bet · GA01FiU3 · 1986-12-31 00:00:00 — om redogörelse i budgetpropositionen för fördelningspolitiskakonsekvenser fAV/j/oT a Idetta betänkande behandlar utskottet en motion från allmänna motionstiden 1986vari begärs att regeringen regelbundet i budgetpropositionen skall lämna enredogörelse för olika hushålls ekonomiska situation samt för hur olika åtgärdsförslagpåverkar hushåll och regioner. Utskottet anser i likhet med motionärerna attdet är angeläget att regeringen redovisar ett rättvisande underlag införbehandlingen av åtgärdsförslag i . Utskottet anger i betänkandet någraav de fördelningspolitiska studier som gjorts . Det material somtagits fram i dessa sammanhang bör kunna tjäna som underlag för att belysahushållens ekonomiska situation. Utskottet pekar även på vissa metodologiskasvårigheter i sammanhanget. bör det emellertid vara möjligt, anserutskottet, att göra sammanställningar över hushållens ekonomiska situation ochregelbundet redovisa dessa för . Regeringen bör därför, ibudgetpropositionen eller i andra propositioner där åtgärdsförslag presenteras,allteftersom tillförlitliga mätmetoder utvecklas redovisa defördelningspolitiska effekterna av dessa förslag, framför allt effekterna avförändringar i skatte- och transfereringssystemen. Utskottet föreslår att vadutskottet anför med anledning av motionen bör ges regeringen till känna. 1985/86:Fi717av förste vice talman m.fl. (m), vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att konsekvenserna för hushåll och regioner av olikastatliga stödåtgärder, skatteregler m.m. belyses i samband medbudgetpropositionens avlämnande, varvid redogörelse också bör ges för denekonomiska situationen för olika hushållstyper. Ibudgetpropositionen och i andra propositioner läggs ofta förslag med ekonomiskakonsekvenser för enskilda medborgare. I motion Fi717 anförs att dessa förslagalltför sällan åtföljs av uppgifter om hur den ekonomiska situationen förberörda hushåll påverkas av förslagen. Inte heller brukar det finnas någrauppgifter eller någon diskussion om hur redan befintliga stöd, subventionereller regler påverkar välfärden eller fördelningen på t.ex. olika regioner. Motionärernaredovisar ett antal fördelningspolitiska studier som utförts för den s.k.ESO-gruppen (expertgruppen för studier i offentlig ekonomi). 1Riksdagen 1986187.5 saml. Enligt motionärerna harvarken redogörelser eller analyser av dessa studier FiU 1986/87:3redovisats i budgetpropositionen eller i andra propositioner. Detta har i mångafall enligt motionärerna medfört att regeringen vidtar åtgärder som leder fel.Motionärerna redovisar i motionen några exempel på detta. Föratt få ett rättvisande underlag för besluten i är det därför enligtmotionärerna angeläget att regeringen framför allt i samband medbudgetpropositionens avlämnande fortlöpande redogör för konsekvenserna förhushåll och regioner av olika statliga stödåtgärder, normer eller skatteregler.Samtidigt bör redogörelse ges för den ekonomiska situationen för olikahushållstyper som en- och tvåföräldersfamiljer med vanliga inkomster och olikaantal barn, pensionärer med olika ATP och KBT, ensamstående med olika inkomsteroch hyror m.m. Utskottethar under behandlingen av motionen haft hearings med företrädare förstatistiska centralbyrån (SCB) och expertgruppen för studier om den offentligasektorn (). Utskottetanser i likhet med motionärerna att det är angeläget att regeringen redovisarett rättvisande underlag för behandlingen av olika åtgärdsförslag i riksdagen.Likaså är det av stor vikt att regeringen fortlöpande redogör för hur olikaåtgärder och regler påverkar hushåll, företag och regioner. Studierav fördelningseffekter av den allmänna ekonomiska utvecklingen och av olikapolitiska förslag eller beslut görs i många sammanhang. Statistiskacentralbyrån (SCB) genomför omfattande undersökningar som allmänt belyserhushållens ekonomiska situation uppdelade på hushållstyper, kön, ålder, yrkeetc. Inom ramen för offentliga utredningar har vissa studier utförts som direktbelyser effekterna av olika förslag och förändringar i regelsystemet. Dessaundersökningar har emellertid varit begränsade till ett par variabler. Inomregeringskansliet studeras även de fördelningsmässiga effekterna av olikaförändringar av skatter, bidrag och avgifter i samband med budgetarbetet. InomSCB görs en undersökning av hushållens inkomster (HINK). Det är enurvalsundersökning som visar inkomsternas fördelning på bl.a. hushållstyper,kön, ålder, yrke och socialekonomisk grupp. Dessutotn genomför SCB varje årsedan 1974 en undersökning av människornas levnadsförhållanden i (),där man försöker mäta flera aspekter , på välfärden såsom t.ex.boendeförhållanden, arbetsförhållanden, utbildning, fritid, hälsa, socialakontakter, trygghet och säkerhet. SCB gör också inkomst- ochförmögenhetsfördelningsundersökningar (loF) samt folk- och bostadsräkningen(FoB) som båda är s.k. totalundersökningar. Vidare görs intermittenturvalsundersökningar om hushållens utgifter (HUT) för att mäta den privatakonsumtionen. Tillsammans utgör dessa undersökningar ett viktigt basmaterialför att studera ekonomiska fördelningseffekter av politiska åtgärder. () gör en taxeringsstatistisk undersökning av vilken framgår bl.a.hur skatter, avdrag och avgifter fördelar sig på olika individer. Inom ramenför RRV:s förvaltningsrevision har de samlade effekternaav skatter, bidrags- och avgiftssystem belysts (det s.k. SABA- FiU 1986/87:3projektet). Inom den s.k. ESO-gruppen har ett 30-tal studier utförtsav forskare och utredare. I dessa belyses fördelningsfrågor, fördelningen av dedisponibla inkomsterna och den privata konsumtionen samt utnyttjandet av denoffentliga konsumtionen. I flera av rapporterna tas ett bredare perspektiv änvad som är vanligt i fördelningspolitiska studier. Detta gäller t.ex. de sombehandlar olika hushålls utnyttjande av offentliga tjänster. Ett arbete för att utveckla en beräkningsmodell förfördelningsstudier påbörjades inom dåvarandebudgetdepartementet. Modellen utvecklades successivt och redovisades i endepartementsstencil, Fördelningsstudier som underlag för regeringsbeslut (Ds Fi1983:8). I rapporten beskrevs metodiken vid studier av fördelningseffekter avolika förslag till åtgärder samt diskuterades det pågående utvecklingsarbetet. Modellen hade vissa begränsningar, bl.a. förutsattessamtliga hushåll bo i hyresrättslägenheter och andra inkomster än av lön ellerpension beaktades inte. Utvecklingsarbetet har därefter fortsatt, och vissauppdrag har lämnats till SCB med anledning härav. I sin anslagsframställning för treårsperioden1987/88-1989/90 redovisar SCB sitt fördelningsmodellprojekt vars syfte är attbeskriva fördelningseffekter av reformer. Detta modellarbete har bedrivitssedan år 1982. En viktig arbetsuppgift i projektet har varit att på olika sätt- datatekniskt och innehållsmässigt - tillrättalägga de statistiskamikromaterialen så att de blir bättre lämpade som modellbefolkningar föreffektstudier. En tidsseriedatabas har skapats för att ge ett riktigtdeskriptivt bakgrundsmaterial. Särskilda dataprogram har utvecklats för att medhjälp av en mikrodator enkelt beräkna effekten på disponibel inkomst m.m. förvissa typhushåll av förändringar i skatte- och bidragsregler. 1 planerna liggerockså att göra representativa effektstudier för hela populationen eller olikadelgrupper inom populationen. Av vad utskottet redovisat framgår att förutsättningarfinns att regelbundet redovisa hur förändringar i skatte- ochtransfereringssystemet påverkar fördelningen av inkomsterna för olika typer avhushåll och individer. Det finns dock klara metodologiska begränsningar. Detmaterial som samlas in tillåter inte en nedbrytning på regioner.För detta krävs större urval eller att totalundersökningar används. Detotalundersökningar som görs innehåller endast ett begränsat antal variablersom kan användas i detta sammanhang. Exempelvis saknas för närvarandeförutsättningar att belysa s.k. förmögenhetseffekter av förändringar i skatte-och subventionsregler eller av ändringar i regleringar av skilda slag.Ytterligare en svårighet är att materialet hinner bli gammalt innandet publiceras. Detta innebär självfallet en allvarlig begränsning när detgäller att belysa effekterna av framlagda åtgärdsförslag. Modeller föraktualisering av statistiken utvecklas , men dessa måste mednödvändighet bygga på schablonmässiga antaganden. Det bör också nämnas att indirektaeffekter och effekter av beteendeförändringar sannolikt är alltför kompliceradeatt beräkna och därför inte kan belysas med denna typ av undersökningar. Tilldetta kommer att det kan vara förenat med vissa svårigheter att specificera ett s.k.noll-alternativ med vilket jämförelse görs. FiU 1986/87:3 Sammanfattningsviskan konstateras att det t.ex. inom SCB finns ett omfattande deskriptivtbakgrundsmaterial, som kan tjäna som underlag för att belysa hushållensekonomiska situation. bör det därför vara möjligt att göra sådanasammanställningar och regelbundet redovisa dessa för . Regeringen bördärför i budgetpropositionen eller i andra propositioner, där åtgärdsförslag lämnas,allteftersom tillförlitliga mätmetoder utvecklas redovisa defördelningspolitiska effekterna av dessa förslag, framför allt effekterna avförändringar i skatte- och transfereringssystemen. Vad utskottet nu anfört medanledning av motion Fi717 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. att med anledning av motion 1985/86:Fi717 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om redovisning avfördelningspolitiska studier. Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), LisbetCalner (s), (), (), i (s), i (vpk), (), HugoHegeland (m), () och ().