bet · GA01FiU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Skattepolitiken måste, enligt motionärernas mening, ha ettlångsiktigt perspektiv med grundläggande förändringar och ett kortsiktigt medförändringar i utjämnande syfte. 1 det längre perspektivet bör den huvudsakligaskatten på arbetsinkomster ersättas med en beskattning direkt iproduktionsledet. Huvudparten av den nuvarande kommunala inkomstskatten tordekunna ersättas med skatt ur produktionen. Kvar av beskattningen avarbetsinkomsten skulle bli en mindre del kofnmu-nal skatt och den statligainkomstskatten som skulle ökas i progression. Med tyndpunktenöverförd till en produktionsbeskattning skulle helt ändra styrmedel församhället ges, som tekniken skulle komma att beskattas till skillnadmot för hur det är . De nuvarande arbetsgivaravgifterna, somsärskilt drabbar arbetsintensiva företag fill skillnad mot högrobotiserade,skulle ersättas inom detta system. Därutöver skulle en produktionsbeskattning också nyttjastill att minska uttaget av råvara och hög energikonsumtion och stimulera tillhögre återanvändningsgrad och energisparande. I det kortare perspektivet krävs åtgärder för att kraffigtminska undandragandet av skatt och utjämna de stora skillnaderna mellanutdebiteringen i landets kommuner och landsting. Progressionen utjämningen iskattesystemet måste åter bli en realitet. "Problemet" med högamarginalskatter rör endast ett fåtal med inkomster högre än flertalet. I motionen framförs även kravet att underskottsavdragen iinkomstbeskattningen bör slopas och kompenseras av en samhällelig bostadsfinansieringför egnahem och fritidshus med låg och fast ränta där räntan i stort setthalveras. I motionens avsnitt om budgetpolitiken anförs bl.a. attdet behövs ett mer distinkt flerårsperspekfiv på budget och offentlig sektor.Inom detta bör man kunna fastlägga allmänna prioriteringar och förskjutningar. En grundläggande sådan förskjutning är en utjämning mellansamhällets klasser vad avser inkomster och andra resurser. Detta är i högstagrad samhällsekonomiskt motiverat. Ett växande överskott har samlats hosfinansvärld, storföretag och enskilda kapitalägare. De breda skikten isamhället fillsammans med viktiga offentliga verksamheter har gjort enmotsvarande relativ förlust. Resultatet är en ekonomisk obalans, som gör att överskottetinte investeras i nyttiga verksamheter utan flyter ut i finansiella FiU1986/87:10 operationer. Den nationella efterfrågebasen blir för svag. Vidare bör enligt motionärerna en gradvis omfördelning ibetydande mån ske via offentliga verksamheter, särskilt de som har betydelseför de breda folklagrens konkreta livsvillkor. Den samlade offentliga sektornsrelativa storlek bör växa. Detta har positiva verkningar både påproduktiviteten i samhällsekonomin och på utvecklandet av människors allmännakapacitet. En viss ökning av hushållens konsumtion är också motiverad, men denkollektiva konsumtionen och investeringar bör ha ett företräde. Vad gällerhushållens konsumtion bör man klart differenfiera mellan de sämre ställdagruppernas behov och den överflödskonsumtion som härrör från de merpenningstarka och som till stor del kan förmodas ha sitt ursprung i förtjänsterpå aktier eller andra privilegierade sparformer. Förslagen i motionen ökar statsutgifterna med omkring 8miljarder kronor utöver regeringens. Lfngefär 0,8 miljarder härav faller påsocialförsäkringssektorn. Skillnaden mellan motionens och regeringens förslagmotsvarar av landets bruttonationalprodukt. Inkomstsidan förstärks i detta budgetalternativ med 6,8miljarder. Därtill kommer sannolikt en viss indirekt ökning av skatteinflödetvia budgetens stimulerande effekt på sysselsättning och hushållsinkomster. Den ekonomiska utvecklingen i OECD-området under desenaste fyra åren har kännetecknats av en konjunkturuppgång som i varaktighetär en av de längsta . Även om tillväxten under år1987 i de stora industriländerna inte kommer att ligga på den nivå somförutspåddes talar flera faktorer för att uppgången kommeratt fortsätta om än i lägre takt än . Bruttonationalprodukten i vissa ochvärldshandelns utveckling ' ekonomiska sekretariat, dec. Det kankonstateras att oljeprisfallets posifiva inverkan på tillväxten FiU 1986/87:10 1986 blevmindre än väntat. Däremot minskade i flertalet av OECD- ländernainflafionstakten markant som räntorna föll. emellerfiduppenbart att en låg inflafion inte i nämnvärd grad har kunnat bidra tillatt lösa det svåra arbetslöshetsproblemet. arbetslöshetenunder ligga kvar på en mycket hög nivå. innebärdetta en arbetslöshet på som motsvarar 20 miljoner arbetslösa. måste tillväxten i OECD-området överstiga om någonpåtaglig förbättring av arbetslöshetssituationen skall komma till Detär därför inte uteslutet att arbetsmarknadsläget i OECD-området Under den långa tillväxtperioden har olikakonjunkturbedömare utfärdat varningar för att konjunkturen snabbt kan vändasnedåt. De bakomliggande orsakerna till detta är främst de rådande svåraobalanserna i världshandeln mellan de stora industriländerna men också deninternafionella skuldkrisen. Obalanserna synes bestå men dollarnskraftiga fall gentemot yenen och D-marken kan antas bidra till attutjämna obalanserna. När det gäller skuldkrisen har situationen för deskuldtyngda utvecklingsländerna inte förbättrats. De långtgående neddragningarav sin import som tvingats till för att kunna åstadkomma enförbättring av handelsbalansen försvårar möjligheterna att åstadkomma en tillväxti dessa länder. har i dessa avseenden inte inneburit någon förbättring. I finansplanen understryks att det är angeläget attresultat snart kan uppvisas när det gäller att minska de stora externaobalanserna mellan de större industriländerna, inte minst för att avvärja dethot mot världshandeln som ett fortsatt starkt protekfionistiskt tryck innebär.Det är av stor vikt att industriländerna gemensamt axlar ett ansvar för att dennödvändiga anpassningen sker utan att äventyra en fortsatt god tillväxt ivärldsekonomin. En ökad beredvillighet till samarbete har också visats från destörre industriländernas sida när det gäller att få fill stånd en rimliganpassning av räntor och växelkurser. Det är önskvärt med en ökadinternationell samordning för att åstadkomma en omläggning av den ekonomiskapolitiken i de större länderna med sikte bl.a. på att stärka tillväxten iVästeuropa och i . Utskottet noterar med tillfredsställelse att regeringenavser att i olika internationella fora fortsätta verka för en sådan samordning. Av den svenska exporten avsätts i ochFörenta Staterna varav går till de nordiska länderna. Den betydelsede nordiska,länderna har för den svenska exporten illustreras av att handelnmed ger hälften av överskottet i handelsbalans.Aktuella prognoser pekar emellerfid på en kraftig minskning av tillväxten bådei BNP och i importen i såväl som . Utvecklingen i ärdäremot fillfredsställande trots en nedgång av exporten till . Förår 1987 gäller att BNP-tillväxten bedöms uppgå till . Det största bidragetförväntas komma från den privata konsumtionen. Mot denna bakgrund kan det vara av värde att redovisa denekonomiska situationen för och och den förväntade utvecklingen . Produkfionsfillväxten i har legat väsentligt 25 över dengenomsnittliga tillväxten i . har FiU 1986/87:10också inneburit en god tillväxt i investeringarna. har inflationenkommit ned från till något förår 1986. Denna utveckling har emellertid åtföljts av mycket svåra bytesbalansproblem.I själva verket har bytesbalansen uppvisat kraftiga underskott alltsedan denförsta oljekrisen, dvs. En viss förbättringinträffade visserligen men därefter har bytesbalansenåterigen försvagats och blev ett av de sämre åren för danskutrikeshandel (jfr tabell 2). Utvecklingen i och fram tillmitten av kännetecknades av en även i jämförelse med motsvarandeutveckling i låg arbetslöshet. Fr.o.m. mitten av börjadeemellertid arbetslösheten att öka kontinuerligt och nådde nivån 10,5 %.Därefter föll den något men uppgick fill 8,%. I tabell 2 redovisas det danska finansministerietsbedömning av den ekonomiska utvecklingen för . Det danskafinansministeriets bedömning för är 1987 'i,r -0,4 -12,0 -0,2 (miljarder Dkr.) innebar en markant tillväxt ikonsumtionen och en god tillväxt i investeringarna. Detta fick fill följd attimporten ökade med . stagnerade emellertid exporten ochbytesbalansunderskottet blev, mätt som andel avbruttonationalprodukten, det största . För att komma till rättamed det snabbt accelererande underskottet vidtogs en radstabiliseringspolifiska åtgärder såväl som . De finanspolitiskaåtgärderna har inneburit en höjning främst av vissa indirekta skatter. Vidarehar kreditpolifiska åtgärder mot konsumtions- och bostadskrediter genomförts.Finansministeriet räknar med att åtgärderna skall medföra en minskning av denprivata konsumtionen och betydande neddrag- . ning av bostadsbyggandet; Ävenför de övriga investeringarna väntas en, nedgång. Eftersom en återhämtningbedöms ske för exporten innebär prognosen en förbättring avbytesbalansen för med nära 15 miljarder Dkr. anger i sin bedömning av utveckling under år1987 en väsentligt lägre (0,) tillväxt i BNP än vad finansministeriet gör. derna iprognosen beror bl.a. på att antar en lägre ökning i exporten. FiU 1986/87:10Såväl som finansministeriets bedömning utarbetades i slutet av år 1986.De därpå följande månaderna har inneburit en höjning av råoljepriset ochytterligare fall i dollarkursen. Kommer utvecklingen att innebärafortsatt fall i dollarkursen bör på grund av anslutning till deteuropeiska monetära systemet (EMS) detta innebära en appreciering av den danskakronan. Detta kan betyda en försämring av konkurrenskraft gentemotländerna utanför den europeiska gemenskapen (EG). Oljesektorns utveckling i har inneburit att ävenNorge har haft en tillväxt som legat väsentligt över genomsnittet förOECD-området . Inget annat av länder kanuppvisa en så god utveckling av sysselsättningen och låg arbetslöshet undermotsvarande period som . Den höga ekonomiska aktiviteten har emellertidinneburit att inflafionen varit hög. ökade den privata konsumtionen med , enökning som inte har någon motsvarighet .Den kraffigaexpansionen av den inhemska efterfrågan fortsatte ; Denframkallade en våldsam ökning av importen som i kombination med fallet iråoljepriserna försämrade bytesbalansen med nära 60 miljarder Nkr.Bytesbalansen uppvisade därför ett negafivtsaldo. väntas (jfr tabell 3) bytesbalansunderskottet ökaytteriigare. Konsumtionsökningen förutses emellertid bli reducerad till 0,5 %och tillsammans med en nedgång i investeringsverksamheten innebär detta enminskning av importen med . Den här redovisade utvecklingen för dennorska ekonomin stämmer väl överens fned bedömning. Det norska finans-och tolldepartementets bedömning' (miljarder Nkr.) ' Bedömningen slutfördes . Oljeprisfallet och överhettningen i ekonomin har sålundaskapat svåra obalanser i den norska ekonomin. Utöver det stora bytesbalansunderskottet har statsbudgeten försvagats. Är 1985 svarade oljeintäkterna på 47 miljarder Nkr. för av budgetens intäktssida. Är 1986 innebar en minskning fill 35 miljarder Nkr., och en lika kraftig minskning kan påräknas för innevaran de år. Att situationen är svårbemästrad bestyrks av att inflationen är högre än 27 Enligt kommer den att stanna vid 8 %.Kostnadsökningarna är stora och lönekostnaderna, som steg mednära , väntas sfiga med . vidtogsåtstramande penning- och finanspolitiska åtgärder som den norskakronan devalverades. Vid behandlingen av budget fattades beslut om enytterligare åtstramning av finanspolitiken genom nedskärningar avstatsutgifterna och en höjning av inkomstskatten samt vissa avgiftshöjningar.Även kreditpolitiken skärptes. Några nyckeltal för den internationella ekonomin som är avbetydelse för hur den svenska ekonomin kommer att utvecklas under år 1987redovisas i tabell 4. FiU 1986/87:10 Internationella förutsättningar för . BNP % V-Tyskland DanmarkNorge Bytesbalans miljarder dollar' USAJapan V-Tyskland Världshandelns volymtillväxt Råoljepris dollar per fatDollarlcurs i kr. -(- 25 -4,3 -2,8 OECD.Economic Outlook dec. Som tidigare nämnts har sedan finansplanen presenteradespriset på råolja börjat stiga samfidigt som dollarkursen fortsatt att falla.Oljepriset ligger , , vid perfat i jämförelse med per fat som antagits i finansplanen. Avgörandeför oljeprisets utveckling är sammanhållningen inom OPEC. I finansplanen har antagits en dollarkurs på 6:97 kr.Utvecklingen och blev återigendramatiska för den amerikanska dollarn. Gentemot den svenska kronan fölldollarn och närmade sig 6:40 kr.Därefter har en återhämtning skett och FiU 1986/87:10noterades dollarn till . Falleti dollarkursen kan väntas få påtagliga effekter för tillväxten i ochVästtyskland. Apprecieringen av yenen och D-marken minskar exporten från debåda länderna. Utvecklingen bör innebära en något lägre tillväxt för dessaländer än vad som angivits i tabell 4. För del börutvecklingen vara den motsatta och innebära en ökad fillväxt. Det bör dockframhållas att trots den kraftiga deprecieringen av dollarn och1986 har detta inte inneburit någon förbättring av den reala utrikesbalan-senunder . Rimligtvis bör denna utveckling vända och ge ettpositivt bidrag till BNP-tillväxten. ser det talar utvecklingen av den internafionella ekonomin efterdecember 1986 för en något lägre fillväxt i OECD-området än vadsom anges i finansplanen. För världsekonomin som helhet motverkas detta av attsituationen för vissa andra länderområden -exempelvis OPEC-länderna och de s.k.NIC-länderna i - klart förbättras. Är1986 innebar för den svenska ekonomin en kraftig förbättring av bytesbalansen,som visade ett överskott på . sjönk inflationentill , räknat mellan helåren 1985 och 1986 och till under loppet avåret. Det kan nämnas att man måste gå tillbaka föratt finna lika "låga prisökningar. Tillväxten i har emellertid varitmåttlig och burits upp av ökad konsumtion medan bidraget från kapitalbildning,dvs. investeringar och nettoexport, varit negativt. Avtabell 5 framgår att bedömning av tillväxten i liggernågot under den som redovisas i finansplanen. Förklaringen utgörs främst av enlägre tillväxt i den privata konsumtionen och i exporten. Import av varor och 2,7. -0,1 -0,3 -0,3 -1,4 -0,3 Export av varor och 3,5. 4,5-5,0 Bytesbalans miljarder kr. -10,4 Hushållensreala disponibla inkomster ökade med . anges ifinansplanen en ökning på . Den privata konsiimtionen beräknas öka med 3 %.Finansplanen anger i jämförelse med en lägre inflationför , vilket leder till en högre realinkomstök-ning för hushållen. Detär en orsak till att finansplanens konsumtionsprognos ligger högre äninstitutets. Konsumtionsökningen kan antas ha varit iviss utsträckning lånefinansierad. Den ökade skuldsättningen i hushållen ärtill stor del möjliggjord av avregleringen av kreditmarknaden. mening är det knappast troligt att hushållen fortsätter attskuldsätta sig i samma utsträckning . Höga realräntor,avdragsbegränsningar och det höjda sparavdraget är exempel på återhållandefaktorer. Vidare träffade en överenskommelse med banker,bostadsinstitut och finansbolag om skärpta amorteringsvillkor för nya lån tillhushållen. Dessa omständigheter, fillsammans med att räntorna sedan slutet avnovember åter börjat vända uppåt, kan innebära att den fortsatta nedgången avhushållssparandet dämpas och att finansplanens konsumtionsprognos med ökning på3 % är något för hög även om priserna inte skulle stiga under loppetav året. exportökning uppgick till samfidigt somväridshandeln ökade . Det är därför sannolikt attmarknadsandelsförlusterna kommer att stanna vid . De mestbetydande andelsföriuster-na återfinns på de nordiska marknaderna och är främstorsakade av en kapacitetsbrist i den svenska bilindustrin. Både i finansplanenoch i konjunkturinsfitutets prognos förutses en lägre ökning för år 1987.Konjunk- turinsfitutet,som i stort utgår ifrån samma internationella förutsättningar FiU 1986/87:10som , förutser försatta marknadsandelsförluster för densvenska exporten vad gäller bearbetade varor. I finansplanen hävdas emellertidatt marknadsandelsförlusterna bör upphöra . Mofiveringen är att derelativa arbetskostnaderna för svensk industri till följd av deprecieringen avden svenska kronan sjunkit något i gemensam valuta mellan åren 1985 och 1987.Vidare framhålls att lönsamheten i den svenska ,:, ekonomin är betydligt bättreän , vilket medfört att industriinvesteringarna liggerpå en väsentligt högre nivå än tidigare samt att marknadsföringsinsatsernaförbättrats. Utskottet delar uppfattningen att detta bör ha positiva effekterpå marknadsandelarna. Som framgått av avsnittet om den internationellaekonomiska utvecklingen kan fillväxten i OECD-området komma att försvagasnågot i jämförelse med vad som förutsätts i finansplanen. Detta hindraremellertid inte att förutsättningarna för svensk export på medundantag för något kan förbättras. Orsaken är det fortsatta fallet idollarkursen. Det bör dock framhållas att effekterna för svensk export avdollardeprecieringen inte är entydiga. har apprecierat kraftigt mot dollarnmen också mot /ASEAN-länderna medan en depreciering skett mot devästeuropeiska valutorna. I vilken utsträckning och i vilken riktning densvenska konkurrenskraften har ändrats till följd av växelkursförskjutningarnavarierar därför, som framhålls i , mellan olikamarknader och är dessutom beroende av vilka antaganden man gör om vilka ländersom bör betraktas som våra konkurrenter på dessa marknader. På den amerikanskamarknaden har den svenska kronan deprecierat med ett par mellan år1985 och gentemot våra konkurrenter bland (exkl. FörentaStaterna), men om /ASEAN-länderna tas med i kalkylen har vår konkurrentvägdaväxelkurs inte ändrats nämnvärt. Om man dessutom skulle ta hänsyn till att viockså konkurrerar med amerikanska företag på den amerikanska marknaden skulleresultatet i stället bli en appreciering av den svenska kronan. På denvästeuropeiska marknaden, som tar emot huvuddelen av den svenska exporten avbearbetade varor, är det däremot klart att den svenska kronan deprecierats motkonkurrentländernas valutor. Det förefaller därför rimligt att anta attväxelkursförskjutningarna samrnantaget har haft en positiv effekt på densvenska konkurrenskraften vad gäller marknaderna i . Enligt utskottets mening bör mot denna bakgrund exportenkunna öka med de i finansplanen angivna . Utskottet villemellertid understryka att en sådan utveckling av svensk utrikeshandel under år1987 som här redovisats förutsätter att löner och priser inte stiger mer än vadsom antagits i propositionen, dvs. att löneökningarna endast obetydligtöverskrider och att inflationen under loppet av året stannar vid . En höjning av priset på råolja kan inteuteslutas. En sådan prishöjning kan, allt annat oförändrat, radera ut detbytesbalansöverskott för är 1987 som anges i propositionen. Effekten avoljeprishöjningen motverkas emellertid av en fortsatt fallande dollarkurs.Därtill kommer att regeringens försvarsöverenskommelse med folkpartietinnefattar viss utförsäljning av de svenska oljelagren ochdärmed en förstärkning av bytesbalansen. FiU 1986/87:10 Desenaste årens utveckling här fört de totala fasta investeringarna upp till denhögsta nivån under de senaste 15 åreri. Investeringskvoten, som var ca 18,5 %år 1983, nådde . Mellan och har de totalabruttoinvesteringarna dock förblivit nästan oförändrade. väntasemellertid bruttoinvesteringarna återigen öka. Industriinvesteringarna somunder minskade bedöms öka kraftigt med 12 %.Ökningen ligger främst inom bilindustrin som därigenom får en angelägen kapacitetshöjning.Utskottet delar emellertid den uppfattning som framförs i propositionen, attäven om återhämtningen och den fortsatta expansionen visar provpå en fortsatt god investeringsbenägenhet och riskvilja, så skulle uppgångensannolikt ha blivit kraffigare om den inhemska lönekostnadsutvecklingensnabbare hade anpassats fill uflandets. Detsvenska arbetsmarknadsläget är i ett internationellt perspektiv mycket gott.Avsevärda förbättringar av arbetsmarknadssituationen har skett under de senasteåren. Arbetslösheten uppgick till och väntas bli densammaför . Som framhållits i propositionen måste ytterligare ansträngningargöras för ätt stärka sysselsättningsläget och ytterligare minskaarbetslösheten. Vissa orostecken finns alltjämt, bl.a. när det gällerlångtidsarbetslösheten och arbetsmarknadsläget i vissa regioner. Deekonomiska obalanserna har genom den förda ekonomiska politiken minskatpåtagligt . Regeringen anser därför att det nu är möjligtatt i ökad utsträckning vidta åtgärder för att utveckla och förstärka välfärdenoch att angripa långsiktiga och strukturella problem i ekonomin. Inriktningenav regeringens ekonomiska politik kan sammanfattas på följande sätt: - Finanspolitiken måste ävenfortsättningsvis ha en stram inriktning. En fortsatt neddragning avbudgetunderskottet är nödvändig bl.a. för att skapa förutsättningar för ennedpressning av ränteläget. Budgetkonsolideringen skall ske genom utgiftsbegränsningaroch ekonomisk tillväxt. Däremot bör det totala skattetrycket inte stiga. - En politik för ökad tillväxtmåste föras om en ökning av välfärden skall vara möjlig och en högsysselsättning skall kunna vidmakthållas. I proposifionen betonas att dettaförutsätter en ökad kapitalbildning och effektivitet i produkfionen. Kraven påen höjning av produktiviteten i ekonomin gäller både den offentliga och denprivata sektorn. Vidare förutsätter en hög fillväxt att lönebildningen fungerarbättre. Kraven på en ökad kapitalbildning och bättre fungerande lönebildningfordrar emellertid fortsatta reformer på skatteområdet. Regeringen kommerdärför att inbjuda oppositionspartierna till överiäggningar om den framtidaskattepolifiken. - Reformer för social rättvisahar hög prioritet för vissa områden och grupper. Det gäller de sämre ställdapensionärerna, sjukförsäkringen för vissa viktiga grupper på arbetsmarknadenoch den ekonomiska situatio- nen för dearbetslösa för vilka föreslås en höjning av dagpenningen i FiU 1986/87:10 - Åtgärder för att åstadkomma en bättre regional balans föreslås i finansplanenoch kommer att kompletteras med förslag till ytterligare Regeringen införde ett allmäntprisstopp. Prisstoppet motiverades av att det ansågs föreligga en allvarligfara för att tidigare års tendenser till stora årliga prishöjningar lever kvarockså . Regeringen understryker att dessa tendenser måste brytasom det svenska näringslivets konkurrenskraft skall kunna bevaras och om realalöneökningar skall vara möjliga att uppnå. Prisstoppet är generellt och skallgälla tills vidare. I motioner som väckts av moderata samlingspartiet (Fi215),(Fi216) och (Fi228) utpekas samma områden som ipropositionen som varande de områden som särskilt bör uppmärksammas. En ökadtillväxt, ökad kapitalbildning och en bättre fungerande lönebildning är trehuvudteman i motionerna. I moderata samlingspartiets motion Fi2I5 (m) krävs enåtstramning av finanspolitiken. Motionärerna framhåller att den snabba ökningenav den totala konsumtionen och som väntas fortsätta även under år1987, borde ha bromsats upp tidigare främst genom en begränsning av denoffentliga konsumtionen. föreslås en sänkning av skatternainnebärande lägre marginal-, bolags-, arvs- och förmögenhetsskatter. Som utskottet ser det leder inte förslagen i motionen tillnågon åtstramning av finanspolitiken. Med stor sannolikhet skulle effekten avförslagen i moderata samlingspartiets motion bli ett kraftigt underskott ibytesbalansen genom en väsentligt högre tillväxt i den privata konsumtionen ände som anges i propositionen. Visserligen skall enligt motionärernaökningen i den privata konsumtionen balanseras av en kraftig minskning av denoffentliga konsumtionen. Då den senare emellertid har ett väsentligt lägreimportinnehåll än den privata konsumtionen blir resultatet en importökning.För att undvika en kraftig ökning av importen är det uppenbart att det krävsännu större besparingar i den offentliga sektorn än vad som anges i motionFi215 (m). Motionärernas förslag skulle således om de genomfördes leda till enbetydande försvagning av bytesbalansen.