bet · GA01NU9 · 1986-12-31 00:00:00 — NU 1986/87:9 I detta betänkande behandlas, helt eller delvis,tolv motioner om bl.a. fri handel med varor och tjänster, u-landshandeln, social- och miljöklausul iinternationella handelsöverenskommelser. som hemmamarknad, samarbetetmed EG, kostnader för handelspolitiska åtgärder, importkonkurrerandehemmamarknadsindustri, export av högteknologiska varor, tillfällig utförsel avmetallskrot. Fyrapartier (m, fp, c, vpk) har i motioner redovisat sin principiella syn påinriktningen av den svenska handelspolifiken. Förslag i motionerna om vissasvenska initiafiv på området avstyrks av utskottet med hänvisning bl.a. tillförestående förhandlingar inom ramen för . Med liknande motiveringavstyrker utskottet förslag i tre motioner (fp, c, vpk) om särskilda åtgärdermed hänsyn till situation. Utskottet avstyrker vidare två motioner(c, vpk) om möjligheterna aU begränsa import som framställs under socialt ellermiljömässigt oacceptabla förhållanden, varvid utskottet dock räknar med enfortsatt svensk bevakning av frågan i lämpliga internationella sammanhang. Motionsyrkandenom ökade insatser i det nordiska samarbetet (c) och i samarbetet med EG (m)avstyrks av utskottet, som hänvisar till pågående verksamhet på dessa områden.Utskottet avstyrker likaledes motioner (m, fp) med krav på utredningar omkostnaderna för handelspolitiska skyddsåtgärder, varvid hänvisas till att nyaimportrestriktioner för t. ex. tekoprodukter inte torde vara aktuella.Utskottet avstyrker också ett motionsyrkande (c) om en utredning avmöjligheterna att ersätta import med inhemska produkter. Därvid erinrarutskottet om vikten av att även hemmamark-nadsinriktade industribranscher kanavsätta en del av sin produktion på export. De nämndamotionerna har samtliga fått stöd i reservationer frän 1 1986/87. företrädareför resp. parti, i några fall även för annat parti. Ytterligare NU1986/87:9 motionersom avstyrks av utskottet men som får stöd i reservationer gäller tillfälligutförsel av metallskrot (m) och statligt handels- och bytesbolag (vpk). Ett motionsyrkande (c) omlagreglering av exporten av högteknologiska varoravstyrks med hänvisning till att vissa restriktioner numera gäller pä området.Ett yrkande (vpk) om att en kommission skall tillsättas för att utredaolika aspekter av det svenska beroendet av utländsk avancerad teknikavstyrks också av utskottet. Här föreligger en reservation (vpk) till De motioner som behandlas här är följande: 1985/86:405 av m.fl. (fp), såvitt gällerhemställan (1) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående en fortsatt liberalisering av den externa ekonomiskapolitiken i och i vår omvärld. 1985/86:U530 av m.fl. (c), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handelspolitikensinriktning, 2. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utsattaställning i världshandeln, 5. hos regeringenbegär en kartläggning av i vilken omfattning import förekommer av varorproducerade under oacceptabla förhållanden från hälso- och miljösynpunkt ellermed utnyttjande av slavarbete eller barn eller annan även efter lokalaförhållanden underbetald arbetskraft samt förslag till åtgärder somkartläggningen kan motivera, 6. som sin meningger regeringen fill känna att bör omför-haiidlas så att de avtalsslutandeparterna får rätt att förhindra import åv varor som produceras underoacceptabla förhållanden i enlighet med vad som anförts i motionen. 1985/86:N216 av m.fl. (m), såvitt gällerhemstänan (9) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att motverka protektionism inom varu- ochtjänstehandeln. 1985/86:N270 av () och (),vari hemställs att hos regeringen begär ändring i kungörelsen(1950:324) angående allmänt exportförbud på sådant sätt att företag itillverkningsindustrin medges tillfällig utförsel för bearbetning avmetallskrot i det fall det är avsett för återtagning och återanvändning i denegna tillverkningen. 1985/86: N271 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsbeträffande export-och importutbildning för små och medelstora företag vidSandöskolan. 1985/86:N272av (vpk), vari hemställs att hos NU 1986/87:9regeringen begär förslag till ett statligt handels- och bytesbolag för handelmed statshandelsländerna och att en avdelning i detta bolag inrättas som ettmarknadsinstitut i . 1985/86:N291 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att de handelspolitiska åtgärdernas betydelse för hushållens ekonomi börutredas. 1985/86:N302 av m.fl. (fp), såvitt gällerhemställan (6) att uttalar att i skilda sammanhang bör verkaför en fri internationell handel och slopande av icke-tariffära handelshinder,även inom tjänstesektorn. 1985/86:N303 av m.fl. (vpk), såvitt gällerhemställan (2) att hos regeringen begär förslag till begränsning avtekoimporten på grundval av en socialklausul. 1985/86:N312 av m.fl. (fp), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omkostnadsberäkning av handelspolitiska skyddsåtgärder. 1985/86: N3,26 av m.fl. (c), såvitt gällerhemställan - med motivering i motion 1985/86: U530 - att 1. hos regeringenbegär utredning och förslag, om myndigheternas åligganden och befogenheter idet nordiska samarbetet, 2. hos regeringenbegär att utredningen hemmamarknadsindustri (SIND 1979:3)breddas och aktualiseras i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionensamt att de förslag läggs som den förnyade översynen kan föranleda, 4. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om högteknologisk export. 1985/86:N327 av m.fl. (vpk), vari - medmotivering i motion 1985/86: Fi603 - hemställs att 1. som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om det nuvarande frihandelssystemetsverkningar, 2. hos regeringenbegär förslag om åtgärder för att begränsa det utländs-,ka teknikberoendetsinverkan på landets ekonomiska politik och utrikespolitik. Uppgifter i anslutning till motionerna Aktuellahandelspolitiska frågor I sitt anförande i den handelspolitiska debatten (RD 1985/86:105 s. 4) gav statsrådet översiktlig redogörelse för regeringens linje i olika aktuellahandelspolitiska frågor. detinleddes med följande principiella synpunkter på värdet för den svens- NU1986/87:9 ka ekonomin av ett fritt varuutbyte: Det är genom utrikeshandeln som deltar i deninternationella arbetsfördelningen. Det är genom att öppna våra gränser för ettinternationellt varuutbyte som vi har kunnat renodla våra speciellakonkurrensfördelar. Det är genom denna öppenhet sorn vi har lagt grunden fören enastående välfärdsutveckling i . har den positiva utvecklingen av vårexport betytt mycket för den återhämtning som skett i den svenska ekonomin ochför vår internationellt sett höga sysselsättning. Även sedd i ett längre perspektiv spelar utrikeshandeln ron i det ekonomiska utvecklingsförloppet. Det är genom det friavaruutbytet över vårt lands gränser som de svenska konsumenterna kan fåtillgång fill ett större urval av varor och tjänster och som de svenska företagenstimuleras till nya tekniska landvinningar och en effektiv forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Det är genom att ständigt mäta sig med eninternationell konkurrens som företagen sporras till nya landvinningar. Deninternationella konkurrensen leder till en skapande och progressiv miljö förde svenska företagen. Utrikeshandeln har via sina effekter på den tekniskautvecklingen verkat .lom en kraftfull tillväxtmotor under en stor del av '. Detta har bidragit till våra framgångar på sysselsättningens ochden sociala välfärdens områden. Omvänt innebär protektionism en börda för folkhiishållet.En skyddspolitik leder till att vi inte utnyttjar våra resurser på bästa sätt,med negativa följder för tillväxt och sysselsättning. Även de tekniskabestämmelser, tulladministrativa regler, m.m. som isolerar den nationellamarknaden kan medföra kostnader och onödigt besvär för företag och enskilda.Det är dyrbart att framställa flera versioner av en produkt för atttillfredsställa flera länders olika myndighetskrav. Det är dyrbart att behövavänta avsevärd tid för att få sin produkt godkänd för marknadsföring i andraländer. Regeringen arbetar aktivt på att undanröja sådana tekniskahandelshinder som inte kan motiveras av hälso- och säkerhetsskäl. Detta arbeteär sålunda också ett led i insatserna för att nå ökad ekonomisk tillväxt. Efter en genomgång av den internationella ekonomiskautvecklingen och tendenserna till ökad protektionism i vår omvärld uttaladestatsrådet regeringens starka stöd för arbetet på att få till stånden ny förhandlingsrunda inom , innefattande också handeln med tjänster (ses. Vidare behandlades skuldproblem. Handelnsbetydelse för att lösa dessa problem är central, anfördes det, och ärberett att stödja ansträngningar att öka sin export. BeträffandeSveriges import av tekoprodukter från - som utgör det enda betydandeavsteget från den svenska frihandelslinjen såvitt gäller industrivaror ställdes en generösare behandling i utsikt. centralt mål för handelspolitik är, anfördesdet vidare, att svenska varor och tjänster skall kunna tävla på lika villkor påden västeuropeiska marknaden, som svarar för av export.Genom medlemskapet i Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) och avtalenmed Europeiska gemenskapen (EG) har svensk industri och svenska konsumenter nutillgång tin världens största tullfria marknad. Trots tullavvecklingen hämmasemellertid handeln såväl inom EG som mellan EFTA-länderna och EG av en radandra hinder. Inom EG har man nubeslutat sig för att ta krafttag för att avveckla återstående NU1986/87:9 handelshinder och för att stimulera samarbetet i fråga om industriellforskning och utveckling. har all anledning att uppmärksamt följadenna utveckling för att så långt möjligt bli delaktigt i förverkligandet av enreell hemmamarknad i . Vi måste inse, anfördes del, all deltagandet igemensamma europeiska lösningar förutsätter jämkningar t. ex. vadgäller utformningen av tekniska föreskrifter. Statsrådet hänvisadehär bl.a. till det pågående arbetet mellan EFTA och EG på grundval av den s. k.Luxemburgdeklarationen. Vidare anfördes att regeringen fäster särskilt stor viktvid internationellt samarbete om forskning och utveckling. En viktig grundvalför ett intensifierat samarbete på området med EG har lagts med det ramavtalsom träffades i början av år 1986.1 sammanhanget hänvisades också till det s.k. Eureka-initiativet, som syftar till att stärka de europeiska företagens konkurrenskraftpå högteknologiområdet genom ett utökat samarbete mellan företagen rörandeolika kommersiellt inriktade utvecklingsprojekt. har det allmänna tull- ochhandelsavtalet (General on Tariffs and Trade, ) utvecklats tindet centrala organet för förhandlingar om tullar och andra handelshinder ochför fastställande av normer för internationell handel. Kretsen avGATT-anslutna länder omfattar samtliga västliga industriländer, flertaletviktiga samt vissa statshandelsländer, dock ej och Kina.Grundläggande för är den s.k. mest-gynnad-nation-principen, som innebärskyldighet för varje medlemsland att behandla samtliga medlemsländer lika ifråga om tullar, avgifter m. m. Endast länder som ingår i en tullunion ellerett frihandelsområde tilläts att - till förmån för andra länder inom unioneneller området göra undantag från principen. Vidare är kvantitativa restriktioner mot import förbjudna.GATT innehåller dock en generell skyddsklausul av innebörd att ett land fårvidta . skyddsåtgärder om inhemska producenter skadas av snabbt ökande import.Även en rad andra undantagsklausuler finns i avtalet. Handeln medjordbruksprodukter är sålunda i praktiken undantagen från GATT-regler-na. Även tekoområdet särbehandlas på grundval av en inom GATTträffad ramöverenskommelse, det s.k. multifiberavtalet (MFA). Överenskommelsenger möjligheter till bilateral reglering av exporten av lekoprodukler fränu-länder till i-länder. Sådana bilaterala avtal skall dock medge en viss minstaexportökning. Syftet med systemet är att importländerna skall kunna skydda sigmot marknadsstörningar, som en successiv ökning av exportgaranteras. MFA har kommit att täcka en allt större del av handeln på området.MFA har förlängts. förlängdes det för ytterligare enfemårsperiod (MFA IV). har ett antal förhandlingsrundor ägtrum inom med sikte på att fä till stånd en allmän avveckling av tullar ochandra handelshinder. Den senaste rundan, som påbörjades i år ti /87. 1973, harlett till att industriländernas genomsnittliga tullskydd på industri- NU1986/87:9 varor har sänkts till . I Tokyorundan behandlades även olika frågor rörande s.k.icke-tariffära handelshinder, som har kommit att bli alltmer betydelsefulla ioch med avvecklingen av tullarna. Överenskommelser ingicks om s.k. koder förbl. a. statliga subventioner, tekniska föreskrifter och offentlig upphandling. Frågan om en ny förhandlingsrunda i har aktualiseratsunder . Bakgrunden härtill är främst att obalanser inomvärldsekonomin har lett till starka protektionistiska strömningar. SärskiltFörenta Staterna, som har sett sin konkurrenskraft försvagad genom dollaruppgången,har sökt efter olika möjligheter att undanröja hinder för sin export av såvälindustri- och jordbruksvaror som tjänster, med hot om olika skyddsåtgärder sompåtryckningsmedel. å sin sida tvingas genom sin stora skuldbörda attöka exporten till industriländerna, som man önskar skyddaframväxande inhemsk produktion av kvalificerade industrivaror och tjänster. Vid session beslöts att startaförberedelserna för en ny runda. Arbetet kom att präglas av starkamotsättningar beträffande bl. a. omfattningen av den nya rundan.Industriländerna drev linjen att tjänstehandeln och vissa andra områden somhittills inte omfattats av borde behandlas, vilket flera motsattesig. Även frågan om avveckling av hinder för handeln med jordbruksprodukter varkontroversiell. Vissa var obenägna att låta jordbrukspolitiken inomEG påverkas av en ny . Trots dessa motsättningar visade det sig möjligt att vidett ministermöte i del i nå enighet omriktlinjer för den nya rundan. I en gemensam deklaration av redogörsutförligt för mål, allmänna principer, ämnesområden och procedur för de kommandeförhandlingarna. Av stor vikt är att såväl tjänste- som jordbruksområdenaskall behandlas. De deltagande länderna åtar sig också att inte införa nyaGATT-stridiga handelshinder medan förhandlingarna pågår och att successivtavveckla befintliga sådana hinder . Det kan i . formellthänseende noteras att deklarationens första del, som gäller varuhandeln, harantagits av de avtalsslutande parterna i , medan den andra delen, somgäller tjänster och som alltså ligger utom ramen för det nuvarande avtalet, harantagits av ministrarna. Enligt deklarationen skall Uruguayrundan avslutas . En redogörelse för överenskommelsen i Punta del frånsvensk synpunkt har lämnats i av statsrådet i svar på en interpellation (1986/87:8) av (fp). I svaretanfördes bl. a. följande: En viktig målsättning för den nya rundan är att på etteffektivt sätt bromsa den framväxande protektionismen. Det faktum att konkretaförhandlingar nu kommer i gång kan förväntas få en återhållande inverkan på detprotektionistiska trycket. Genom ministerbeslutet i Punta del harregeringarna uttryckligen åtagit sig att sätta stopp för nya protektionistiskaåtgärder, att avveckla handelshinder som strider mot och att ge enövervakningsfunktion för dessa åtaganden. Detta är den del av deklara- NU1986/87:9 tionen som i GATT-terminologi kallas "stand-still" och"roll back". Ett annat centralt mål med förhandlingarna är att ökamarknadstillträdet världen över så att väridshandeln på nytt kan bli en motorför sysselsättning och tillväxt. Detta är också ett mål som starkt betonas avu-länderna. Ministerdeklarationen innehåller på denna punkt ett brett mandatatt förhandla om att avveckla eller minska hinder på områden som tullar, icke-tariffärahandelshinder, tropiska produkter, naturresursprodukter, tekoindustrin ochjordbruket. En tredje målsättning för svenskdel har varit att skapa en förstärkt disciplin inom och att stärka GATTsom institution. Ministerdeklarationen innehåller åtaganden att se över ochförstärka på ett antal viktiga punkter, t.ex. beträffandeskyddsklausulen (art. XIX), subventioner, tvistlösningsmaskineriet samt deuppförandekoder rörande icke-tariffära handelshinder som förhandlades i Tokyorundan.GATT bör vidare kunna stärkas genom ökat ministerengagemang och genom attGATT:s relationer ull organisationer på det monetära och finansiella området,t. ex. , aktiveras. Ytterligare en central svensk målsättning för rundan äratt anpassa till nya ekonomiska realiteter ochhandelspolifiska problem. Tjänstehandelsfrågan har i detta avseende stått iförgrunden. Den var också en av de mest kontroversiella vid . Att man lyckades nä en kompromiss i denna känsliga fråga måsteanses vara ett av de viktigaste resultaten av mötet. Genom att dela uppministerdeklarationen i två delar, en omfattande varor och en omfattandetjänster, kunde man tillgodose såväl i-lands- som u-landsintressen. Det centralaär dock att man nu beslutat starta förhandlingar om tjänster inom ramen förGATT och som en del av rundan. Både varu- och tjänsteförhandlingarna skallfölja samma fidtabell. Först i slutet av förhandlingarna skall stäUning lastill om och hur resultatet skall inkorporeras i . Avslutningsvis anförde statsrådet att man nusannolikt står inför de mest omfattande och komplicerade förhandlingarna iGATT:s historia. Beslutet från Punta del måste ändå ses som en kraftfullmanifestation av tilltron till det multilaterala handelssystemet och av viljanatt ta nya initiativ för att ytteriigare förbättra detta. Genom beslut har regeringen inrättaten delegation för tjänstehandel. Delegationen är avsedd att tjäna som ett forumför informationsutbyte och diskussion i syfte att främja och utvecklatjänstehandeln. Särskilda direktiv för delegationen har inte meddelats.Bakgrunden till regeringens beslut har emellertid redovisats i proposition1984/85:140 om tjänsteexportfrågor, där bl. a. följande anförs (s. 25 f.): Inom bereds frågor avseende Sverigeshandel, inkl. handeln med tjänster. Tjänstesektorns arbetsförhållanden iallmänhet styrs eller påverkas av en rad olika departement, myndigheter ochorganisationer. Tjänstehandelsfrägorna har fått ökaduppmärksamhet. inte minstpå det internationella planet, och förväntas få än större tyngd NU 1986/87:9den . Ett ökat informafionsutbyte och diskussion med intressenterpä detta område är därför angeläget i syfte att främja och utvecklatjänstehandeln. Den föreslagna delegationen avses kunna bli ett sådant forum.Delegationen bör således kunna fungera som ett forum för diskussion,information och impulsgivning vad avser olika förslag och idéer som kan kommaatt inverka på förutsättningar för internationell handel medtjänster. Det arbete som redan bedrivs, inte minst pä det internationellaplanet, utgör därvid en betydelsefull grund. Vidare kan delegafionen tjäna somett diskussionsforum i det svenska förberedelsearbetet inför deinternationella förhandlingarna om tjänstehandel. I delegationen ingår företrädare för såväl företag ochorganisationer inom tjänstesektorn som departement och myndigheter. Antaletordinarie ledamöter är 19, vartill kommer åtta suppleanter.Ordförande är det statsråd som har att i regeringen föredra ärenden i frågor omutrikes handel, statsrådet . Delegationen avses kommaatt sammanträda två ä . Kartläggning av handelshinder i Enligt beslut av regeringen har en särskildutredare, departementsrådet , tillkallats med uppdrag att delskartlägga och utvärdera hindren för en fri handel över gränserna, dels samordnafortsatt svenskt utredningsarbete och deltagande i internationellförhand-fingsverksamhet på området. I en till beslutet fogad promemoria konstaterasbeträffande att de "klassiska" handelshindren, dvs. tullar ochkvantitativa begränsningar av export och import, genom EFTA ochfrihandelsavtalen med EG är avskaffade de nordiska länderna emellan på i stortsett hela industrivaruområdet. De finns däremot kvar på jordbruksvaruområdetoch när det gäller handeln med fisk. Diskussionen om ett fortsatt avvecklandeav handelshinder i gäller framför allt de s.k. icke-tariffära hindren.I promemorian hänvisas till en kartläggning av sädana handelshinder vilken försvensk del har utförts av kommerskollegium. Härom anförs följande: Svenska företag - i synnerhet mindre och medelstora - hartill kollegiet anmält sådan lagstiftning eller administrativ praxis, som enligtderas mening har skapat problem i den gränsöverskridande handeln i Norden.Även svenska bestämmelser eller svensk administrativ praxis har påtalats. Ett70-tal olika "hinder" av denna art har påtalats. Nyckelrubriker ärtullprocedurer och dokumentation, provning, godkännande och märkning, säkerhetsbestämmelserför motorfordon, skiljaktigheter i byggbestämmelser och livsmedelslagstiftningosv. Efter svensk modell har numera motsvarande kartläggning gjorts i ,och . Även i i övrigt, anförs det vidare, har deicke-tariffära handelshindren alltmer uppmärksammats. En undersökning harvisat att redan i handeln mellan de enskilda kvarstår hinder avolika slag som innebär en fördyring av varorna med i genomsnitt . bakgrundgörs nu inom EG stora ansträngningar för att "stärka den interna NU1986/87:9 marknaden". För EFTA-länderna, som avsätter ungefär hälften avsin export inom EG, är det givetvis av stor betydelse att det fortsattaliberaliseringsarbetet inom EG inte sker på bekostnad av utomstående länderutan att lösningar som förhandlas fram inom EG hålls öppna för deltagande ocksåför EFTA-länderna. Avslutningsvis anförs i promemorian att de icke-tariffärahindren för svensk handel med gäller bestämmelser och administrativpraxis som utformats i , i övriga EFTA-länder och i . ISverige är ett flertal departement och myndigheter berörda. Identifieringen ochuppföljningen av dessa handelshinder är, betonas det, en krävande uppgift. mån resultatet av arbetet är att ändringar bör sökas kan detta ske genomatt ett land ändrar en avvikande bestämmelse, genom bilaterala förhandlingar,genom nordiskt samarbete eller inom ramen för EG/EFTA-samarbetet. har det svenska arbetet med kartläggningav handelshinder i betydande grad kommit att präglas av beslutet inom EGsommaren 1985 om att genomföra en verklig gemensam inre marknad senast år 1992.Detta beslut grundades bl.a. på en s.k. vitbok från , vilken harfått stöd av (stats- och regeringschefer) vidett möte . I vitboken analyseras ett antal områden inom vilkanationella bestämmelser alltjämt utgör hinder för fritt utbyte av varor ochtjänster inom EG. Det gäller i stor utsträckning olika former av tekniskahandelshinder men också tull- och skattebestämmelser m.m. Till vitboken ärfogad en tidsplan vari över 300 beslut i form av s.k. direktiv har lagts in föråren 1986-1991. På svensk sida bedöms det vara av stor vikt att det sker enavveckling av handelshinder mellan och parallellt med att deninre marknaden inom EG förverkligas. Mot bakgrund härav pågår inomregeringskansliet ett arbete med att granska olika svenska bestämmelser medhänsyn till möjligheterna till harmonisering med de framfida bestämmelsernainom EG. För detta arbete har förre knutits som sakkunnig till den inledningsvis nämnde särskildeutredaren. Tanken på Eureka ett tekniskt-industriellt samarbete iVästeuropa inom avancerad civil teknologi lanserades av presidentMitterrand . Initiativet fick ett snabbt gensvar. I samarbetetdeltar nu samtliga EG- och EFTA-länder, samt . Någotsärskilt avtal har inte träffats mellan de deltagande länderna. Målet för Eureka är att höja den teknologiska nivån iEuropa och därmed öka den europeiska industrins konkurrenskraft på världsmarknaden.Samarbetet skall i princip gälla utvecklingsprojekt som ligger relativt näramarknaden.