bet · GA01SoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — om ändring i reglerna för bidragsförskott ochunderhållsbidrag (prop. 1986/87:35) I betänkandet behandlas propositton 1986/87:35 om ändringi reglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag jämte de motioner somväckts med anledning av propositionen. har yttrat sig över propositionen (LU1986/87:3 y) jämte vissa motioner. Yttrandet fogas till betänkandet som bilaga. Utskottet har i ärendet uppvaktats av företrädare förEnsamma föräldrars förening. Ensamstående adoptivföräldrars förening samtföreningen och rätt. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag omsänkning av bidragsförskottsnivän från nuvarande av basbeloppet.Häremot reserverar sig utskottets vpk-ledamot. Utskottet ttllstyrker också propositionsförslaget omändrade regler för indexuppräkning av underhållsbidrag till barn, innebärandeatt uppräkningen i fortsättningen helt skall följa basbeloppsutvecklingen. Förnärvarande uppräknas underhållsbidrag till barn endast med 7/10 avbasbeloppsändringen och företas först om basbeloppet ändrats med ,Utskottets vpk-ledamot reserverar sig även mot detta beslut. Ävenövriga lagförslag i propositionen tillstyrks. Utskottet avstyrker motionsyrkanden (m) om utsträckt tidför preskription och införsel av underhällsbidrag och om möjlighet tillinförsel även i arbetslöshetsersättning m. fl, förmåner. Mot dessa beslutreserverar sig utskottets m- och fp-ledamöter. Utskottet avstyrker vidare ett antal motionsyrkanden (moch vpk) rörande arbetet i den nya kommittén för översyn av reglerna förunderhållsbidrag till barn och bidragsförskott. Utskottet understryker attutredningen bör arbeta skyndsamt. Utskottets m-, fp- och c-ledamöter avger ett särskiltyttrande angående den ekonomiska utvecklingen. Fp-ledamöterna avger ett särskilt yttrande angåendefamiljepolitikens inriktning. 1986/87. Propositionen SoU 1986/87:10 I proposition 1986/87:35 om ändring i reglerna förbidragsförskott och underhållsbidrag har regeringen () föreslagitriksdagen att anta förslagen till 1. lagom ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag, 2. lag om ändringi lagen (1964:143) om bidragsförskott, 3. lag om ändringi lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande, 4. lag om ändringi lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn. Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1. I motion 1986/87:Sol04 av m.fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att avslå förslaget i proposition 1986/87:35 att bidragsförskottetskall beräknas pä i stället för som på av basbeloppet, 2. att riksdagenhos regeringen begär att även frågan om den s. k. reduceringsregeln blirföremål för kommande utredning, 3. att beslutaravslå förslaget om lag om ändring i lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag (indexändring), 4. att riksdagenbeslutar att frågan om metoden för uppräkning av underhällsbidrag hänskjutstill kommande utredning. I motton 1986/87:Sol05 av m. fl. (m)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att fastställa preskriptionstiden avseende skuld för obetaldaunderhållsbidrag till , 2. att riksdagenbeslutar att fastställa införseltiden för underhållsbidrag till , 3. att riksdagenbeslutar att för införseln skall få tas i anspråk även arbetslöshetsersättning,utbildningsbidrag och vissa andra förmåner som ersätter inkomstbortfall ienlighet med revisorernas förslag, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att skall ha iuppdrag att företräda samhällsintressen vid fastställelse av underhållsbidragmed rätt att vid behov uppträda som part inför domstol, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att, med hänsyn till redan genomfördutredningsverksamhet, den nu aviserade utredningen med syfte att föreslå engenomgripande förändring av underhållsbidrags- och bidragsförskottssystemet börbedriva sitt arbete skyndsamt, I motion 1986/87:Sol06 av () hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om att den kommande utredningen ombidragsförskott och underhållsbidrag upptar i motionen angivna frågeställningarför bedömning och förslag. Utskottet SoU 1986/87:10 Gällande bestämmelser i huvuddrag Föräldrars underhällsskyldighet mot barn regleras i 7 kap.föräldrabalken. Enligt 7 kap. 1 § skall föräldrarna svara för underhåll åtbarnet efter vad som är skäligt med hänsyn till barnets behov och föräldrarnassamlade ekonomiska förmåga. När föräldrarnas underhållsskyldighet bestäms skallhänsyn tas till barnets egna inkomster och tillgångar samt till barnets socialaförmåner. Underhållsskyldigheten upphör när barnet fyller . Om barnetgår i skolan eller om barnet återupptar skolgången ålder är föräldrarna underhållsskyldiga så länge skolgången pågår,dock längst till barnet fyller tjugoett år. I kostnaderna för barnets underhållskall föräldrarna sinsemellan ta del var och en efter sin förmåga. Förälder som inte varaktigt bor tillsammans med barnetskall fullgöra sin underhällsskyldighet genom att betala underhållsbidrag tillbarnet. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal (2 §). När underhällsbidrag bestäms fär den bidragsskyldigeförbehålla sig visst belopp för egna levnadskostnader, skälig bostadskostnad,underhåll åt hemmavarande barn samt - om det finns särskilda skäl - underhållåt make eller sammanboende. Den bidragsskyldiges egna levnadskostnader beräknasmed ledning av ett normalbelopp, vilket utgör av gällande basbeloppenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring (3 §). Om en bidragsskyldig förälder haft barnet hos sig av minst fem hela dygn får föräldern göra avdrag påunderhållsbidraget med 1/40 av underhållsbidraget för varje helt dygn avvistelsen. Om det föreligger särskilda skäl kan domstol förordna om andravillkor för avdragsrätten (4 §). Det är också möjligt att avtala om andravillkor. Underhållsbidragskall vanligtvis betalas i förskott (7 §). Underhållsbidrag får mot den bidragsskyldiges bestridandeinte utdömas retroaktivt tillbaka än före det att talanväckts (8 §). En treårstid gäller även för utkrävande av förfallnaunderhållsbidrag (9 §). Dom eller avtal om underhåll kan jämkas av rätten, omändring i förhållandena föranleder det. Avtal om underhåll kan också jämkas avrätten, om avtalet är oskäligt med hänsyn till omständigheterna vid desstillkomst och förhållandena i övrigt. har föräldrarna rätt tillomprövning av ett avtal eller en dom om underhållsbidrag även om det inteföreligger skäl för jämkning (10 §). Fr.o.m. gäller till skydd för barn somförlorar mäl om underhäll särskilda regler beträffande rättegångskostnad (19§). Ändring av underhållsbidrag till barn med hänsyn tillkostnadsutvecklingen regleras i lagen (1966:680) om ändring av vissaunderhållsbidrag (ändrad senast 1981:1192). Enligt 3 § denna lag gäller fr. o. m. attbidragsbeloppet ändras som basbeloppet med minst femprocent över- eller underskrider det basbelopp som låg till grund för senasteändring. Bidragsbeloppet till eget eller annans barn ändras fr. o. m. den 1april 1979 endast med sju tiondelar av det procenttal med vilket basbeloppetändrats (4 §). Bestämmelserom bidragsförskott finns i lagen (1964:143) om bidragsförskott SoU1986/87:10 (omtryckt 1976:277, ändrad senast 1986:241). Om ingen av föräldrarna eller endast en av dem harvårdnaden om barnet, lämnas bidragsförskott i förhällande till förälder sominte har vårdnaden under förutsättning att denne inte varaktigt bor tillsammansmed barnet. Om båda föräldrarna har vårdnaden om barnet gemensamt men barnetvaraktigt bor tillsammans med endast en av dem, lämnas bidragsförskott iförhållande till den andra föräldern (1 §). Enligt 2 §lämnas bidragsförskott inte om a) vårdnadshavarenuppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka tillåtgärder för att få underhållsbidrag eller faderskap till barnet fastställt, b) det finnsgrundad anledning att anta att den underhållsskyldige betalar fastställtunderhållsbidrag inte understigande bidragsförskottsnivån, c) det äruppenbart att den underhållsskyldige på annat sätt sörjer för att barnet fårmotsvarande underhåll. Bidragsförskott utgår t. o. m. den månad under vilkenbarnet fyllt (3 §). Bidragsförskott utgör för år räknat avbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring. Om det underhållsbidrag som harblivit fastställt uppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige börerlägga i bidrag, lämnas inte bidragsförskott med högre belopp änunderhållsbidraget (4 §). Frågor om bidragsförskott handhas av riksförsäkringsverketoch de allmänna försäkringskassorna. Beslut om bidragsförskott fattas avvårdnadshavarens försäkringskassa efter ansökan (5,6 §§). Bidragsförskott utbetalas i förskott, genomriksförsäkringsverkets försorg. Utbetalningen görs till vårdnadshavaren (8, 9,10 §§), I den mån bidragsförskott svarar mot fastställtunderhållsbidrag inträder i barnets rätt tillunderhällsbidrag gentemot den underhållsskyldige (15 §), Har den underhällsskyldige rätt till avdrag påunderhållsbidraget därför att han eller hon har haft barnet hos sig, skalldetta anmälas till . Den underhållsskyldigeskall genom intyg av den andra föräldern eller, om sådant intyg inte kanerhållas, på annat sätt styrka att han eller hon har haft barnet hos sig underden tid som avdraget avser. Oavsett vad som har bestämts genom dom eller avtalbeaktas dock detta avdrag endast om den underhällsskyldige har haft barnet hossig av minst fem hela dygn (15 §). Om denunderhållsskyldige har rätt till umgängesavdrag enligt ovan minskas kommandebidragsförskott med motsvarande belopp (4 a §). Så länge bidragsförskott utgår skall denunderhållsskyldige betala motsvarande underhållsbidrag till (16 §). Om den underhållsskyldige inte betalar efter förmåga skallförsäkringskassan vidta erforderliga åtgärder för fordringens indrivande (17§). får under vissa förutsättningar besluta om eftergift -helt eller delvis - av återkravet gentemot den underhållsskyldige (18 §). Bestämmelser om förlängt bidragsförskott återfinns i lagen(1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerande (ändrad 1986:380). Enligtdenna lag lämnas stöd enligt i stort sett ovanstående regler för barn som går iskolan när det fyller eller återupptar skolgången innan det SoU1986/87:10 fyller sä länge barnet bedriver studier som ger rätt tillförlängt barnbidrag eller studiehjälp, dock längst t.o.m. juni månad det årbarnet fyller . Bestämmelser om ett särskilt stöd motsvarandebidragsförskott till barn som är adopterat av endast en person finns i lagen(1984:1096) om särskilt bidrag ud vissa adoptivbarn (ändrad 1986:381). Bidraglämnas enligt i stort sett samma regler som för bidragsförskott. Reglerna om underhållsbidrag, bidragsförskott m.m.ändrades väsentligt genom beslut av (prop.1978/79:12, LU 9, SoU 2 y, rskr, 99), Huvuddelen av reformen trädde i kraft den1 , I samband med reform fick ochriksförsäkringsverket i uppdrag att ge ut riktlinjer för socialförvaltningarnasoch försäkringskassornas tillämpning av de nya bestämmelserna. Socialstyrelsenoch har gemensamt utgivit Underhällsbidrag ochbidragsförskott -Allmänna råd från 1982:1 ochriksförsäkringsverket 1982:2. Ändringar och tillägg till de Allmänna råden harpublicerats bl, a, i meddelandeblad 3/83, 3/85 och 35/86, De allmänna råden rörande underhållsbidrag ochbidragsförskott innehåller detaljerade anvisningar för handläggare av sådanafrågor hos socialnämnder och försäkringskassor. Bl, a, redogörs förfastställande av underhållsbidrag, beräkning av underhållsbidragets storlekoch bidragsförskottsreglerna, I socialutskottets betänkande 1985/86:29 omunderhållsbidrag och bidragsförskott (se vidare nedan) har lämnats en utförligredogörelse för nuvarande bidragsförskottssystem, bl, a, för sambandet mellanbidragsförskott och underhållsbidrag, fastställande av underhållsbidrag,indexuppräkning, umgängesavdrag, bidragsförskottsnivån,delgivningsbestämmelser, återkravs-verksamheten, preskriptionstid, m,m. Översyn av nuvarande regler behandlade ett förslag frånriksdagens revisorer angående statens utgifter för bidragsförskott, m, m,(förslag 1985/86:17, SoU 1985/86:29, rskr, 354), Revisorerna hade företagit engranskning av bidragsförskottssystemet och därvid iakttagit olika brister isystemet, främst i frågor som gällde sambandet bidragsförskottslagen ochföräldrabalkens regler om underhållsbidrag. Revisorerna föreslog en utredningom ett nytt system samt i avvaktan därpå olika kortsiktiga åtgärder som bordeövervägas. , som var enhälligt, delade bedömningen attbidragsförskottssystemet fungerar otillfredsställande i fiera viktigaavseenden och tillstyrkte en utredning av systemet. Utskottet framhöll att detbehövdes mer faktaunderlag i fräga om den ekonomiska och sociala situationenför såväl underhållsskyldiga som underhällsberättigade barn och derasvårdnadshavare. De sociala konsekvenserna av olika regleringar måste särskiltbelysas. Även frågor om underhållsbidrag skulle kunna tas upp av utredningen.Utskottet betonade att utredningen borde vara förutsättningslös och att olika förslagfritt skulle kunna prövas. Utredningen borde arbeta skyndsamt och SoU1986/87:10 inte ionödan gå in på detaljfrågor som kunde försena genomförandet av ett Det borde enligt utskottet ankorhma på regeringen att avgöra om detfanns skäl att i avvaktan på utredningsresultatet initiera kortsiktiga De olika förslag som framförts i motioner borde enligtutskottets mening också fritt kunna prövas av den begärda utredningen. beslöt att ge regeringen till känna vadutskottet hade anfört med anledning av revisorernas förslag och ett antalmotioner i ämnet. Regeringen har beslutat om direktiv för denutredning som i enlighet med beslut skall göra en översyn avreglerna för underhädsbidrag och bidragsförskott (Dir. 1986:30). I direktiven hänvisas till vad socialutskottet anfört (SoU1985/86:29 s. 41) om att det är angeläget att fä en allsidig belysning ochdiskussion av de grundläggande frågorna om bidragsförskottets konstruktion ochdess anknytning till regler om underhällsbidrag. För dettafordrades enligt utskottet ytterligare faktaunderlag av den ekonomiska ochsociala situationen för såväl underhållsskyldiga som underhällsberättigade barnoch deras vårdnadshavare. Utifrån det faktamaterial som redan finns och det somutredningen kan inhämta bör det enligt direktiven göras noggranna analyser sombeaktar faktorer såsom skillnader i inkomst, familjesituation, bostadssituationm, m. De sociala konsekvenserna av olika lagregleringar bör särskilt belysas. Kommittén bör vidare såsom socialutskottet anförde läggaresultatet till grund för förutsättningslösa överväganden angående utformningenav samhällets stöd ttll barn som inte lever samman med båda sina föräldrar.Även frägor om underhällsbidrag bör kunna prövas av utredningen, heter det idirektiven. Den nya kommittén bör också ha frihet att pröva om de nuvarande reglernaöver huvud taget skall bibehållas eller om underhållsbidrag och/ellerbidragsförskott kan ersättas med andra stödformer och/eller med nya sätt attuppfylla föräldraförpliktelser. De olika frågor om brister i bidragsförskotts- och underhållsbidragsreglernasom behandlats av revisorerna och i motionerna i bör enligtdirektiven fritt kunna prövas av utredningen. I direktiven erinras vidare särskilt om några brister somutredningen sägs böra belysa, analysera och söka lösningar på. Där nämns bl. a.effekterna av att underhållsbidraget sätts för lågt, anpassning avunderhällsbidraget till ändrade förhållanden, frågan om inkomst- ellerbehovsprövning av utfyllnadsbidraget, samordningen av underhållsbidrag ochbidragsförskott, beräkningen av den underhållsskyldiges förbehåll och avunderhållsbidragets storlek samt administrationsfrågorna, (Se vidare s, 10. 12och s, 20,) Utredningen bör också belysa andra faktorer som påverkarföräldrarnas ekonomi, såsom de delar av skattesystemet och detfamiljeekonomiska stödsystemet som direkt berör ensamföräldrarna och deunderhållsskyldiga. Kommitténs arbete bör vara avslutat senast den 1 november1988. Huvudsakligtinnehåll i propositionen SoU 1986/87:10 I den nu framlagda propositionen 1986/87:35 om ändring ireglerna för bidragsförskott och underhållsbidrag framläggs förslag tilländringar i bidragsförskottssystemet på kortare sikt. Utgångspunkt har bl. a.varit ett antal förslag till kortsiktiga åtgärder vilka revisorermenat bör övervägas i avvaktan på resultatet av den nya utredningen. Ipropositionen föresläs åtgärder på flera av dessa punkter. Därutöver lämnas ipropositionen ytterligare förslag till förändringar av reglerna för underhällsbidragoch bidragsförskott. Följande lagändringar föreslås. - Indexregleringenav underhållsbidragen ändras så att bidragen närmare följerbasbeloppsutvecklingen. Dels slopas den nuvarande regeln att bidragen justerasendast när basbeloppet har ökat eller minskat sedan den senastejusteringen. Dels skall underhållsbidragen ttll barn följabasbeloppsändringarna utan den nuvarande begränsningen till 7/10 avbasbeloppsändringen. Detta innebär att man uppnår en större likhet med debasbeloppsanknutna bidragsförskotten. - Nivån förbidragsförskott sänks från av basbeloppet. - Skyldighet attbetala förfallna underhållsbidrag till skall gälla även ombidragsförskottsbeslutet inte delgivits den underhållsskyldige. Betalningarsom skett till barnets ställföreträdare före delgivning får dock åberopas motkassan. Förslaget innebär att införsel kan äga rum även om denunderhållsskyldige inte delgivits kassans beslut att betala ut bidragsförskott. - Handläggningenhos försäkringskassorna av frågor om umgängesavdrag samordnas till denunderhållsskyldiges försäkringskassa. - Det minstabidragsförskottsbelopp som föranleder utbetalning föreslås höjt till . - Vissakrav på delgivning slopas i bidragsförskottslagstiftningen. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1987.Det innebär bl. a. att den förändrade indexregleringen tillämpas första gångeni fråga om justering av underhållsbidragen , Flertalet underhållsbidrag ändras i anslutning tillförändringarna i penningvärdet. Bestämmelser om detta finns i lagen (1966:680)om ändring av vissa underhållsbidrag (indexlagen). Ändringarna avunderhållsbidragen är knutna till ändringarna av det basbelopp som gällerenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Enligt huvudregeln i indexlagen(3 §) ändras underhållsbidragen dä basbeloppet medminst över- eller underskrider det basbelopp som låg till grund för densenaste ändringen. Den senaste uppräkningen ägde rum . Bidragsbeloppet ändras med det procenttal med vilketbasbeloppet har ändrats. Bidrag till barn ändras dock endast med sju tiondelarav procenttalet (4§). Regeln om en begränsning till sju tiondelar avbasbeloppshöjningen vid uppräkningen av underhållsbidrag till barn kom till år1978 (prop. 79:12, LU9, rskr. 99; SFS 1978:859). Någon motsvarande begränsning av SoU 1986/87:10bidragsförskottet gjordes dock inte. Regeln att underhållsbidragen skall ändras endast ombasbeloppet har ändrats med fanns med i indexlagen i dessursprungliga lydelse. I propositionen föreslås att underhållsbidrag till barn ifortsättningen skall justeras med hela det procenttal som basbeloppet harändrats med, i stället för som med sju tiondelar av procenttalet (4 § förstastycket indexlagen). Detta föreslogs av i dessbetänkande Ensamföräldrarna och deras barn (SoU 1983:51), Också riksdagensrevisorer behandlade metoderna för indexuppräkningen i sitt förslag tillriksdagen (förs, 1985/86:17, s, 16, 48-49 och 91-92), Revisorerna ansåg attmetoderna borde ses över av den föreslagna utredningen. Bakgrunden till att uppräkningen av underhällsbidragentill barn fr, o, m, begränsades till sju tiondelar avbasbeloppshöjningarna var att de föregående årens indexuppräkningar ansågs hamedfört kännbara påfrestningar för många underhållsskyldiga vilkas inkomsterinte hade ökat i samma takt. Höjningarna hade uppgått till resp.11, 11, 7 och , har emellertid den realatimlönen i stort sett varit oförändrad eller förbättrats, heter det ipropositionen. Att under dessa förhållanden ha kvar en regel om begränsaduppräkning av underhållsbidragen till barn skulle enligt propositionen gynnaden bidragsskyldige på bekostnad av det allmänna eller vårdnadshavaren, I defall underhällsbidraget understiger bidragsförskottets belopp övervältrasnämligen kostnaderna för barnet på samhället, I de fall underhållsbidragetöverstiger bidragsförskottsbeloppet drabbas i stället vårdnadshavaren som färta över en allt större del av kostnaderna för barnet (prop, s, 14), Det nuvarande systemet innebär också, enligtpropositionen, att den bidragsskyldiges betalningsförmåga är störst tidennärmast efter en dom eller ett avtal om underhäll för att sedan sjunkasuccessivt. Vidare anförs i propositionen att det genomsnittligaunderhållsbidraget har legat på en i stort sett oförändrad nivå sedan år 1981samtidigt som bidragsförskottet stigit i takt med basbeloppsförändringarna.Denna utveckling anses delvis ha sin grund i att uppräkningen avunderhållsbidragen begränsas till sju tiondelar av basbeloppsförändringen.Statens utgifter för bidragsförskott har ökat från 475 milj. kr. budgetåret1978/79 till en beräknad utgift pä 1 720 milj. kr. Som ovan nämnts ändras underhållsbidragen ombasbeloppet sedan föregående omräkningstillfälle har ändrats med minst femprocent. I propositionen föresläs också att underhållsbidrag i fortsättningenskall räknas om efter basbeloppsändringen även när basbeloppet inte har ändratsmed sedan föregående omräkning (3 § tredje stycketindexlagen). Regeln om att någon ändring av underhållsbidragen inteskulle ske om basbeloppsförändringen understeg tillkom . Anledningen till regeln var att man ville undvika omräkningarutan nämnvärd praktisk betydelse (prop. 1966:155 s. 20). Basbeloppet ändradesdå under löpande kalenderår om prisförändringen uppgick till lägst tre procent.Numera fastställs emellertid basbeloppet att gälla för . SoU 1986/87:10 Att ha spärregeln kvar skulle enligt propositioneninnebära att såväl makar och förutvarande makar som barn vilka fårunderhållsbidrag som överstiger bidragsförskottsnivån skulle gå miste om en,låt vara mindre, höjning av underhållsbidraget. Enligt föredragande statsrådet är det också angeläget attreglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott samordnas i så storutsträckning som möjligt. Bidragsförskotten räknas upp med helabasbeloppsändringen och i bestämmelserna om basbeloppet finns ingen motsvarandefemprocentbe-gränsning. Det innebär att bidragsförskottet höjs även vid mindreökningar av basbeloppet än . Om nuvarande begränsning kvarstår ökarbelastningen på bidragsförskottsanslaget, heter det i propositionen, I ett särskilt avsnitt i propositionen redogörs för deberäknade kostnadseffekterna av de föreslagna åtgärderna (s, 26-27),Föredragande statsrådet räknar med att de föreslagna förändringarna avindexreglerna sammantagna innebär en kostnadsminskning för statsverket på 20milj. för /88. Besparingen uppstår delvis genom attunderhållsbidragen räknas upp , vilket inte skulle ha skett omfemprocentsspärren fortfarande varit i kraft, heter det i propositionen. Dennya bestämmelsen att hela prisändringen slår igenom vid beräkningen avunderhållsbidragen till barn sägs medföra en återkommande uteblivenkostnadsökning pä 10-15 milj. kr. vid nuvarande inflationsnivå. I motion 1986187:Sol04 av m.fl. (vpk)hemställs att beslutar att avslå förslaget till lag om ändring ilagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag (indexändring) (yrkandeJ). Motionärerna anser i stället att frågan om metoden för uppräkning avunderhållsbidrag skall hänskjutas till den kommande utredningen (yrkande 4).Enligt motionärerna innebär de föreslagna ändringarna att deunderhållsskyldigas utgifter ökar, med risk för att redan ekonomiskt utsattagrupper får en ytterst besvärlig situation som påverkar deras möjlighet tillumgänge med barnet.