bet · GA01AU6 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:6 Z:-::':vi:r:. Sammanfattning ;/,.- Utskottet behandlar i det föreliggande betänkandet ettfemtontal mofionsyrkanden om de s. k. ledighetslagarna, dvs.föräldraledighetslagen, studiele-dighetslagen m.fl. Yrkandena'framställs imotioner från den allmänna motionstiden under föregående . Tre av motionerna gäller en översyn avledighetslagstiftningen i syfte att bättre anpassa denna till särskilt demindre företagens situation. Det ifrågasätts också om inte vissa begränsningarbehöver göras i ledighetsuttaget. Särskilt nämns studieledighet och ledighetför fackligt arbete. Motions-, yrkandena avstyrks av utskottet, och de följsupp i en gemensam reservation av m, fp och c. Övriga motioner handlar till stor del om nyaledighetsformer och om utökade möjligheter till ledighet, särskilt ledighet förvård av barn. Enligt föräldraledighetslagen har småbarnsföräldrar rätt till helledighet tills barnet har fyllt . I fyra motioner begärsatt ledigheten skall kunna utsträckas tills barnet har fyllt . I andramotioner berörs ledighet för adoptivföräldrar och ledighet för att medverka påföräldrakooperativa daghem. Även frågan om skyddet mot trakasserandeomplaceringar efter föräldraledighet har aktualiserats. - De förslag till nyaledighetsformer som framställts avser anhörigvård och deltagande i det svenskakatastrofbiståndet. Vidare tar en motion upp en fråga om studieledighet för attdelta i grundutbildning för vuxna. Inte heller dessa motioner om vidgade möjligheter tillledighet biträds av utskottet, vilket har föranlett reservationer från fp och cbeträffande ledighet för vård av barn, anhörigvård och deltagande ikatastrofbiståndet samt i fråga om ledighet för adoptivföräldrar även av m. I ett avslutande avsnitt av betänkandet behandlas tvåmofioner med anknytning till förtroendemannalagen. Den ena motionen gäller denfortsatta beredningen av frågan om regionala fackliga förtroendemän, den andrafinansieringen av fackligt samarbete i multinationella företag, Motionernaavstyrks av utskottet rned reservafioner från vpk. 1985/86:A604 av m.fl. (fp), vari yrkas att 19. beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som \ 1986/87. anförts i motionen orn enkartläggning av problemet med omplaceringar e;fter AU 1986/87:6föräldraledighet. Övriga yrkanden i motionen behandlas i andra sammanhang. 1985/86:A703av (), vari yrkas att hos regeringen begär förslagtill sådan lagändring att rätten till ledighet för vård av barn föradopfivföräldrar skall gälla från den dag barnet kommer tiH . 1985/86:A706av m.fl. (fp), vari yrkas att beslutar att ändralagen om rätt fill ledighet för vård av barn m.m. så att adopfivföräldrar gesrätt fill ledighet för vård av barn fill dess förflufitfrån adoptionen eller från barnets ankomst till . Beträffandemofiveringen hänvisas till mofion 1985/86:So603. 1985/86:A707av m. fl. Xc),..vari .yrkas;att. 1.riksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag så att den lagstadgaderätten till tjänstledighet för vård av små barn förlängs fill . Yrkande 2 behandlas avutskottet i AU 1986/87:5. . , 1985/86:A709 av m.fl. (fp), variyrkas ätt 1. hos regeringen begär förslag om én successivt infördlaglig rätt till ledighet förvård åv anhörig eller annan närstående vid svårare sjukdom eller vidkonvalescens i herhmet, med prioritet för vård i livets Beträffande yrkande 2 hänvisas tillmotion 1985/86:Sf221. 1985/86:A710av (), vari.yrkas att 1. beslutar hosregeringen begära förslag till förbättringar av de ensamstående föräldrarnassituation i enlighet med vad som anförts i mofionen, 2. hos regeringen begärförslag till utökning av rätten till tjänstledighet för småbarnsföräldrar ochförändring av meritvärdering för vård av egna barn i enlighet med motionen. Beträffandemotiveringen hänvisas till motion 1985/86:So606. Yrkande 2 behandlas såvittgäller meritvärderingsfrågan i AU 1986/87:5. 1985/86:A714av m.fl. (s), vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av möjligheterna till icke betald ledighet för medverkan i barnomsorg ibl. a. föräldrakooperafiv. 1985/86:A717av m.fl. (c, m, fp), vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i mofionen anförts angående behovet av en översynav ledighetslagarna. 1985/86:A720av m. fl: (s), vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna vad som anförts i mofionen om regional fackligförtroendeman. 1985/86:A725av och (), vari yrkas att beslutarändra studieledighetslagen så att sexmånadersregeln inte gäller person somskall genomgå grundutbildning för vuxna. 1985/86:A728 av och (vpk), vari AU 1986/87:6yrkas att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som åläggersvenska multinationella företag samt utländska mutinationella företagverksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inomkoncernen. 1985/86:A731 av och (),vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om rätt till ledighet för anhörigvårdare. Motiveringentill yrkandet finns i motion 1985/86:Sf286. 1985/86: A732 av och (), vari yrkas att beslutar att ändra i lagen om rätt till ledighetför vård av barn (1978:410) så att 3 § andra meningen ges lydelsen: Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet haruppnått ålder. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1985/86:So615. 1985/86: A733 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom rätt till tjänstledighet för internationellt katastrofbiståndsarbete. 1985/86: A737 av och (), vari yrkas att beslutar om följande ändring av 3 § lagen omrätt till ledighet för vård av barn m. m.: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arbetstagare har rätt till ledighet Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel förvård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning ledighet,dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av avarbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel le- normalarbetstid. Rätten till hel le dighet gäller till dess barnet har dighetgäller till dess barnet har uppnått ett och eu halvt års ålder. Rätten till Rätten till förkortning av arbetsti- förkortningav arbetstiden gäller till den gäller till dess barnet har upp- dessbarnethar uppnått ålder nått ålder eller till den senare ellertill den senare tidpunkt då bar tidpunkt då barnet har avslutat det nethar avslutat det första skolåret, första skolåret. 1985/86:A745 av m. fl. (c), vari yrkas att 8. hos regeringen begär en samlad översyn avledighetslagstiftningen i enlighet med det anförda. Yrkandena1-7 och 9-10 behandlas av utskottet i AU 1986/87:8. 1985/86:A748 av m.fl. (m), vari yrkas att 1. som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om arbetsmarknadslagarnasutformning och effekter. Yrkandet behandlas även i AU 1986/87:8. delarförutom i det nyssnämnda betänkandet dels i AU 1986/87:3 och 4, dels 1* 1986/87. Utskottet AU 1986/87:6 fillkom ett antal lagar om rätt tillledighet för olika ändamål: svenskundervisningslag, som i årersattes av lagen (1986:163) om rätt fill ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare, lag om rätt till ledighet förvissa föreningsuppdrag inom skolan (den s.k. SIA-lagen). Dessutom finns bestämmelser om ledighet lag omfacklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen), iarbetsmiljölagen, medbestämmandelagen och anställningsskyddslagen. I sammanhangetkan också nämnas semesterlagen. Ledighet för värnpliktstjänstgöring och för offentligauppdrag är reglerade genom annan lagstiftning. Vid sidan av den lagfästa rättentill ledighet finns det former av ledighet som är reglerade antingen genomkollektivavtal eller genom enskilda anställningsavtal. Ledighet kan slutligenockså följa av vad som är brukligt på arbetsmarknaden. Vid början av detta år väcktes 17 motioner med yrkanden omledighetslagstiftningen,bl. a. att småbarnsföräldrarnas möjligheter tillledighet skall utökas. I övrigt finns yrkanden om en översyn av den aktuellalagstiftningen och de möjligheter till ledighet den ger men också om ledighetpå nya grunder. Avslutningsvis behandlas tre yrkanden med anknytning fill studieledighets-och förtroendemannalagarna. tog den dåvarande trepartiregeringen initiativtill en översyn av ledighetslagstiftningen. Översynen angavs ha till syftebl.a. att förbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt utan att man för den skull rubbade lagstiftningens grundläggandeinriktning. m. fl. (m) framhåller i motion 1985/86:A748 aU ledighetslagarna var för sig har varit motiverade och haft storbetydelse för de anställda. Lagarna har emellertid fört med sig problem påarbetsplatserna. Motionärerna pekar särskilt på den höga frånvarofrekvensen somsägs innebära en kraftigt ökad belastning på såväl samhället som företagen.Vidare vill motionärerna fästa uppmärksamheten på att anställningstrygghetenför de fast anställda medför otrygga anställningsförhållanden för de vikariersom anlitas vid ledigheter. Motionärerna anser att större hänsyn måste tas till deförutsättningar som gäller på de enskilda arbetsplatserna, särskilt då tillförhållandena i de mindre företagen. Av ledighetsformerna bör möjligheternatill ledighet för vård av barn prioriteras, medan rätt till ledighet förstudier och för fackligt arbete bör begränsas. Slutsatsen i den aktuella delenav motionen är att den översynsom tidigare hade påbörjats inom AU 1986/87:6med uppgift att anpassa ledighetslagarna till de faktiska förutsättningarna böråterupptas och avslutas. Även i motion 1985/86: A717 av m. fl. (c, m,fp) begärs att den tidigare inledda översynen av ledighetslagstiftningen skallåterupptas. Motionärerna hävdar att lagarna är svårhanterliga för arbetsgivarnaeftersom deras skyldigheter ofta är uttryckta i abstrakta formuleringar. Deanser att det är av vikt att ledighetslagarna anpassas till de mindreföretagens situation. Bland de lagar som anses vara aktuella för översyn nämnssärskilt studieledighetslagen och förtroendemannalagen. m. fl. (c) framhåller i motion 1985/86:A745att anställda i olika situationer obestridligen behöver ett lagfäst stöd förtjänstledighet. I vissa avseenden kan det även vara rimligt att utökamöjligheterna till ledighet. Det gäller ledighet för vård av småbarn och förvård av sjuka anhöriga. är det enligt motionärerna otvivelaktigt så,att möjligheterna till tjänstledighet på en rad enskilda arbetsplatserutnyttjas i en omfattning som inte är förenlig med verksamhetens fullaeffektivitet. Det gäller särskilt om mindre arbetsplatser. Den översyn av ledighetslagstiftningen som begärs i motionA745 skall i första hand pröva förutsättningarna att till det avtalsregleradeområdet helt överföra rätten till ledighet för studier. Vidare bör övervägasatt begränsa de fackliga förtroendemännens ledighet. Motionärerna vill inteinskränka rätten till ledighet med lön för facklig verksamhet på den egnaarbetsplatsen. Vad som bör begränsas är verksamhet som inte har direktanknytning till den egna arbetsplatsen. Det bör också prövas om man bör införanågon form av övre gräns för ledigheten för fackliga förtroendemän med hänsyntill att ledighet för fackligt arbete i vissa fall tas ut i större utsträckningän som följer av lag och avtal. Utskottetvill för sin del anföra följande. Ledighetslagarna tillkom , och under detdecenniet inträdde en successivt ökad frånvaro från arbetet. Denna kan tillstor del tillskrivas de ökade möjligheter till ledighet för småbarnsföräldrarsom statsmakterna har velat främja genom föräldraledighetslagen men också genomutbyggnad av föräldraförsäkringen. första hälft hadefrånvaron i stort sett oförändrad omfattning. Den började på nytt att öka underår 1985. Det året fördelade sig frånvaron, bortsett från semester, på följandeorsaker: Frånvaro från arbetet i procent av antalet sysselsatta år1985 Sjukdom Föräldra- Studier Fri- Kvinnor 52 33 LS OJ ~- 09 Män 3,8 0,3 0,8 0,5 0,8 0,6 Källa: Information om arbetsmarknaden 1986:2 s. 28,utgiven av SCB. Med frånvaro menas här minst en veckas frånvaro frånarbetet. Tabellen visar att sjukdom är den främsta frånvaroorsakenför både kvinnor och män. Man kan vidare se att föräldraledigheten utgör del av kvinnornas frånvaro och att den å andra sidan fortfarande har enliten betydelseför männens frånvaro. Över huvud taget har deras frånvaro totalt AU1986/87:6 sett ökat i endast ringa grad det härgäller, från fill . Ledighetslagarna har skilda syften, men sammantaget bidrarde till att göra det möjligt för arbetstagarna att variera arbetstidens längdoch ger stöd för den flexibilitet i arbetstidsuttaget som i andra sammanhanganses vara önskvärd, exempelvis i utskottets avgivna betänkande AU1986/87:4 om arbetstid. Av bl.a. det skälet har utskottet motsatt sig att manskall ompröva målsättningen för de olika lagarna och de intresseavvägningar somligger bakom dem, när krav har rests på att ledigheten börbegränsas. Utskottet vidhåller denna principiella ståndpunkt. Däremot harutskottet inte varit främmande för behovet av en rent lagteknisk översyn, ochdet bör därför noteras att det ingår i uppdraget för kommittén för översyn avsemestervillkoren att pröva om de olika ledighetsreglerna kan sammanföras fillett mer generellt system. Som ett särskilt motiv för den översyn som begärs i deföreliggande motionerna anges att ledighetslagarna bör anpassas bättre till demindre företagens situafion. Innebörden av en sådan anpassning är ofrånkomligenatt de anställdas lagfästa rätt fill ledighet blir graderad efter företagensstorlek. Som utskottet ser det kan en sådan utveckling i längden inte vara tillfördel för de mindre företagen och deras möjligheter att rekrytera och behållaarbetskraft. Med hänsyn härtill och till vad som i övrigt anförts avstyrkerutskottet förslagen i motionerna A717, A745 och A748 om en översyn avledighetslagstiftningen. I detta avsnitt anmäls tre motioner med initiativ tillledighet för nya ändamål. Två av mofionerna, 1985/86:A709 av m. (fp) och 1985/86:A731 av och (), föreslår enrätt till ledighet för anhörigvård. Motionärerna åberopar bl. a. att mångasjuka och äldre föredrar vård i hemmet framför insfitutionsvård och att vård ihemmet är mindre kostnadskrävande. Anhöriga har dock svårt att fåledigt för sådana vårduppgifter och därför bör införas en lagstadgad rätt tillledighet för vård av anhöriga. Enligt motion A709 kan denna rätt införassuccessivt med prioritet för vård i livets slutskede. Båda motionerna hänvisar till anhörigvårdskommitténsförslag i betänkandet SOU 1983:64 om ledighet för anhörigvård. inom regeringens kansli av äldreberedningen. Kommittén föreslog attdet skulle införas en rätt till ledighet för anhörigvård - 30dagar - dock utan rätt till ersättning från den allmänna försäkringen underledigheten. Motionärerna förutsätter att den ledighet för anhörigvård som de förespråkarför att få avsedd effekt skall vara förenad med rätt till ersättning. De hardärför i motionerna 1985/86:Sf221 resp. 1985/86:Sf286 fiamställt yrkanden omrätt till ersättning för anhörigvårdare. Dessa yrkanden avslogs avriksdagen på hemställan av socialförsäkringsutskottet (SfU 1985/86:22 med res.av fp resp. c). Därmed har den av motionärerna själva angivna förutsättningenför deras lagstiftningsinitiativ fallit. Med hänsyn härtill och då ledighetsfråganredan är aktualiserad hos regeringen genom det ovan- AU 1986/87:6 nämndakommittéförslaget finner utskottet inte skäl att biträda de båda yrkandena imotionerna A709 och A731. () för i motion 1985/86:A733 fram tankenpå rätt till ledighet för att medverka i det svenska katastrofbiståndet.Motionären framhåller den roll som Rädda barnen. Röda korset m. fl.frivilligorganisationer spelar vid kanaliseringen av de svenskahjälpinsatserna. Personellt bistånd sägs i motionen vara en viktig del avorganisationernas katastrofhjälp, och de har byggt upp egna startklaraarbetslag som är avsedda att med kort varsel stå till förfogande. Personalfinns sålunda, men det har visat sig uppstå svårigheter att i akuta lägensnabbt frigöra den från de ordinarie arbetsplatserna. Rätt till tjänstledighetborde därför finnas för frivilligorgani-safionernas personal närorganisationerna med statliga biståndsmedel verkar i katastrofområden. Etttillkännagivande härom bör delges regeringen. Det är betydelsefullt att de svenska biståndsinsatsernainte hindras av svårigheter att rekrytera erforderlig personal. Utskottetinstämmer i att tjänstledighetsfrågan är en viktig faktor i sammanhanget.Staten har av det skälet när det gäller sina egna anställda gjort långtgåendemedgivanden beträffande tjänstledighet för biståndsarbete. På den kommunalasidan finns rekommendationer om att motsvarande ledighetsvillkor skalltillämpas. Inom den enskilda sektorn har bl. Svenska arbetsgivareföreningenutfärdat rekommendationer om tjänstledighet för biståndsverksamheten. Mot denbakgrunden anser utskottet att det inte är påkallat att införa en lagregleradrätt till ledighet för katastrofbiståndet. Utskottet avstyrker med andra ordmotionens initiativ till en särskild ledighetslag för det ändamålet. Enligt 3 § lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vårdav barn, m. m. har småbarnsföräldrar rätt till ledighet antingen i form av helledighet eller i form av en till tre fjärdedelar förkortad arbetstid. Rättentill hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått och till förkortad arbetstid fills barnet har uppnått ålder. Ilagens 4 § ges bestämmelser om rätt till ytterligare ledighet och förkortadarbetstid i samband med barns födelse och under tid då föräldrapenning utgår. I fyra motioner föreslås en förlängning avsmåbarnsföräldrarnas rätt tiU hel ledighet tills barnet har fyllt . i partimotion 1985/86:A707 och () i motion 1985/86:A710 yrkar att skall uppdra åt regeringen attframlägga lagförslag med denna innebörd. och () i motion 1985/86: A732 liksom och ()i motion 1985/86:A737 yrkar på en omedelbar lagändring och presenterar imotionerna förslag till ändrad lydelse av den aktuella lagbestämmelsen. Imotion A710 har () dessutom ställt ett särskilt yrkande om bättremöjligheter för ensamstående föräldrar att förkorta sin arbetstid. Det gemensamma syftet med mofionsförslagen är att vidgasmåbarnsför äldrarnas möjligheter att själva vårda sina barn i hemmet. Det fårsamtidigt konstateras att när man i motionerna (med undantag för A737) läggerfram förslag omen förlängd föräldraledighet så gör man det under den bestämda AU 1986/87:6förutsättningen att föräldrarna under ledigheten skall kunna uppbära ersättningfrån det allmänna. De motionsförslag som lagts fram i ersättningsfrågan, omvårdnadsersättning, vårdlön resp. vårdnadsbidrag, avslogs emellertid avriksdagen på hemställan av socialutskottet (SoU 1985/86:28 s. 9-10 medreservationer i motsvarande delar av fp resp. c). Med hänsyn till dettaställningstagande från sida och då utskottet inte är berett attförorda en förlängning av den obetalda föräldraledigheten avstyrker utskottetde föreliggande yrkandena i motionerna A707, A710, A732 och A737. Med hänvisning till ovannämnda ställningstagande iersättningsfrågan avstyrks även yrkandet i motion A710 om förkortad arbetstid. En rätt till ledighet utan ersättning förespråkas vidareav m. fl. (s) i motion 1985/86:A714, nämligen för att underlättamedverkan på föräldrakooperativa daghem. I motionen redovisas de möjlighetersom finns inom föräldraförsäkringens ram att få ledighet för att besökadaghem. Den ledighet som härigenom erbjuds anses dock vara alltför begränsad.Därför aktualiserar mofionärerna en översyn av möjligheterna till icke betaldledighet för medverkan i barnomsorg i bl. a. föräldrakooperafiv. Som förut nämnts har föräldrar rätt till ledighet för dagdå de uppbär föräldrapenning utöver den ledighet som lagen medger i övrigt.Enligt utskottets mening talar mycket för att motionens ledighetskrav i förstahand bör prövas i samband med en fortsatt utbyggnad av föräldraförsäkringen.Utskottet anser sålunda att det bör anstå med initiativ till att utöka denobetalda föräldraledigheten för det syfte som anges i motionen. i motion 1985/86:A706 och () i motion 1985/86: A703 tar upp föräldraledigheten vid adoption av barn. Ipartimotionen anförs att adoptivbarn numera jämställs med biologiska barn. Vidadoption av utomlands födda barn räknas som barnets "födelse" iallmänhet den tidpunkt då det kom till . Även om adoptionen inte gällerett barn som är nyfött ställer det som regel lika stora krav på föräldrarna somett biologiskt barn. Föräldraledighetslagen tar dock inte hänsyn till dettaeftersom tiden för ledighet enligt den lagen räknas från barnets födelse ävennär det gäller adoptivbarn. Motionärerna föreslår att lagens 3 § skall ändras,så att det blir möjligt för adoptivföräldrar att stanna hemma hos barnet i ettoch räknat från barnets ankomst till . Motsvarande börgälla vid adoptioner av barn födda i . Liknande synpunkter och förslagläggs fram även i motion A703. I ärendet har Förbundet uttalat sitt stödför ett initiativ till en lagändring som innebär att adoptivföräldrars rätttill ledighet räknas från den tidpunkt då de får barnet i sin vård. Förbundetmedger i sin skrivelse till utskottet att saken inte har blivit en storrättighetsfråga för adoptivföräldrar av två skäl. Många arbetsgivare anser detvara rimligt att utan lagstöd ge adoptivföräldrarna samma rätt till ledighetsom andra arbetstagare. Vidare är det så att föräldrapenningen täcker en stordel av ledigheten. När det gäller föräldrapenningen vill utskottet tillfogaatt den kan utges för adoptivbarn tills barnet har fyllt . Intill dessbarnet har uppnått den åldern har alltså adoptivföräldrarna med nuvaranderegler rätt till föräldra- penningoch därtill anslutande ledighet . Motsvarande AU 1986/87:6förmåner för vård av egna barn gäller tills barnet har fyllt . Det sagdavisar att man redan i det nuvarande regelsystemet har tagit hänsyn till problemav de slag som motionärerna har hänvisat till och att det med hjälp av deredovisade särreglerna bör vara möjligt att på det hela taget tillgodoseadoptivföräldrars särskilda behov av ledighet. På grund härav och då en utökadledighet enligt motionsförslagen innebär att reglerna om föräldraledighetkompliceras ytterligare avstyrks de förevarande yrkandena i motionerna A703och A706. I en annan partimotion, 1985/86:A604 om ökad jämställdhet,hänvisar till att det förekommer uppgifter om att småbarnsföräldrarsom har utnyttjat föräldraledigheten blir omplacerade när de kommer tillbakatill sin arbetsplats. Enligt motionen är det därför angeläget att regeringenlåter göra en karlläggning av sådana omplaceringar och därmed sammanhängandeproblem. Om så visar sig vara nödvändigt bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärder. Motionärerna begär att detta skall gesregeringen fill känna. Enligt föräldraledighetslagens 11 § behöver enarbetstagare som använder sin rätt till ledighet inte finna sig i attanställningsförmånerna minskas eller arbetsförhållandena försämras i annan månän som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagaren är inte heller skyldig attgodta annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtaletoch som är en nödvändig följd av ledigheten. Som utskottet uttalat i etttidigare sammanhang (AU 1981/82:7 s. 17-18) utgör dessa regler bl.a. ett skyddmot trakasserande omplaceringar. En anställd som återvänder till sinarbetsplats efter föräldraledighet garanteras därmed att inte komma i en sämreställning än sina arbetskamrater. Däremot ges inte någon garanti för attarbetstagaren under alla förhållanden skall kunna återgå fill samma befattningeller arbetsförhållanden som . En omplacering får, som sagts, skeinom ramen för anställningsavtalet. Detta är dock inte någon skillnad iförhållande till arbetsgagare som är i tjänst. En arbetstagare som börjararbeta på nytt efter föräldraledighet kan med andra ord inte åberopa lagen föratt i omplaceringshänseende bli bättre behandlad än de arbetskamrater somarbetat vidare på arbetsplatsen.