bet · GA01NU22 · 1986-12-31 00:00:00 — om (prop. 1986/87:71) NU 1986/87:22 I detta betänkande behandlas' ; -' - dels proposition 1986/87:71,om vissa aktiefrågor för , m.m., dels tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen, dels en motion om ett nationellt program för stålindustrin. Företrädare för berörda fackliga organisationer, nämligenSvenska gruvindustriarbetareförbundet. ,och , har införutskottet lämnat upplysningar och framfört synpunkter i ärendet. Redogörelserför handelspolitiska aspekter på svensk stålexport har lämnats avdepartementsrådet , kanslirådet ochdepartementsrådet . , handelsavdelning.Direktör , allmänna pensionsfondens fjärde fondstyrelse, harinför utskottet redovisat bedömningar av stålindustrin frånkapitalmarknadssynpunkt. Vidare har generaldirektör m. fl.,styrelsen för teknisk utveckling (STU), och professor ,tekniska högskolan i , lämnat upplysningar om STU:s stöd tillteknikutveckling inom gruvindustrin och stålindustrin. Slutligen harstyrelseordföranden i , direktör och t.f.verkställande direktören för bolaget inför utskottet lämnatupplysningar i ärendet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om dels förtidainlösen av AB:s andel på av aktierna i , delsöverlåtelse av av aktierna i bolaget till sex institutionella placerare.Vidare förordar utskottet att regeringen bemyndigas att medverkatill att statens ägarandel i minskas genom utgivning av konvertibla skuldebreveller genom nyemissioner, med den restriktionen att fråga om minskning avägarandelen räknat efter aktiernas röstvärde skall underställasriksdagen. Reservationer (vpk) föreligger till förmån för motionsyrkanden ombl. 1 1986/87. avslag påregeringens förslag, nya riktlinjer för och ett, nationellt , NU1986/87:22 program för stålindustrin. Regeringen föreslår - efter föredragning av statsrådet - att 1. till Inlösen avaktier i från på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av , 2. till Ränta påköpeskilling till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 anvisarett förslagsanslag av , 3. tillVärdepappersskatt vid köp av aktier i på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1986/87 anvisar ett reservationsanslag av , 4. godkänner avtalmellan staten och om inlösen av aktier i m. m.i vad avser ekonomiska förpliktelser i övrigt för staten, 5. godkänner avtalmellan staten och allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen m. fl. omöverlåtelse av aktier i m. m. i vad avser överlåtelse avaktier och ekonomiska förpliktelser för staten, 6. godkänner vadföredragande statsrådet har anfört om storleken av statens framtida andel avröstvärdet i . I propositionen begärs medel för förtida inlösen avGränges AB:s andel på av aktierna i . Den överenskomnaköpeskillingen uppgår till 600 milj. kr. Härtillkommer ränta fram till betalningstillfället och värdepappersskatt. Därjämte harstaten åtagit sig bl. a. att ersätta för bortfallet av utdelning för år1986 på de inlösta akfierna genom avstående från motsvarande utdelning påstatens aktier. Vidare föreslås godkännande av att staten överlåter 33,3 %av aktierna i till sex institutionella placerare - pensionsfonder ochförsäkringsbolag m.fl. - för sammanlagt 460 milj. kr. I ett avtal mellan statenoch de nya ägarna - vilket har fogats till propositionen för riksdagensinformation - slås fast att skall driva sin verksamhet utifrån striktaffärsmässiga principer. Parterna är ense om att skallbörsnoteras. Slutligen föreslås i propositionen att statens ägarandel iSSAB i fortsättningen skall kunna minskas genom utgivning av konvertiblaskuldebrev eller genom riktade nyemissioner. En minskning genom sådana åtgärderav statens andel till mindre än hälften av det totala röstvärdet förutsättsdock inte skola ske utan godkännande. Upplysning lämnas om etterbjudande från () om ett lån till på 700milj. kr., som kan konverteras till aktier i dettabolag. Motionerna nu 1986/87:22 De motioner som har väckts med anledning av propositionenär följande: 1986/87:N128 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. avslårpropositionens förslag om att anvisa . för inlösen av GrängesAB:s aktier i , 2. ej godkänneravtalen mellan staten och allmänna pensionsfonden, fjärde fondstyrelsen m. fi.om överlåtelse av aktier i , 3. hos regeringenhemställer om åtgärder för att lösa ut ur till en symbolisksumma, 4. hos regeringenbegär förslag till nya riktlinjer för vilka utgår från samhällsekonomi,integrerad produktion, ny teknik, förädling m.m., 5. hos regeringenbegär att åtgärder vidtas för forskning och utveckling enligt motionensriktlinjer, 6. som sin meningger regeringen till känna att ej skall börsnoteras, 7. som sin meningger regeringen till känna att i nuvarande läge ej lånar upp kapital hosLKAB. 1986/87:N129 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande fortsatta lönsamhetskrav och framtidasysselsättningsansvar. 1986/87:N130 av (vpk), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom åtgärder vid SSAB-Luleåverken. Den motion från allmänna motionstiden som behandlas härär: 1986/87:N328 av m. fl. (vpk), varihemställs att 1. hos regeringen begär upprättande av ett nationelltprogram för stålindu strin enligt vad som i motionen anförs, 2. hosregeringen begär initiativ för att nationalisera nya . 1 kommunisternas partimotion 1986/87:N128avvisas regeringens förslag på alla punkter. Motionärerna erinrar om att partietalltsedan stålkrisens början har krävt en nationell utveckling av stålindustrinutifrån samhällsekonomiska utgångspunkter. Den aktuella propositionen utgör,anför de, en definitiv bekräftelse på att regeringens politik inriktas på attanpassa näringslivet och samhället till en extrem exportinriktning på deninternationella kapitalismens "fria" handelsvillkor. Motionärernariktar stark kritik mot förslaget om att aktier i skall överföras till nyaägare, som antas se engagemanget främst som en finansiell placering. Vad somföreskrivs i avtalet mellan staten och de nya ägarna om att SSAB-koncernenskall driva sin verksamhet uteslutande utifrån strikt affärsmässiga principerinnebär en väsentlig förändring i förhållande till gällande mål förSSAB, menar motionärerna. De tolkar innebörden av avtalet så att I* 1986/87. storaregionalpolitiska betydelse inte på något sätt skall få inverka på de NU1986/87:22 beslut som fattas. Tanken på en börsintroduktion av motsätterde sig bestämt. Mot bakgrund av stålbranschens problem saknas det förutsättningarför att ett av nuvarande storlek skall kunna nå.en för börsen rimliglönsamhet. Motionärerna förutser att för att anpassa sig till börsens kravkommer att krympa inom alla produktionsområden och på alla produktionsorter.Detta betecknas som en näringspolitisk och regionalpolitisk katastrof. I motionen föreslås följande nya riktlinjer för . Somett första steg bör en omförhandling ske med utifrån ståndpunkten attGränges skall lösas ut ur för ett symboliskt belopp av 1 kr.Samhällsekonomisk lönsamhet och effektivitet skall vara drivkraften för denfortsatta verksamheten. Denna skall ta sikte på att bygga framtidens stålverkmed ny teknik, hög förädlingsgrad och integrerad produktion vid varje järnverkmed minst nuvarande personalstyrka. Produktionen bör inriktas på inhemskabehov. Självförsörjningsgraden bör ökas, .som internationellakapitalistiska stålföretag bör hindras från att slå ut svensk stålindustri.Gruvbrytningen i och bör fortsätta. Offensiva insatser påprocessutveckling och nya produkter bör prioriteras. Samhället har ettövergripande ansvar för att forskning och utveckling på stålområdet fåren,tillräcklig omfattning, anförs det. I motion 1986/87:N129 (s) ges uttryck för tveksamhet tilltanken på en börsintroduktion av . Motionärerna menar dels att realismen itanken kan ifrågasättas, dels att en börsintroduktion skulle kunna leda tillatt det statliga ansvaret för den basindustri det här är fråga om försvagas.Vidare anförs att ett företag som måste ta ett ansvar för sysselsättningenpå de huvudorter där det är lokaliserat, ett ansvar som man normalt inte kanvänta sig av ett privatägt företag. Kravet på lönsamhet måste ges en tolkningsom tar rimliga hänsyn till branschens speciella villkor och till regionalaintressen. Motionärerna finner det naturligt att i samband medgodkännandet av avtalet om aktieöverlåtelse slår fast att det inte är fråga omnågon skärpning av de lönsamhetskrav som har gällt för . Utvecklingen av i behandlas imotion 1986/ 87:N130 (vpk). Motionären anser ätt det nu krävs ökade insatser påforskning, utveckling och utbildning. Han fäster vikt vid att de offensivamöjligheter som finns redan med nu tillämpade processmetoder tas till vara, t.ex. genom att vanadin utvinns ur masugnsslaggen och att flexibiliteten vidvalsningen ökas. En.mera långsiktig utveckling i riktning mot ett stål-energikemi-kombinati förordas av motionären. För dessa ändamål bör användas medel - ettbelopp av 400 milj. kr. nämns - som enligt motionären hartillerkänt för verksamheten i . Ett nationellt program för stålindustrin begärs i motion]986/87:N328 (vpk). Handelsstålsindustrin har gått igenom enstrukturomvandlingsprocess innebärande tusentals förlorade jobb, anförs det.Inför 1990-talet kommer nya hot. Motionärerna hänvisar till risken fördrastiska nedskärningar av som en följd av de skärpta lönsamhetskravenenligt regeringens förslag. Vidare sägs att de mindre handelsstålsverken -och - lever farligt iskuggan av Motionärerna anser att frågor om investeringsplaner och NU1986/87:22 utveckling inom branschen är ett samhälleligt intresse. Beträffandespecialstålsindustrin riktas kritik mot den nuvarande inriktningen avproduktionen inom på standardprodukter. Branschens framtid ligger ien ökad förädling och specialisering av produkterna, hävdas det. Dessa överväganden ligger till grund för motionärernasförslag om en "demokratiskt tillsatt utredning" med uppgift att tafram en plan för en ny stålindustri inför 1990-talet med följande inriktning.Erforderliga investerings- och utvecklingsresurser skall tillförasstålindustrin. En samordning av hela den "stålbaserade kedjan" frånråvara till slutprodukt måste åstadkommas. Produktutvecklingen skall ske isamarbete mellan stålverk och sluttillverkare. Nya produkter skall i förstahand fylla samhälleliga behov inom t. ex. kollektivtrafik, energiteknik ochbyggande. Dessa produkter skall tillverkas i första hand vid befintligastålverk. Den metallurgiska utvecklingen skall samordnas medproduktutvecklingen. Gruvteknik, processteknik och förädlingsteknik skallvidareutvecklas för att svenskt kunnande och leveranser från svenskatillverkare till framtidens stålverk skall tryggas. Processutvecklingen skall iförsta hand inriktas på att energiåtgången skall minskas, arbetsmiljön och denyttre miljön förbättras och den svenska malmen förädlas inom landet. En nyägarsamordning bör ske inom ett svenskt "metallbolag" där helagruvnäringen och stålindustrin ingår, anförs det vidare. Här redovisas enbart behandlingen av frågor rörandeägarförhållanden i , då staten inträdde som direktdelägare i bolaget i samband med en finansiell rekonstruktion. En redogörelseför tidigare riksdagsbehandling av frågor rörande stålindustrin i allmänhet harlämnats senast i betänkandet NU 1986/87:7, till vilket hänvisas. Statens inträde som ägare i skedde genomförvärv av Bergslags AB:s andel av av aktierna ibolaget. Övriga delägare i var då och ABmed . Ett kapitalfillskott av 1 500 milj. kr. lämnades till av ägarna.Gränges betalade sin andel, dvs. kr., kontant. Därjämte lämnadestaten och lån till med vardera 150 milj. kr. De tre aktieägarnaförband sig att kvarstå som aktieägare t.o.m. . Denna dagskulle äga rätt att få sina aktier inlösta av staten för ett belopp av875 milj. kr. Om utnyttjade denna rätt skulle staten också vara skyldigatt helt eller delvis överta lånefordran på . godkände,på hemställan av näringsutskottet (NU 1981/82:13), de berörda avtalen i vadavsåg ekonomiska förpliktelser för staten och anvisade de medel som behövdesför statens deltagande i rekonstruktionen. Därvid avslog bl. a. ettmotionsyrkande från moderata samlingspartiet av innebörd att skulleuttala att statens andel i borde överläs av privata delägare och attförutsättningarna för en börsintroduktion av bolaget borde prövas. godkände , på förslag avnäringsutskottet (NU NU 1986/87:22 1982/83:25), en rekonstruktion avStatsföretagsgruppen innebärande bl.a. att staten övertog Statsföretags aktieri . Därmed blev staten direkt ägare i med en andel av . Riksdagenavslog ett yrkande från moderata samlingspartiet om att m.fl."problemföretag" skulle kvarstanna hos Statsföretag, liksom ettyrkande kommunisterna om att borde lösas ut urSSAB "med en symbolisk summa". har behandlat ett antalmotioner från de borgerliga partierna om försäljning och börsintroduktion avstatsägda företag (jfr NU 1983/84:23, NU 1984/85:32, NU 1985/86:24). hardärvid inte hört till de företag som i motionerna särskilt utpekats somlämpliga försäljningsobjekt. Det har dock i några fall anförts att även SSABborde kunna säljas efter omstrukturering. har avslagit ifrågavarandemotioner. Svar på frågor i Industriminister besvarade den 29 januari1987 två frågor (1986/87:314 och 315) om nya strukturplan. Frågorna varföranledda av uppgifter i massmedia om planerade nedläggningar av verksamheterpå olika orter. I sitt svar sade industriministern att den verkställandeledningen inom på uppdrag av en enig styrelse arbetade med att ta framunderlag för arbetet med en ny strukturplan. Härefter anfördes följande: Får jag sedan tillägga att för att säkra sinlångsiktiga utveckling självfallet måste uppnå en varaktig och acceptabellönsamhet. Naturligtvis bör investeringar inom utvecklingsbara och expansivaområden vara ett naturligt inslag i den nya strukturplanen för . Det ärdock ett känt faktum att företaget har olönsamma verksamhetsgrenar. Självfalletmåste dessa lönsamhetsproblem åtgärdas för att skall kunna uppnå enlångsiktig uthållig lönsamhet och därmed säkra sin egen utveckling. Omingenting görs kan företagets långsiktiga utveckling äventyras. Jag vill i detta sammanhang erinra om att möjligheternaför offensiva investeringar förbättrats genom det konvertibla lån på 700 milj.kr. Liksom andra företag har självfallet skyldighetergentemot sina anställda. Jag har framhållit att företagenhar ett ansvar för att vidta åtgärder som mildrar effekterna avproduktionsminskningar på orter där alternativa sysselsättningar saknas. Ettsådant ansvar åligger naturligtvis i samma omfattning som alla andraföretag - privata, kooperativa eller statliga. har industriministern besvaratytterligare ett antal frågor om . Sålunda besvarade han tvåfrågor (1986/87:328 och 330) om samråd vid omstruktureringen av . en fråga(1986/87:331) om satsningarna på s.k. termiskt fosfat och vanadin inom , enfråga (1986/87:334) om den planerade nedläggningen av och enfråga (1986/87:336) om alternativ sysselsättning i . Den 12 februaribesvarades en fråga (1986/87:356) om strukturplanen för . besvarattvå interpellationer (1986/87:173 och 174) om NU1986/87:22 och sysselsättningen i . Förslag till handlingsplan för har styrelsen för offentliggjortett förslag till handlingsplan. Planen tar sikte på en avveckling utan dröjsmålav olönsamma enheter för att möjliggöra investeringar i enheter medlångsiktig lönsamhet. I ett pressmeddelande anförs bl.a. följande: Cirka 2 200 SS AB-anställda berörs av de nedläggningar somföreslås i den nu framlagda planen. Nedläggningar förordas av gruvorna iGrängesberg och , elektrostålverket och i Domnarvet,finvalsverket i samt varmbandsverket i . skall satsas på - dvs. tunnplåt med därtill knuten metallurgi och vidareförädling iolika former. "Huvudaxeln" i denna affär utgörs av metallurgini , tunnplåtsverksamheten i Domnarvet samt vidarebearbetningen inom Dobeloch Plannja och de egna grossisterna. En viktig stödjande "sidoaxel" till kärnaffärenutgörs av metallurgin i . Grovplåt i och Profilers grovalånga produktprogram i stödjer kärnaffären genom kopplingen tillmalmmetallurgin. Vidare meddelas att styrelsen för har avsatt 10 milj.kr. för arbetet med att finna ny sysselsättning på de orter som kan komma attdrabbas av nedläggningar när handlingsplanen genomförs. Av pressmeddelandet framgår också att handlingsplanen nuskall bli föremål för sedvanlig MBL-förhandling innan beslut fattas istyrelsen. Förslagen i proposition 1986/87:71 syftar till att skapaen ägarsituation inom som innebär att staten delar det direktarisktagandet i bolaget med andra intressenter på lika villkor. Den nuvarandeminoritetsdelägaren har till följd av rätt till framtida inlösen avsina aktier i till ett fastställt pris inte ett normalt ägaransvar.Regeringens förslag innebär dels att staten redan nu löser in aktier,dels att nya ägare kommer in i . För de nya ägarna skall enligtpropositionen gälla samma risktagande som för staten. Förslagen skall ses somen helhet. Avtalet om inlösen är sålunda för sin giltighet beroende av attavtalet om överlåtelser av aktier i godkänns, och omvänt. Den principiella syn på statens ågarroll som präglarregeringens förslag redovisas inte närmare i den aktuella propositionen. Så haremellertid skett i proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför1990-talet (s. 175-181). Utskottet kommer senare att på grundval av bl.a. dennaredovisning behandla frågor om statligt företagande i allmänhet. I proposition 1986/87:71 (s. 4 f.) lämnas vissa uppgifterom ekonomiska läge. Redovisningen, som har grundats på bolagetsdelårsrap- port , pekar på en fördubbling av NU1986/87:22 koncernresultatet för hela 1986 jämfört med , då resultatetvar 205 milj. kr. Sådana bedömningar låg också till grund för förhandlingarnamed de tilltänkta nya ägarna . blev det emellertid uppenbart attresultatet skulle komma att bli väsentligt sämre än enligt tidigare prognos,beroende främst på överutbud och sjunkande stålpriser. Det stod också klart attden internationella stålindustrin stod inför en ny kris och att ytterligarenedskärningar av kapaciteten skulle komma att tvingas fram såväl inom EG som iFörenta Staterna och . 1 denna situation inleddes inom - där en nyledning tillträtt - ett utredningsarbete med sikte på anpassning av koncernensstruktur till marknadsförutsättningarna. Resultatet av detta arbete redovisadeföretagsledningen i form av en handlingsplan. Enredogörelse för det huvudsakliga innehållet i planen har lämnats i detföregående (s. 7). Det framkom också att ett genomförande av planen skullekomma att föranleda extraordinära nedskrivningar och avvécklingskostna-der avinemot 1 000 milj. kr. Av det sagda framgår att situation har förändratsväsentligt sedan regeringens proposition lades fram. Det bör också påpekas attmotionstiden gick ut innan handlingsplanen offentliggjordes och att motionärernaalltså inte har kunnat ta hänsyn till de uppgifter som lämnades i sambanddärmed. Mot bakgrund härav har utskottet funnit det angeläget attgenom utfrågningar söka bilda sig en uppfattning om aktuella läge ochframtidsutsikter. Utskottet har hört företrädare för företagsledningen och förmyndigheter och fackliga organisationer. Därvid har delvis motstridandebedömningar redovisats, särskilt i vad gäller möjligheterna till fortsatt driftav gruvorna i och . I sammanhanget har utskottet tagit delav en granskning av resultatutvecklingen inom som harutförts på industridepartementets initiativ. Samhällsekonomiska och regionalpolitiska aspekter påfrågan om gruvdrift i Bergslagen har tagits upp i några motioner medanledning av proposition 1986/87:74om näringspolitik inför 1990-talet.Utskottet kommer att behandla dessa motioner i samband med andramineralpolitiska frågor. Det ankommer inte på utskottet och att taställning till de förslag till strukturåtgärder inom som företagsledningenhar lagt fram i handlingsplanen. Denna behandlas nu i den ordning som gällerenligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL). Först därefterkan fatta beslut. Tidpunkten härför kan inte närmare anges. Utskottet har att behandla de förslag om vissaaktiefrågor för som regeringen har lagt fram i proposition 1986/87:71.Enligt vad utskottet har erfarit önskar såväl regeringen som övriga parter attde berörda avtalen -som har träffats med visst förbehåll för riksdagensgodkännande - kan träda i kraft. Inlösenav aktier i 1986/87:22 Avtalet om inlösen av aktier i innebär attstaten eriägger 600 milj. kr. per för aktierna, vilketmotsvarar det diskonterade värdet av det beloppav 875 milj. kr. som år 1981fastställdes för inlösen av aktierna vid årsskiftet 1990-1991.1 propositionenbegärs medel för inlösen av aktierna jämte värdepappersskatt och ränta från den1 fram till den faktiska tidpunkten för inlösen. Genom avtalet medGränges åtar sig staten också att ersätta för utdelningen för år 1986på de inlösta aktierna och att överta ett av till lämnat lån på150milj. liksom samtliga rättigheter och skyldigheter i egenskap avaktieägare i . Utskottet behandlar regeringens förslag rörande dessaolika åtaganden i ett sammanhang. I motion 1986/87:N128 (vpk) hänvisas till vänsterpartietkommunisternas tidigare krav på att skall vara helstatligt och att Grängesskall lösas ut med "den symboliska summan av ". Partiet stårfast vid denna uppfattning, anförs det. I enlighet härmed föreslås enomförhandling med . Medel för inlösen bör enligt motionen inte anvisas. Vid behandlingen av ett motsvarande yrkande frånvänsterpartiet kommunisterna om inlösen av aktier i avvisadeutskottet (NU 1982/83:25 s. 19) - med reservation från partiets företrädare - kravetpå att skulle tvingas att avstå aktierna för en symbolisk ersättning.Utskottet hänvisade därvid till stadgandet i 2 kap. 18 § regeringsformen omersättning vid expropriation m. m. Utskottet har samma syn på ersättningsfrågan . Enförtida inlösen av aktier bör ske i enlighet med det träffade avtalet.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag och avstyrker motion1986/87:N128 (vpk) i berörda delar. Överlåtelse av aktier i Regeringens förslag innebär att staten, efter inlösen avGränges andel, överlåter av samtliga aktier i till en grupp av sexinstitutionella placerare, bestående av allmänna pensionsfondens fjärdefondstyrelse, tre försäkringsbolag och två till Skandinaviska Enskilda Bankenknutna pensionsstiftelser. Som motiv för överlåtelsen anges i propositionenatt staten bör eftersträva riskspridning. Vidare anförs att ett breddat ägandeunderstryker att arbetar på affärsmässiga villkor och att detta ärviktigt med hänsyn till exportmöjligheter. Priset på de överlåtnaaktierna, 460 milj. kr., bedöms i propositionen som marknadsmässigt med hänsyntill bolagets resultatutveckling och till riskerna i stålbranschen. Förutom av aktieöverlåtelsen begärs godkännandeav vissa åtaganden för staten beträffande ;s verksamhet enligt ett separatavtal med de tillkommande aktieägarna. 1 detta avtal förklarar sig parternaense om bl. a. att verksamheten skall bedrivas "uteslutande utifrån striktaffärsmässiga principer" och att skall börsnoteras på Stockholmsfondbörs "så snart det är möjligt med hänsyn till den ekonomiskaställningen och övriga förhållanden". Fram till dess skall parternagemensamt äga bolaget. Ombörsnotering inte kan ske före utgången av på grund av att de NU1986/87:22 nämndaförutsättningarna inte uppfylls är dock staten skyldig att anvisa köpareeller själv köpa aktierna till ett pris som motsvarar aktiernas verkliga Omstaten som majoritetsägare bryter mot avtalet kan övriga ägare kräva attstaten återköper aktierna till det verkliga värdet, dock lägst I övrigt innehåller avtalet sedvanliga regler om enighetmellan parterna om beslut på bolagsstämma i vissa viktiga frågor m. m. Kravet på börsnotering från de nya ägarnas sida förklarasenligt propositionen av att de som placerare av pensionsmedel måste kunnaräkna med att det inom en rimlig tid skapas en marknad för aktierna. För , anförs det, kan en framtida notering innebära vidgade möjligheter att fåtillgång till kapital, liksom bättre förutsättningar för att medverka istrukturförändringar bl.