag LU 1986/87:32 7 kap. 8§ Det åligger förvaltaren---- avveckling av boet. Första stycket hindrar inte att Därjämte skall förvaltaren vid förvaltarenvid en avveckling av avvecklingav boet ta till vara in- boetbeaktar vad som är ägnat att tresset av en långsiktig syssetsätt- långsiktigtfrämja sysselsättningen, ning, om detta kan ske utan attbor- om det kanske utan att borgenärer- genäremas rätt avsevärt förringas, nas rätt nämnvärt förringas. 9§ Förvaltaren är skyldig-- gäldenären eller tillsynsmyndigheten, I viktigare frågor------ lämpligen kan ske. Förvaltaren är skyldig att inhämta sådana upplysningarfrån de anställda som kan gagna sysselsättningens intresse. Förvaltaren är skyldig att infoi'-mera de anställda omförvaltningsåtgärder av betydelse. Motion 1986187:Ll36 av m, fl. (c) vari yrkas 1, att beslutar att den nya konkurslagen jämteav denna föranledda ändringar i andra lagar skall träda i kraft , 2, att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten avtillämpningen av den föreslagna bestämmelsen i 7 kap. 8 § omkonkursförvaltarens vidgade uppgifter, 3, att beslutar att ikonkurslagen införa en reglering om konkursförvaltarens informationsskyldighetom konkursförvaltningen m. m, så som i motionen anförts, 4, att beslutar attkonkurslagens 4 kap, 6 § första stycket skall ha följande lydelse: Regeringens förslag Motionärernas förslag 4 kap, 6§ En gåva går åter, om den har full- En gåva går åter, om den har full- > bordats senare än före bordats senare än före fristdagen. En gåva som har full- fristdagen. En gäva som har full bordats men senare bordats men senare än eller, när den skett till nå- än eller, när den skett tillnå gon som är närstående till gäldenä- gon som är närstående till gäldenä ren, före fristdagen, går åter, ren, före fristdagen, gåråter, om det inte visas att gäldenären ef- om det inte visas att gäldenären ef ter gåvan hade kvar utmät/iingsbar ter gåvan var eller genom förfaran- egendom som uppenbart motsvara- det blev insolvent. de hans skulder. II, Vid 1986/väckt fristående motion LU1986/87: 32 Motion1986187: L303 av Hans Nyhage och (m, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående bristande skyldighet för den som återtar konkursanmälan att meddelakreditupplysningsregistren. Dennu gällande konkurslagen (KL) tillkom 1921, Den har blivitetappvis reformerad. På grundval av ett av lagberedningen framlagt betänkande(SOU 1970:75) Utsökningsrätt Xvidtogs genomgripandeförändringar i KL (prop, 1975:6, LU 12, rskr, 91), Därvid infördes bl, a. nyakonkursgrunder och återvinningsregler. I det sammanhanget gjordes också enöversyn av förfarandet vid prövningen av en konkursansökan,, som hade till uppgift att göra en allmän översyn avkonkurslagsUftningen, lade därefter fram ett betänkande (SOU 1977:29) ,vilket (prop. 1978/79: 105, LU 19, rskr. 309) ledde till att systemetmed s. k. fattigkonkurser avskaffades och ersattes med en ny ordning förhandläggning av de mindre konkurserna. upphävdes institutionenrättens ombudsman, I stället skulle tillsynen över konkursen utövas av ensärskild tillsynsmyndighet, som organisatoriskt knöts fill vissakronofogdemyndigheter. Vid det tillfället infördes också nya regler omkonkursgäldenärens skyldigheter under konkurs. Denproposition som föreligger till behandling bygger väsentligen påkonkurslagskommitténs slutbetänkande (SOU 1983:24) Ny konkurslag. Betänkandetomfattar dels en översyn i sak av de delar av KL som inte tidigare reviderats,dels en formell och redaktionell bearbetning av KL i dess helhet, I någrahänseenden grundar sig propositionen på annat material än det som lagts framav konkurslagskommittén. Avsnittet om återvinning bygger sålunda på ett av dens, k, framlagt delbetänkande (SOU 1983:60) Återvinning ikonkurs. Vad slutligen gäller förslagen om införande av ett enhetligtkonkursförfarande och möjligheter för förvaltaren att vid avvecklingen av boeti viss utsträckning beakta även andra intressen än de rena borgenärsintressenasaknar de förslagen motsvarighet i något kommittébetänkande; de har utarbetatsunder beredning av lagstiftningsärendet. Propositionenshuvudsakliga innehåll LU 1986/87:32 Ipropositionen föreslås att konkurslag ersätts av en ny lag i ämnet.Den nya lagen innehåller flera sakliga nyheter och innefattar därjämte enomfattande redaktionell översyn och systematisering av konkurslagstiftningen.Bland de sakliga förändringarna kan följande nämnas. De nuvarande bådahandläggningsformerna för ordinär konkurs resp. mindre konkurs slås samman tillett förfarande med i huvudsak handläggningen av mindre konkurser som förebild.En annan ändring som rör den formella regleringen är attkonkursdomarinsfitutionen avskaffas och ersätts av konkursdomstolen, dvs.tingsrätten, som sådan. Omgestaltningen av själva systemet medför behov avnyordning i alla de fa.lldär förfarandet ärutformat på olika sätt i ordinär och mindre konkurs. Närdet gäller förvaltarfunktionen föreslås att förvaltaren ges möjlighet att vidavveckling av boet beakta - förutom de rena borgenärsintressena - vad som ärägnat att långsiktigt främja sysselsättningen, om det kan ske utan attborgenärernas rätt nämnvärt förringas. Vidare vidgas kretsen av dem förvaltarenskall höra i viktigare förvaltningsfrågor till att omfatta äventillsynsmyndigheten. Förvaltarens utrednings- och uppgiftsskyldighet blirockså något större. Förvaltaren bör sålunda i förvaltarberättelsen ange vidvilken tidpunkt insolvensen kan antas ha inträtt och om det finns anledninganta att det på associationsrättslig grund uppkommit skyldighet för någon attåterbära erhållen betalning eller att erlägga skadestånd. Han bör också, om detär möjligt och anledning finns därtill, ange skyldighet kanantas ha inträtt enligt 13 kap. 2 § aktiebolagslagen att upprätta särskildbalansräkning. I detta sammanhang kan också nämnas att förvaltaren i vissa falllättare skall kunna få tillgång till räkenskapsmaterial som rör gäldenärensbo. Vidare skall förvaltaren i större utsträckning än tillämpamer utvecklade bokföringsprinciper vid redovisningen av förvaltningen. Iavsnittet om återvinning föreslås ett flertal ändringar i syfte att vidgaåtervinningsmöjligheterna. När fråga är om återvinning av en otillbörligrättshandling skall medkontrahent som är närstående till gäldenären anses hakänt till eller bort känna till gäldenärens insolvens och de omständighetersom gjorde rättshandlingen oUllbörlig; Återvinning skall dock inte äga mm omdet görs sannolikt att den närstående varken hade eller bort ha sådan kännedom.En annan ändring avser temat för medkontrahentens motbevisning vid återvinningav gåva och andra benefika rättshandlingar. Till skillnad från vad som förnärvarande gäller skall bevisningen enligt propositionen avse gäldenärenssufTidens och inte hans solvens. I dessa fall förlängs ocksååtervinningsfristerna beträffande rättshandlingar med närstående från två . Vidare föreslås att bestämmelsen om återvinning av lön m, m, till dendel den är uppenbart oskälig skall gälla generellt och inte enbart närstående.Även de frister som gäller för väckande av återvinningstalan ändras tillåtervinningssökandens förmån. Somen följd av införandet av ett enhetligt konkursförfarande kommer bevakning intei något fall att vara obligatorisk utan äga rum endast efter beslut avkonkursdomstolen. När bevakningsförfarande anordnas kommer tillvägagångssättet vidsåväl bevakning som anmärkning att förbli i stort LU 1986/87: 32 settoförändrat. Det skall dock bli möjligt att även efter anmärkningstidens utgångändra grunden för en anmärkning. Vidare skall en efterbevakande borgenäråläggas att betala en bestämd avgift i stället för att som svara för de medefterbevakningen förenade kostnaderna. Ifråga om utdelning i konkurs innehåller propositionen ett förslag som närmastinnebär en anpassning till rådande praxis. Dä konkurs avskrivs på grund avotillräckliga tillgångar skall eventuellt överskott, sedan konkurskostnadernaoch andra skulder som boet ådragit sig har betalts, överiämnas till bästberättigad borgenär under förutsättning att det står klart hur medlen skallfördelas och tillsynsmyndigheten har medgett det. Råder klarhet ommedelsfördelningen får även vid eftemtdelning tillgängliga medel delas ut tillbäst berättigad borgenär. Reglerna om interimsutdelning och förskottslyftningslås samman till ett förfarande, kallat förskottsbetalning, I dessa reglerinarbetas det i praxis utvecklade förfarandet med underhandsutdelning. När detgäller konkurskostnaderna föreslås att förbudet att räkna förvaltararvodetefter tid avskaffas. Det skall också -liksom nu gäller i mindre konkurser vara möjligt att pröva arvodesanspråk utan att hålla förhandling. Vidare skalldet bli lättare för en förvaltare att få förskott på arvodet. Informationspliktenbibehålls i den nya konkurslagen i princip oförändrad. I vissa särskiltangivna fall får emellertid kungörelse ersättas med skriftliga underrättelsertill borgenärerna. Dennya konkurslagen föreslås träda i kraft , I samband därmedskall KL och lagen (1921:226) om nya konkurslagens införande och vad i avseendedärå skall iakttas upphävas. I fräga om konkurser som beslutats föreikraftträdandet skall dock enligt förslaget KL fortfara att gälla, utom så tillvida att konkursdomarinstitufionen föreslås bli avvecklad. Somfidigare nämnts kom den nuvarande konkurslagen , harlagen ändrats åtskilliga gånger. Inte minst har omfattande ochbetydelsefulla ändringar genomförts. Dessa ändringar har emellertid inte inågon mer väsentlig mån berört KL: s ursprungliga utformning och systematik.Genom att nya regler efter hand arbetats in i KL: s regelverk har lagen blivitalhmer svåröverskådlig, och en redaktionell och systematisk översyn av lagenhar framstått soiii önskvärd. Detförslag till en ny konkurslag som läggs fram i propositionen innefattar enligtutskottets mening en välbehövlig modernisering och förenkling avkonkurslagstiftningen. Förtjänstfullt är vidare att ett betydande arbete lagtsned på att mer konsekvent än vad som är fallet med KL avgränsa regler somsakligt hör ihop och föra samman dem i särskilda kapitel. Det till gmnd förpropositionen liggande förslaget frän konkurslagskommittén har också fått ettmycket positivt mottagande av remissinstanserna, och lagrådet har för sin delfällt det allmänna omdömet att lagförslaget som helhet är en vällyckadlagstiftningsprodukt rättstekniskt sett. Utskottetkan således konstatera att förslaget i propositionen som helhet LU 1986/87: 32är väl ägnat att läggas till gmnd för lagstiftning. I det följande kommerutskottet därför att ta upp endast de frågor som har anknytning till motionernaeller som eljest tilldragit sig utskottets uppmärksamhet. Innan så sker villutskottet emellertid behandla två från systemafiska utgångspunkter viktigaspörsmål. Enligtnu gällande KL finns två former för handläggning av en konkurs, ordinär konkursoch mindre konkurs. Vad som bl, a, skiljer de båda handläggningsformerna åt äratt i en ordinär konkurs borgenärerna i särskild ordning skriftligen anmälersina fordringar, bevakning, och att fordringarnas giltighet och förmånsrättprövas i ett speciellt förfarande, det s, k, anmärkningsförfarandet. En mindrekonkurs gestaltar sig på olika sätt beroende på om tillgångarna räcker tillkonkurskostnaderna eller ej. Understiger tillgångarna konkurskostnaderna skallkonkursen avskrivas, sedan gäldenären avlagt ed på konkursbouppteckningen. Omtillgångarna däremot förslår till mer än att täcka kostnaderna för konkursen,skall i princip ett fullständigt konkursförfarande äga rum. Det skiljer sigdock från förfarandet i en ordinär konkurs genom att något formligtbevakningsförfarande inte anordnas utan borgenärerna får formlöst ge tillkänna sina anspråk. Det stora flertalet konkurser handläggs numera enligtreglerna om mindre konkurs. KL: s bestämmelser avser emellertid i första handatt styra tillvägagångssättet i en ordinär konkurs; vad som gäller i fråga omde mindre konkurserna framgår väsentligen endast av hänvisningar till reglernaom ordinär konkurs. Förslageti propositionen innebär att det införs ett enhetligt konkursförfarandehuvudsakligen efter mönster av handläggningen i mindre konkurs. Den föreslagnaordningen har enligt utskottets mening betydande fördelar från systematisksynpunkt och bidrar väsentligt till en ökad överskådlighet och klarhet, någotsom enligt vad utskottet ovan framhållit är positiva drag i den nyakonkurslagen. Utskottet finner det också naturligt att tillvägagångssättet imindre konkurs tas till utgångspunkt vid utformningen av det enhetligaförfarandet. Härigenom uppnås en välmotiverad anpassning till den utvecklingsom skett genom att de ordinära konkursernas andel av det totala antaletkonkurser minskat alltmera. Även förhållandevis omfattande konkurser handläggsnumera i den förenklade ordningen utan att därav förmärkts några störteolägenheter. Ett formellt bevakningsförfarande kan emellertid enligt utskottetsmening inte helt avvaras. I propositionsförslaget tillgodoses behovet däravmed en regel som låter rätten föranstalta om bevakning där det bedömserforderligt. Så kan väntas bli fallet främst när förhållandet mellan ullgångaroch skulder i ett konkursbo är sådant att också oprioriterade borgenärer kanpåräkna utdelning. Utskottet noterar vidare att förslaget i denna del även iövrigt är så utformat att man inom ramen för det enhetliga förfarandet skallkunna ta till vara de skilda intressen som legat till grund för den nuvarandeuppdelningen i två förfaranden. mening talar således starka skäl för att det nuvarande systemet medordinär konkurs och mindre konkurs slopas och ersätts med ett enhetligtförfarande. Genom den föreslagna ordningen uppnås också den fördelen attbeteckningen mindre konkurs försvinner. Som utskottet LU 1986/87: 32 fidigare uttalat (se LU1984/85: 26) ter sig denna beteckning mindre Vid den hearingsom ägde rum under utskottets beredning av ärendet mötte förslaget omett enhetligt konkursförfarande inte heller Med detanförda tillstyrker utskottet att förslaget i denna Ipropositionen föreslås också att konkursdomarinstitufionen avskaffas ochersätts med konkursdomstolen som sådan. Huruvida den nuvarande ordningen med ensärskild konkursdomarinstitution fyller någon egentlig funktion har längeifrågasatts. Enligt utskottets mening kan en ökad effektivitet uppnås genomatt konkursdomstolen som sådan får överta konkursdomarens uppgifter. En sådanändring för med sig en välbehövlig förenkling av tillvägagångssättet vidprövning av en konkursansökan. Om en borgenär ansökt om konkurs behövergäldenären sålunda inte som först föreläggas att inkomma med förklaring ianledning av ansökningen utan kan kallas fill förhandling . Ettslopande av konkursdomarinstitufionen öppnar också möjlighet till förenklingav reglerna om handläggningen av sådana särskilda frågor som hänskjutstill rättens prövning. Medhänsyn till det anförda ställer sig utskottet positivt även till förslaget attavskaffa konkursdomarinsfitutionen och ersätta den med konkursdomstolen somsådan. Förordnande av förvaltare m. m. Enligtgällande regler (45 § KL) skall då konkurs uppstått konkursdomaren, sedan hanhört tillsynsmyndigheten, utan dröjsmål utse en interims-förvaltare att handhaförvaltningen av boet för fiden fram till dess slutlig förvaltare har utsettsoch tillträtt befattningen. Slutlig förvaltare skall enligt 46 § KL utses avkonkursdomaren vid det första borgenärssammanträdet efter hörande avtillsynsmyndigheten och närvarande borgenärer. I de fall konkursen skallhandläggas som mindre konkurs gäller enligt 185 a § KL att konkursdomaren efterhörande av tillsynsmyndigheten genast skall utse en förvaltare.Interimsförvaltare förekommer således inte i mindre konkurser. Ipropositionen föreslås att den ordning som gäller för mindre konkurs,nämligen att slutlig förvaltare skall utses efterkonkursbeslutet, i fortsättningen skall gälla alla konkurser, Interimsförvaltareskall således inte längre förekomma. Utskottetvill erinra om att bestämmelserna om utseende av förvaltare i ordinär konkurshärrör från den tid då borgenärskollektivet utsåg förvaltare. Efter 1979 årsreform är det emellertid konkursdomaren som utser även den slutligaförvaltaren: Borgenärerna,har visserligen möjlighet att framföra sinasynpunkter på förvaltarvalet, men i normalfallet torde endast mycket tungtvägande skäl föranleda konkursdomaren att utse annan än inte-rimsförvaltarenUll slutlig förvaltare. Med hänsyn härtill delar utskottet departementschefensuppfattning att det inte torde innebära nägon störte saklig förändring attersätta det nuvarande systemet för utseende av förval-, tare i ordinär konkursmed den ordning som gäller för mindre