bet · GA01UbU12 · 1986-12-31 00:00:00 — I det föregående har utskottet avstyrkt förslagom att föra över medel avseende särskild undervisning till förevarande anslag.Med hänvisning härtill och till vad utskottet i det föregående har förordatföreslår utskottet att med anledning av proposition 1986/87:100 ochmed anledning av motion 1986/ 87:Ub240 yrkande 4 delvis samt med avslag pämofionerna 1986/87: Ub221 yrkande 4, 1986/87:Ub817 yrkandena 17, 24 och 25,1986/87:Ub827 yrkande 13 delvis och 1986/87: Ub828 yrkandena 19, 20, 21 och 22fill Bidrag fill driften av grundskolor m.m. för /88 anvisar15070000000 kr. Imofion 1986/87: Ub827 (fp) yrkande 6 delvis föreslås att för upp ettnytt anslag på riksstaten om 25 milj. kr., benämnt Bidrag till driften av småskolor. Utskottetavstyrker motionsyrkandet och hänvisar till vad som i det föregående haranförts om ett sänkt basresursmedeltal på mellanstadiet m.m. Utskottetföreslår att avslår motion 1986/87: Ub204 (s) om tillsättningen avlärartjänster (uppsägningstid för lärare) med hänvisning till vad som anförts ibetänkandet UbU 1986/87:5 s. 3. Utskottetföreslår att avslår motion I986/87:Ub221 (c) yrkande 6 om praktiskaoch estetiska ämnen med hänvisning till vad som anförts i betänkandet UbU1986/87:2 s. 7-9. Utskottetföreslår att avslår motion 1986/87: Ub278 (fp) om ämnet datalära iskolförordningen med hänvisning till vad som anförts i betänkandet UbU1986/87:5 s. 3-4. Utskottetföreslår att avslår motion 1986/87:,Ub279 (fp) om ämnet maskinskrivningi med hänvisning till vad som anförts i betänkandet UbU 1986/87:2s. Utskottetföreslår att nksdagen avslår motion 1986/87: Ub287 (fp) om ändring avskolförordningen såvitt avser vissa lärartjänster med hänvisning till vad somanförts i betänkandet UbU 1986/87:5 s. 3-4. Utskottetföreslär aU avslår motion 1986/87: Ub289 (fp) om . delad klass iämnet bild med hänvisning till vad som anförts i betänkandet UbU 1985/86:14 s.14. Utskottetföreslår slutligen att avslår mofionerna 1986/ 87:Ub306 (fp) och 1986/87: Ub344 om trafikutbildningen i skolan med hänvisning fill vad som anförts i betänkandet UbU 1986/87:2 s. 15. Hemställan UbU 1986/87:12 Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeviss läroplansöversyn attriksdagen avslår mofionerna 1986/87: Ub330 yrkandena 2 och 3,1986/87:Ub812yrkandenal,2, 3,4, 6, 10 och 14 och 1986/87:Ub817 yrkandena 2 och3, 2. beträffande årskurslösa klasser förindividualiserad undervis ning attriksdagen avslår mofion 1986/87: Ub331, 3. beträffandehemuppgifter m.m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub28l yrkandena 2 b, 2 c och 2d, 4. beträffande undervisning och betygsättning iorienteringsäm nena på högstadium attriksdagen lämnar utan erinran vad som anförts i proposition 1986/87:100, 5. beträffandevissa författningsändringar attriksdagen medger att smärre sakliga ändringar görs i samband med översyn avregleringen för och anslutande skolformer i enlighet med vad somanförts i proposition 1986/87:100, 6. beträffandeskolstart m.m. attriksdagen avslår mofionerna 1986/87: Ub340, 1986/87: Ub812 yrkandena 8 och 9och 1986/87:Ub827 yrkande I, 7. beträffandeöversyn av statsbidragssystemet attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ub817 yrkandena 6 och 7, 1986/87: Ub827yrkande 22 och 1986/87: Ub828 yrkande 1, attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:100 och mofionerna 1986/87:Ub304yrkande 2, 1986/87: Ub328 yrkande 1, 1986/ 87:Ub338 yrkande 1 och 1986/87:Ub817yrkande 23 och med avslag på motiori 1986/87: Ub828 yrkaridena 11 och 12 tillSärskilda insatser inom skolområdet för /88 anvisar ett anslagav , 9. beträffandetilldelning och användning av vissa medel attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, attriksdagen med anledriing av propositiori 1986/87:100 och motio-nerna 1986/87:Ub338 yrkande 3 och 1986/87: Ub817 yrkande 27 och med avslag på motionerna1986/87: Ub827 yrkandena 9, 12, 13 delvis och 14 och 1986/87: Ub828 yrkandena 2och 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11. beträffandebasresursmedeltal för mellanstadiet attriksdagen med bifall fill motion 1986/87: Ub240 yrkande 4 delvis och medanledning av proposition 1986/87:100 och mofionerna 1986/ 87:Ub221 yrkande 3,1986/87:Ub806 yrkande 4, l986/87:Ub817 yrkandena 5 och 26 och 1986/87: Ub828yrkande 17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4 1986/87. 12. beträffande poängberäkning av klass frånspecialskola som UbU 1986/87:12 förlagts till skolanläggning för grundskola attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1986/ 87:100, 13. beträffande indragning av nuvarande statsbidrag tillsamlad skoldag och ett utvecklingsbidrag för samma ändamål attriksdagen med avslag pä motionerna 1986/87: Ub338 yrkande 2, 1986/87:Ub817yrkandena 28 och 29, 1986/87:Ub827 yrkaride 6 delvis och 1986/87:Ub828 yrkande13 godkänner vad som förordats i proposition 1986/87:100, 14. beträffande bidrag till lokalt utvecklingsarbetepå'mellansta- diet attriksdagen med avslag pä motionerna 1986/87: Ub817 yrkande 31 och 1986/87:Ub828yrkandena 14 och 15 godkänner vad som föror-' dats i proposifion 1986/87:100, 15. beträffandebidrag till matematikundervisningen i skolan attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1986/ 87:100, 16. beträffande uttalande om bidrag till ochMaria- skolan attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub203, 1986/87:Ub219, 1986/87: Ub253 och1986/87: Ub315 yrkande 4 delvis, 17. beträffande uttalande om bidragtill att avslår motion 1986/87: Ub315 yrkande 4delvis, 18. beträffande anslagsbeloppet attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:100 och med anledning av motion1986/87: Ub240 yrkande 4 delvis samt med avslag på motionerna 1986/87:Ub221yrkande 4, 1986/87:Ub817 yrkandena 17, 24 och 25, 1986/87: Ub827 yrkande 13delvis och 1986/ 87:Ub828 yrkandena 19, 20, 21 och 22 tiW,Bidrag till driftenav grundskolor m. m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av15070000000 kr., 19. beträffandeett nytt anslag på riksstaten attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub827 yrkande 6 delvis, 20. beträffande tillsättning avlärartjänster att avslår motion 1986/87:Ub204, 21. beträffande praktiska och estetiskaämnen attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub221 yrkande 6, 22. beträffande datalära i skolförordningen a« avslår motion 1986/87: Ub278, 22. beträffande maskinskrivning i gruridskolan a«riksdagen avslår motion 1986/87: Ub279, 24. beträffande ändring av skolförordningen såvitt avservissa lärartjänster aUriksdagen avslår motion 1986/87: Ub287, 25. beträffande delad klass i ämnet bild åU avslår motion 1986/87: Ub289, 26. beträffandetrafikutbildning i skolan UbU 1986/87:12 att avslårmotionerna 1986/87: Ub306 och 1986187: Ub344. Närvarande:Pär (), (), (), ' (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), (), (m), (), (), BjörnSamuelson (vpk), (), () och (). En särskild utredning på utbildningsområdet (punkt 1, mom. 2) PärGranstedt (c), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 6 böljar "En av" och pås. 7 slutar "olika högskoleregionerna" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att tiden nu är inne för att filisätta en pariamentarisk utbildningspolitisk utredning. I den pågående samhällsutvecklingen är kra vet på gedigen kunskap hos så mänga som möjligt särskilt markant. Kom plexiteten i samhället ökar kraven på kunnande, varför frågor om kvalitet i utbildningen måste sättas i centrum för utredningsarbetet. Utbildningsre surserna bör enligt motionärerna fördelas över landet så att utbildningsut budet blir fillgängligt för alla. Eftersom nu är på väg in i kunskaps samhället behövs ett decentraliserat utbildningsväsende. I detta utred ningssammanhang bör göras en övergripande översyn av gymna sieskolan. Vad utskottet anfört bör med bifall till motion 1986/ 87:Ub801 och med anledning av mofion 1986/87: Ub242 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. ' delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2.beträffande en särskild utredning på utbildningsområdet att medbifall till motion 1986/87: Ub801 och med anledning av motion 1986/87: Ub242yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Elev-och föräldrainflytande i skolan (punkt 1, mom. 3) PärGranstedt (c), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjar "Frågor om" ochpä s. 8 slutar "sida" bort ha följande lydelse: Föratt skolans inre demokrati skall förbättras är det enligt utskottets ' mening angeläget att skolstyrelse delegerar beslut till brukarna så långt ' 39 Skolledning,lärare och övrig personal, elever och föräldrar, UbU 1986/87:12 bör ha ett ansvar för attinom givna ramar låta ett demokratiskt arbetssätt genomsyra allt arbete iskolan. Eleverna bör således i takt méd stigande ålder och mognad få ta etteget större ansvar för vad som sker i skolan. Regeringen bör fä iuppdrag att lägga fram förslag till anordningar som Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande elev-och föräldrainflytande i skolan attriksdagen med bifall till mofionerna 1986/87:Ub281 yrkande 2 h och1986/87:Ub817 yrkande 4 och med avslag på motion 1986/ 87:Ub827 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Elev- och föräldrainflytande i skolan (punkt 1, mom. 3) YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 7 börjar "Frågor om" ochpå s. 8 slutar "sida" bort ha följande lydelse: . Utskottethar uppfattningen att skolledning, lärare och övrig personal, elever ochföräldrar bör få ett stort ansvar för att ett demokratiskt arbetssättgenomsyrar allt arbete i skolan. Med stöd av bl. a. erfarenheter från Danmarkoch bör försöksverksamhet påbörjas med lokala ledningsorgan för varjeenskild skola. Ledningsorganet bör bestå av en styrelse sammansatt avpersonal, föräldrar och elever (adjungerade fram fill ) med rektorsom ordförande. Styrelsen bör kunna överta rektors beslutsbefogenhet och rektorfä en verkställande funktion. Ingen förändring bör ske med avseende påskolstyrelsens polifiska uppgift eller medbestämmandelagen. Regeringen bör fåi uppdrag att utforma bestämmelser för en sådan försöksverksamhet. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande elev- och föräldrainflytande i skolan attriksdagen med bifall till mofion 1986/87:Ub827 yrkande 3 och med anledning avmotionerna 1986/87:Ub281 yrkande 2 h och 1986/ 87:Ub817 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Polisanmälan av brott i skolan (punkt I, mom. 5) YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar "Någon allmän"och slutar "anmälan (SOS-FS[S] 1978:4)" bort haföljande lydelse: Utövervad utskottet här har anfört är det angeläget att framhålla att skolan aldrig får bli en "straffri zon". I de fall våldet i skolan äratt 40 jämställa med misshandelmåste skolledare ha ansvar för att detta anmäls UbU 1986/87:12 fill polisen och desociala myndigheterna. Det finns en strävan inom skolan att försöka lösa våldsproblemutan att blanda in polis. anser att detta är enmissriktad ambition. I de fall en misshandel har ägt rum i skolan får ansvarigaskolledare inte undanhålla detta för polisen utan bör tvärtom ta ansvar föratt brottet anmäls. Utskottetfinner det angeläget att påminna om att när polisen inleder en undersökning avbrott där barn och ungdomar är inblandade kopplas de sociala myndigheterna in,och dessa kan därefter medverka till att den unge får stöd pä erforderligtsätt. Möjligheten att införa en skyldighet för skolledare att polisanmäla brotti skolan bör övervägas inom inom ramen för en kompletteringav skollagen. Vad utskottet sålunda har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar "Med hänvisning"och slutar " 1986/87:Ub827 yrkande 7" bort ha följande lydelse: Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1986/87:Ub249, 1986/87:Ub269, 1986/87:Ub271, 1986/ 87:Ub298,1986/87:Ub330 yrkande 1, I986/87:Ub332, 1986/87:Ub334 och -1986/87:Ub817yrkande 1. anfört om skyldighet för skolledare att polisanmäla brott i skolanbör med bifall till motion 1986/87 :Ub827 yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 5 borthaföljande lydelse: 5. beträffande mobbning bland elever m. m. au riksdagenavslår motionerna 1986/87:Ub249, 1986/87:Ub269, 1986/87:Ub271, 1986/87:Ub298,1986/87:Ub330 yrkande 1, 1986/ 87:Ub332, 1986/87:Ub334 och 1986/87:Ub817yrkande 1 samt med bifall till motion 1986/87:Ub827 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om polisanmälan av brott iskolan, Stimulansbidrag för inköp av läromedel m. m. (punkt 1,mom. PärGranstedt (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar "Den i" ochslutar "yrkande 16" bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att tillgängen och kvaliteten på läroböcker och andra hjälpmedel i skolan är ofillfredsställande. Läroboksbeståndet är i många kommuner katastrofalt dåligt. Utskottet är medvetet om att lärome del i skolan är en angelägenhet men anser frågan så viktig att statsmakterna också måste ta ett ansvar härvidlag. Utskottet föreslår att regeringen utformar ett förslag till ett särskilt stimulansbidrag i syfte att förbättra kommunernas läromedelsanskaffning. För det närmaste budget året vill utskottet för sin del föreslå att särskilt stimulansbidrag för detta 41 ändamål förs upp påriksstaten. Anslaget bör för det första budgetåret tas UbU 1986/87:12 uppmed . delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10.beträffande stimulansbidrag för inköp av läromedel m.m. att medbifall till mofion. 1986/87:Ub817 yrkande 16 och med anledning av motion1986/87:Ub241 yrkandena 1 och 2 till Stimulansbidrag för inköp av läromedel /88 anvisar ett reservationsanslag av , Stimulansbidrag för inköp av läromedel m. m. (punkt I, mom. 10) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s: 15 börjar "Den i" ochslutar "yrkande 16" bort haföljande lydelse: Utskottetkonstaterar att tillgängen och kvaliteten på läroböcker, och andra hjälpmedel i skolan är otillfredsställande. bör därför besluta om ett femårigt reiuvesteririgsprogram för att åstadkomma en bättre läromedelssituation i skolan. Staten bör ärligen anvisa 100 milj. kr. som ett 50-procentigt sfimulansbidrag för inköp av läromedel. Även lokal situationen i skolan är otillfredsställande. Utskottet föreslär därför att beslutar om ett femårigt reinvésteringsprogram om 300 milj. kr. för om- och tillbyggnad av skollokaler. Även detta stimulansbidrag bör vara så utformat att staten betalar hälften av dé kostnader kommun får vid om- och tillbyggnad av skollokaler. Utskottet föreslår att för upp ett nytt reservationsanslag om 400000Ö00 kr. på riksstaten benämnt Stimulansbidrag för inköp av läromedel samt för om- och fillbyggnad av skollokaler. ' delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10.beträffande Stimulansbidrag för inköp av läromedel m. m. att medbifall till motion 1986/87:Ub241 yrkandena 1 och 2 och med anledning av motion1986/87:Ub817 yrkande 16 till Stimulansbidrag för inköp av läromedel samt förom-och tillbyggnad av skollokaler för /88 anvisar ettreservationsanslag av , Skolmåltider (punkt I, mom. 11) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 15 börjar "Utskottetvill" och slutar "3 avstyrks" bort haföljande lydelse: , Utskottetanser att det bör skrivas in i skollagen att eleverna i skolan skall erbjudas kostnadsfria skolmåltider. Regeringen bör förelägga riksda gen förslag till komplettering av skollagen i denna del. Detta bör med bifall till motion 1986/87:Ub241 yrkande 3 som sin mening ge regering en till känna. dels att utskottetshemställan under 11 bort ha följande lydelse: . UbU 1986/87:12 11.beträffande skolmåltider att med bifall till motion 1986/87:Ub241yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vissa förslag rörande fristående skolor (punkt 1, mom.13) PärGranstedt (c), (), (), (),(m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar "Nivån på" ochpå s. 18 slutar "yrkandena 18 och 20" bort ha följande lydelse: Endastett fåtal elever går i fristående skolor med statligt stöd. När det gällergrundskolenivån är det av alla skolpliktiga elever. Den kommunalaskolan är nu så väl utvecklad att den tål den konkurrens som fristående skolorkan innebära. Utskottet hävdar som sin uppfattning att fler fristående skolorskulle ha en positiv inverkan på den pedagogiska utvecklingen i landet. Även omdet kan sägas att det inte föreligger någon juridisk skyldighet för detallrnänna att ekonomiskt eller pä annat sätt stödja fristående skolor, kan statoch kommun emellertid inte utan vidare . friskriva sig från ett moralisktansvar för att friheten att välja skola också kan utnyttjas. mening skall de fristående skolorna när det gäller statligt stödinte bedömas pä basis av vad de tillför det offenfiiga skolväsendet utan påbasis av vad de ger elever och föräldrar. antagande av FN:s ochEuroparådets konventioner om fri- och rättigheter attutforma undervisningen ärskäl nog för stöd fill en' fristående skola, om denna uppfyller skollagens kravför godkännande. Om friheten att välja skola också skall ges ett reelltinnehåll förutsätter detta ett ekonomiskt stöd från . Enjämförelse kan för övrigt göras med barnomsorgsområdet, där statligt bidragutgår till daghem eller fritidshem som har enskild huvudman och som är upptageti kommuneris barnomsorgsplan. som utskottet förordar att friståendeskolor som godkänts för skolpliktens fullgörande i princip skall varaberättigade till statligt stöd, anser emellertid utskottet det naturligt attvissa grundläggande kvalitativa krav uppfylls för erhållande av bidrag. Dettabör gälla både för skolor på grundskolenivå och gymnasial nivå. Närvissa grundläggande kvalitativa' krav uppfylls bör ståtligt och kohi-munaltbidrag kunna utgå till verksamheten motsvarande ungefär kostnaden för elev idet offentliga skolväsendet. SÖ bör få i uppdrag att lämna förslag till nivå påstatsbidraget. Étt elevrelaterat bidrag till fristående skolor bör konstruerasså, att statens kostnad för skolundervisning blir i stort sett oförändrad. mening bör slutligen prövningsförfarandet, när det gäl ler statsbidrag till fristående skola förenklas. Beslut bör kunna fattas av myndighet inom den statliga skoladministratiorieri. Vid avslag pä ansökan har den sökande skolan möjlighet att anföra besvär hos regeringen. anfört bör med anledning av ifrågavarande UbU1986/87:12 motioner som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan.under 13 bort ha följande lydelse: 13. beträffandevissa förslag rörande fristående skolor att medanledning av motionerna 1986/87:Ub209, 1986/ 87:Ub224, )986/87:Ub329 yrkande 1,1986/87:Ub812 yrkandena 16 och 22, 1986/87:Ub817 yrkande 30 och 1986/87:Ub827yrkandena 18 och 20 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Medlen till lokal skolutveckling i kommun (punkt 1,mom. YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 18 börjar "Utskottetvill" och slutar "yrkande 19" bort ha följande lydelse: Detstatliga stödet fill lärarfortbildning i kommun är omfattande. Emellertid harde fristående skolornas lärare i.en kommun inte tillgång fill dessa resurser.Det är rimligt att reglerna för ansökan om dessa medel ändras sä att ocksålärare vid statsunderstödd fristående skola i en kommun kan få del av medlentill lokal skolutveckling. Detta bör med bifall till motion1986/87:Ub827 yrkande 19 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse: 14. beträffandemedlen till lokal skolutveckling i kommun att med bifalltill motion I986/87:Ub827 yrkande 19 som sin mening ger regeringen.till kännavad utskottet anfört, Bidrag till det faktiska antalet elever vidHillelskolan (punkt 1, mom. 15) PärGranstedt (c), (), (), (),(m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 18 börjar "Enligt utskottets"och slutar "sida" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att bör fä statsbidrag för det faktiska antalet elever vidskolan. Även om percapitabidraget är något högre vid , sominrättades , än vid de fristående skolor som förklaradesstatsbidragsberättigade eller senare enligt det nya systemet, börstatsbidragsbeloppet per elev få utgå pä oförändrad nivå även vid ett utökatantal elever vid . Detta bör med bifall till motiori1986/87:Ub315 yrkaride 3 som sin meningge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffandebidrag till det faktiska antalet elever vid Hillelsko lan att med bifalltill motion 1986/87:Ub3l5 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 44 11.Tillgodoseende av elevers och föräldrars önskemål UbU 1986/87:12 vid valav skolenhet inom det kommunala skolväsendet (punkt 1, mom. 16) BirgittaRydle (m), (), (), (m) ochKerstin () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar "Regeringenhar" och slutar "yrkande 21" bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att elever och föräldrar ges ökad möjlighetatt själva välja vid vilken skola eleven skall gå i kommunen. Endastom starka skoladministrativa skäl talar däremot skall en annan skola än deneleven önskar kunna komma i fråga. Utgångspunkten böra var att det val avskola som elever och föräldrar träffar skall tillgodoses. Förslag tilllagbestämmelser med denna innebörd bör föreläggas under nästariksmöte. Detta bör med bifall till ifrågavarande motionsyrkanden somsin mening ge regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse: 16.beträffande tillgodoseende av elevers och föräldrars önskemål vid val avskolenhet inom det kommunala skolväsendet att med bifall tillmofionerna 1986/87: Ub812 yrkande 15 och 1986/87:Ub827 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Viss läroplansöversyn (punkt 2, mom. 1) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 27 börjar "Genomgrundskolan" och på s. 28 slutar "och 3" bort ha följandelydelse: Kunskapsmåletbör prioriteras framför övriga uppgifter i skolarbetet. Undervisningen i grundskolanbör präglas av den grundläggande utgångspunkten att varje människa är unik.Förståelse för att allas insatser är av lika värde och tillsammans bildar denhelhet pä vilken värt gemensamma välstånd vilar är vikfig. De unga måste fäkänna att all deras inneboende kapacitet kan och skall utvecklas och bli tillnytta för dem själva och för vårt land. För att nä dithän måste skolan ge allaelever stöd och stimulans. nya kursplanen för svenska måste enligt utskottets mening kravet på korrektbehandling av svenska språket betonas. Vidare måste litteraturstudierna lyftasfram. 1läroplanen skall varje ämne ha en egen kursplan. När det gäller denaturorienterande och samhällsorienterande ämnesgrupperna bör antaletstadieveckotimmar för vart och ett av de åtta ämnena anges. Skolansuppgift bör enligt utskottets mening renodlas sä att skolarbetet kan koncentreras pä huvuduppgiften att ge eleverna kunskaper och färdig heter. För flertalet skolämnen gäller att stoffmängden har ökat påtagligt. Utskottet föreslår därför att en genomgäng av ämnena och deras innehåll görs i syfte att ge ämnesstoffet en rimlig omfattning i förhällande till 45 Översynen avämnena bör leda till att undervisningen kon- UbU 1986/87:12 centreras tilldet verkligt centrala. Läraren bör få det avgörande inflytandet över hurundervisningsfiden används. Rättställda krav är en hjälp till fortsatta framsteg. Till de nödvändiga kraven höratt eleven för att gå vidare måste ha de kunskaper som behövs för att kunnatillgodogöra sig undervisningen. Den som inte har tillräckliga kunskaper bör fårepetera årskursen.