bet · GA01LU32 · 1986-12-31 00:00:00 — 1975:6) diskuterades frågan om inteavgörande i stället borde vara huruvida gäldenären vid den angivna tidpunktenhade utmätningsbar egendom som motsvarade hans skulder eller med andra ord omhan var insufficient. Lagstiftaren stannade emellertid för att som huvudregelbehålla solvenskriteriet; gäldenärens medkontrahent kan alltså i dessa fallundgå återvinning genom att motbevisa ett påstående om insolvens. Skälet fördenna ståndpunkt var att insolvens är allmän konkursgrund och att .flera av deskäl som kunde åberopas för insolvens som konkursgrund också talade för attbevisningen i återvinningssituationer av detta slag skulle vara insolvens. Denvalda lösningen ansågs dessutom medverka till nordisk rättslikhet, 1 ett fall,nämligen i bestämmelsen om återvinning av bodelning (32 § KL), gjordes dockinsufficiens till ämne för medkontrahentens motbevisning. Den avvikelsen frånhuvudregeln berodde på överväganden av mera praktisk art; i bodelningsfalletföreligger regelmässigt en bouppteckning varav sufficiensen men inte solvensenkan utläsas. Ipropositionen ges sufficienskriteriet störte utrymme. Det föreslås över lagersätta solvens som bevistema vid sådana transaktioner där gäldenären inteuppburit något vederlag. Hit hör - utom bodelning - gåva, betalning avuppenbart oskälig lön, överföring till pensionsstiftelse som medfört attstiftelsen fått överskott och överföring till personalstiftelse. mening har de skäl som i det tidigare lagstiftningsären det åberopades mot att föra in sufficiensbegreppet i återvinningsreglerna bevarat sin giltighet. Insolvens som villkor för återvinning passar däremot väl in i det konkursrättsliga regelverket. Återvinning av en rättshandling 34 som ingåtts av eninsolvent gäldenär (eller en gäldenär som genom rätts- LU 1986/87: 32handlingen blivit insolvent) innebär att rättshandlingen går åter i en situationnär gäldenärens ekonomiska ställning för rättshandlingenvar sådan att förutsättningar förelegat att få honom försatt i konkurs. Med enövergång till sufficienskriteriet skulle man förlora varje annan anknytningtill konkursen än den tidsmässiga, nämligen att rättshandlingen skall ha ägtrum inom en viss i lagen angiven återvinningsfrist. Att på detta sätt frångåvad som i gällande rätt är huvudregel inger enligt utskottets mening starkaprincipiella betänkligheter. Det kan vidare antas att en sufficiensbedömning iflertalet fall kommer att leda till att tillämpningsområdet för de nu berördaåtervinningsreglerna vidgas. Att en insufficient gäldenär är fullt kapabel attbetala sina skulder i rätt tid torde sålunda, som antyds i motion L136 (c),vara ganska vanligt förekommande, medan det mera sällan inträffar att eninsolvent gäldenär har tillgångar som motsvarar hans skulder. En sådanutvidgning av återvinningsmöjligheterna ter sig för utskottet godtycklig, ochnågra bärande skäl för den har inte framlagts. Nackdelarna med förslaget liggerdäremot i öppen dag. Förutom de argument av principiell natur som ovan förtsfram vill utskottet peka på att insufficiens, såsom framgår av de exempel somredovisats i motionen, långt ifrån alltid behöver uppfattas som tecken påekonomiskt trångmål. Insikt om gäldenärens insufficiens kan med andra ord intesägas allmänt sett ge medkontrahenten anledning att avhålla sig från atträttshandla med gäldenären. Det kan mot den bakgrunden inte anses varaförenligt med rimliga krav på rättssäkerhet att medkontrahenten enbart på gmndav gäldenärens därefter inträffade konkurs skall kunna frånvinnas vad hanerhållit genom en fullt gilfig rättshandling, låt vara att han i de fallsufficienskriteriet föreslås bli tillämpligt inte utgivit något vederlag.Utskottet anser därför att förslagen i propositionens återvinningsavsnitt omsufficiens i stället för solvens som tema för medkontrahentens motbevisninginte bör genomföras, dels att utskottet under moment 10 bort hemställa:10, beträffande återvinning av gåva m. m. att med anledning av mofion1986/87: L136 yrkande 4 antar 4 kap. 6, 8 och 9 §§ förslaget till konkurslagmed den ändring att lagmmmen erhåller i bilaga 6 som Reservanternas förslag betecknadelydelse. UpplysningspUkt vid återkallelse av konkursansökan(mom. 17) Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), BengtHarding (), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 26 böijar med "I likhet" och slutar med "anses påkallad." bort ha följande lydelse: Det problem motionärerna pekat på är enligt utskottets mening en viktig 35 rättssäkerhetsfråga.Huruvida problemet bäst löses genom en föreskrift LU 1986/87: 32 om skyldighetför konkurssökanden att lämna upplysning om återkallelse eller på någon annatsätt saknar utskottet underlag att bedöma. Spörsmålet kräver alltså ytterligareöverväganden. Med hänsyn till den risk för rättsförluster som den nuvarandeordningen innebär för såväl näringsidkare som privatpersoner är det angelägetatt frågan får en snar lösning. Regeringen bör därför skyndsamt ta uppproblemet till prövning och återkomma med förslag om hur det kan undanröjas.Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under moment 17 bort hemställa: 17.beträffande upplysningsplikt vid återkallelse av konkursansökan att med bifallfill mofion 1986/87: L303 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Iproposition 1986/87:90 framlagda lagförslag lu 1986/87:32 1 Förslag till Konkurslag 1 § Genom konkurs tar en gäldenärssamtliga borgenärer i ett sammanhang tvångsvis i anspråk gäldenärens samladetillgångar för betalning av sina fordringar. Under konkurs omhändertasUllgångarna för borgenärernas räkning av konkursboet. 2 § En gäldenär som är på obestånd skall efter egen eller en borgenärsansökan försättas i konkurs, om inte annat är föreskrivet. Medobestånd (insolvens) avses att gäldenären inte kan rätteligen betala sinaskulder och att denna oförmåga inte är endast tillfällig, 3 § Förvaltningen av ett konkursbo handhas av eneller flera förvaltare. Förvaltningen av boet står under tillsyn av en tillsynsmyndighet, 4 § Ett konkursbo som är på obestånd kan försättas i konkurs. Vad som ärföreskrivet i denna lag om gäldenär skall i sådana fall gälla konkursboet, 5 § Med panträtt i fast egendom jämställs vid tillämpningen av denna lagannan särskild förmånsrätt som gäller i egendomen och inte gmndas på utmätningeller betalningssäkring. Vadsom sägs om borgenär med handpanträtt i lös egendom tillämpas också i fråga omborgenär med rätt att hålla kvar lös egendom till säkerhet för fordran(retentionsrätt), 6 §Om det i någon annan lag har meddelats någon bestämmelse som avviker frän denna lag, gäller den bestämmelsen. AngåendeUllämpligheten av ges bestämmelser i det följande. Konkursansökan och konkursbeslut m.m. 1§ Ansökan om konkurs görs skriftligen hos den tingsrätt där gäldenären börsvara i tvistemål som angår betalningsskyldighet i allmänhet. Ansökningshandlingenskall vara egenhändigt undertecknad av sökanden eller sökandens ombud. Sökandenskall ange och styrka de omständigheter som gör rätten behörig, om de inte ärkända. Enansökan skall avvisas, om det inte av den framgår vilken tingsrätt som ärbehörig och sökanden inte följer ett föreläggande att avhjälpa bristen. 2§ Har en konkursansökan gjorts hos en tingsrätt som inte är behörig, skallrätten genast sända handlingarna i ärendet till den tingsrätt som enligt vad dessa visar är behörigoch underrätta sökanden. Ansökan skall anses LU 1986/87: 32 gjord, när ansökningshandlingen kom in till den förra tingsrätten. 3 §Görs ansökningen av gäldenären, bör till ansökningshandlingen bifo gas en av gäldenären underskriven förteckning över boets tillgångar och skulder med uppgift om varje borgenärs namn och postadress samt om de böcker och andra handlingar som rör boet. Ansökerett dödsbo eller en dödsbodelägare om att boet skall försättas i konkurs, skalltill ansökningshandlingen bifogas bouppteckningen efter den döde eller, ominregistrering har skett, uppgift därför. Har inte bouppteckningförrättats, skall uppgift om varje delägares namn och postadress lämnas. 4 § Görs ansökningen av en borgenär, skall han vid ansökningen lämnauppgift om sin fordran och de omständigheter i övrigt på vilka han grundaryrkandet. Han skall även i original eller kopia bifoga de handlingar som hanvill åberopa. Ansökningshandlingen och de handlingar som har bifogats dennaskall ges in i två exemplar, 5 § En ansökan skall avvisas, om den i de avseenden som avses i 3 eller4 § eller i övrigt är så bristfällig att den inte kan läggas grund förprövning i sak och sökanden inte följer ett föreläggande att avhjälpa bristen. 6 § Har en borgenärs fordran fastställts av domstol eller har en domstolenligt lagsökningslagen (1946:808) meddelat bevis att utmätning för en fordranfår äga rum, skall detta godtas som stöd för behörighet att begära gäldenären ikonkurs, även om avgörandet inte har vunnit laga kraft. Detta gäller dock inte,om en domstol har förordnat att avgörandet inte får verkställas. Enfordran som har fastställts genom skiljedom skall också godtas, om skiljedomenfår verkställas enligt 3 kap, 15 eller 16 § utsökningsbalken och en domstolinte har meddelat ett sådant förordnande som avses i 18 § i samma kapitel, Iandra fall än de som avses i första och andra styckena skall borgenären styrkasin behörighet att begära gäldenären i konkurs. 7 § En uppgift av gäldenären att han ärinsolvent skall godtas, om det inte finns särskilda skäl att inte göra det. 8 § Om inte annat visas, anses en gäldenär vara insolvent, när det vidverkställighet enligt 4 kap. utsökningsbalken inom de senaste sex månadernaföre konkursansökningen har framgått att han saknat tillgångar till fullbetalning av utmätningsfordringen. Detsamma gäller, om gäldenären har förklaratsig ställa in sina betalningar, 9 § En gäldenär, som är eller senare än före konkursansökningenhar varit bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1976:125), skall om inte annat visas ansesinsolvent, om 38 1. gäldenären har uppmanats av en borgenär att betalaklar och förfallen skuld men underlåtit att göra detta inom och 2, borgenären begär gäldenären i konkurs inom treveckor därefter och skulden då ännu inte är betald. Borgenärens uppmaning skall innehålla en upplysning om atten konkursansökan kan följa. Uppmaningen skall delges gäldenären. Delgivningenligt 12 § delgivningslagen (1970:428) får ske endast om det finns anledningatt anta att gäldenären har avvikit eller på annat sätt håller sig undan. LU 1986/87: 32 Bilaga 1 10 § En borgenär har inte rätt att fä gäldenärenförsatt i konkurs, om 1, borgenären harbetryggande pant eller därmed jämförlig säkerhet i egendom som tillhörgäldenären, 2, tredje man harställt betryggande säkerhet för borgenärens fordran och konkursansökningenstrider mot villkoren för säkerhetens ställande, 3, borgenärensfordran inte är förfallen till betalning och betryggande säkerhet erbjuds avtredje man: Med säkerhet som har ställts eller erbjuds av tredje manavses även borgen, om borgensmannen svarar som för egen skuld. 11 § Finns det sannolika skäl för bifall till enkonkursansökan och kan det med skäl befaras att gäldenären skaffar undanegendom, får rätten, om det finns särskild anledning, förordna om kvarstad pågäldenärens egendom i avvaktan på att ansökningen prövas, I fråga om en sådan säkerhetsåtgärd tillämpas vad somgäller om kvarstad för fordran som beviljas enligt 15 kap, ,om inte något annat följer av denna lag. Detta gäller dock inte bestämmelsen i16 kap, 15 § andra stycket utsökningsbalken. Rätten får medge undantag från beviljad kvarstad. 12 § Finnsdet sannolika skäl för bifall till en konkursansökan och kan det med skälbefaras att gäldenären genom att resa utomlands undandrar sig en skyldigheteller överträder ett förbud som enligt denna lag gäller i konkurs, får rätten,om det finns särskild anledning till det, förbjuda gäldenären att resautomlands i avvaktan på att ansökningen prövas. Om ett sådant reseförbudmeddelas,får i samband därmed eller senare gäldenären åläggas att lämna ifrånsig sitt pass till den kronofogdemyndighet som rätten bestämmer. Om gäldenäreninte har något pass, får förbud att utfärda pass för honom meddelas, Gäldenärenfår häktas, om det är uppenbart otillräckligt med ett reseförbud. Om gäldenären är en juridisk person, tillämpas förstastycket även på den styrelseledamot, verkställande direktör, bolagsman ochlikvidator som har avgått eller entledigats senare än före den dag dåkonkursansökningen kom in till tingsrätten. Beträffande en sådan säkerhetsåtgärd som avses i dennaparagraf tillämpas bestämmelserna i 15 kap, 5, 6 och 8 §§ , ominte något annat följer av denna lag. En säkerhetsåtgärd kan inte hindras avatt säkerhet ställs. Inte heller kan en beviljad säkerhetsåtgärd hävas av dennaanledning. Kostnaden för häktning betalas av staten. 13 §Frågor om säkerhetsåtgärder enligt 11 eller 12 § tas upp på begäran LU 1986/87:32 av en borgenär. Innan rätten meddelar beslut i frågan skall gäldenären ges Bilaga 1 tillfälle att yttra sig, om det lämpligen kan ske. Rätten får hålla förhandling för prövning av fråga omsäkerhetsåtgärd. Till förhandlingen skall gäldenären och borgenären kallas.Kallelserna bör delges. Beträffande häktning tillämpas vad som sägs i 6 kap. 10 §tredje stycket ochll§. Ett beslut om reseförbud eller skyldighet för gäldenärenatt lämna ifrån sig sitt pass skall delges gäldenären. Prövning av konkursansökan m.m. 14 § Upptas en gäldenärs konkursansökan, skallrätten genast pröva ansökningen, Gäldenärenskonkursansökan skall dock prövas vid en förhandling, om 1. det med hänsyntill tillgängliga upplysningar eller av någon annan anledning finns särskildaskäl att inte godta uppgiften om gäldenärens insolvens eller 2. ansökningenavser ett dödsbo som inte står under förvaltning av boutredningsman ochansökningen inte har gjorts av samtliga delägare. Förhandlingen skall hållas från det attansökningen kom in till rätten. Om det finns särskilda skäl, får den hållassenare, dock senast inom en månad. Till förhandlingen skall gäldenären kallas,I fall som avses i andra stycket 2 skall även de dödsbodelägare som inte harbiträtt ansökningen kallas. Ansökningen kan prövas slutligt även om gäldenärenuteblir från förhandlingen, I kallelsen skall han upplysas om detta. En konkursansökan som avses i andra stycket 2 skallförklaras vilande, om det görs en framställning om att dödsboets egendom skallavträdas till förvaltning av boutredningsman. Om dödsboets egendom avträds tillförvaltning av boutredningsman, förfaller konkursansökningen, 15 § En kallelse som avses i 14 § tredje stycketskall delges. Kallelsen får delges enligt 12 § delgivningslagen (1970:428) endast om det finns anled ning att anta att gäldenären har avvikit eller på annat sätt håller sig undan. Delgivning enligt )5 § första stycket delgivningslagen fär ske även när gäldenären vistas på. känd ort utomlands, om delgivning annars inte kan ske här i landet och rätten med hänsyn fill omständigheterna finner att det inte är skäligt att kräva ätt delgivningen verkställs utomlands, 16 § Upptas en borgenärs konkursansökan, skall rättensätta ut en för handling för prövning av ansökningen. Förhandlingen skall hållas från det attansökningen kom in till rätten: Om det finns särskilda skäl, får den hållassenare, dock senast . Till förhandlingen skall parterna kallas.Parterna skall i kallelsen upplysas om den i 19 § föreskrivna påföljden av attpart uteblir, I kallelsen till gäldenären skall denne föreläggas attsvara på konkursansökningen vid förhandlingen, I kallelsen skall även angesatt gäldenären inte behöver inställa sig, om han före förhandlingen skriftligenmedger ansökningen och rätten inte särskilt undertättar honom om attförhandlingen ändå skall hållas, 17 § I fråga om kallelser enligt 16 § tillämpas 15 §,Gäldenären skall samtidigtmed kallelsen delges de av borgenären ingivna handlingarna. Om delgivning med gäldenären sker enligt 15 § delgivningslagen LU1986/87:32 (1970:428), får rätten förordna att gäldenärens egendom sätts under sär- Bilaga1 Kostnaden förvården skall betalas av borgenären, 18 §Om gäldenären före förhandlingen medger en borgenärs konkursan sökan, skall rätten genast pröva ansökningen. Omrätten med hänsyn till tillgängliga upplysningar eller av någon annan anledningfinner att det finns särskilda skäl mot antagandet att gäldenären är insolvent,skall konkursansökningen dock prövas vid förhandlingen. Rätten skall genastundertätta gäldenären om detta. Behöverfrågan om att försätta gäldenären i konkurs inte prövas vid förhandlingen,skall denna ställas in och borgenären genast undertättas om detta, 19 §Uteblir borgenären från förhandlingen, skall ärendet avskrivas, om inte gäldenären medger ansökningen. Ansökningenfår prövas slutligt även om gäldenären uteblir från förhandlingen. 20 § En förhandling där frågan om att försätta gäldenären i konkurs skallprövas får skjutas upp på en parts begäran när det finns särskilda omständigheter.Uppskov får dock inte utan synnerliga skäl meddelas, om sökanden motsätter sigdet. Endast om det är nödvändigt får uppskovet göras längre än , 21 § Om flera konkursansökningar mot samme gäldenär är anhängigasamtidigt och om en annan ansökan bifalls än den som kom in först, skall detvad gäller frågor som är beroende av tiden för konkursansökan anses som omkonkursbeslutet har grundats på den ansökan som kom in först, 22 § En konkursansökan får inte återkallas sedan beslut om konkurs harmeddelats. Även om gäldenären själv har ansökt om konkursen eller medgett enborgenärs konkursansökan, skall dock högre rätt upphäva beslutet, om gäldenärenefter att ha överklagat visar att han är solvent. 23 § I fråga om rätt fill ersättning för kostnader vid prövning av enborgenärs konkursansökan gäller 18 kap, i tillämpliga delar.Bestämmelsen i 18 kap, 2 § skall dock inte tillämpas. Borgenären får utanhinder av 14 § samma kapitel' konkursen göra gällande fordran på ersättning försådana kostnader i den ordning som gäller för andra fordringar. 24§ När ett beslut om konkurs meddelas, skall tingsrätten 1, genast bestämma tidpunkt för det sammanträde vid vilket gäldenärenskall avlägga bouppteckningsed (edgångssammanträde), 2, utse förvaltare, 3, kalla gäldenären, förvaltaren, tillsynsmyndigheten och den borgenär som har gjortkonkursansökningen till edgångssammanträdet, 41 Konkursbeslutet skall genast kungöras. Genom kungörelsenkallas övri- LU 1986/87: 32 ga borgenärer till edgångssammanträdet. KallelsenUll gäldenären enligt första stycket 3 skall delges. 25 § Om högre rätt upphäver ett beslut om konkurs,skall tingsrätten genast kungöra den högre rättens beslut. Egendomen i boet skall återstäl las till gäldenären i den mån den inte behövs för betalning av konkurskost naderna och andra skulder som boet har ådragit sig. Överflyttning av en konkurs 26 § Om det sedan ett beslut om konkurs harmeddelats finns synnerliga skäl för att handlägga konkursen på någon annan ort, kan rätten efter samråd med tingsrätten på den andra orten bestämma att konkursen skall handläggas av den senare domstolen, Gäldenärens förlust av sin rådighet 1 § Sedan ett beslut om konkurs harmeddelats, får gäldenären inte råda över egendom som hör till konkursboet. Hanfår inte heller åta sig sådana förbindelser som kan göras gällande i konkursen, 2 § En rättshandling mellangäldenären och någon annan som företas senast dagen efter den dä kungörelsen omkonkursbeslutet var införd i Post- och skall utan hinder avvad som sägs i 1 § gälla, om det inte visas att den andre kände till besluteteller att det förekom omständigheter som gav honom skälig anledning att antaatt gäldenären var försatt i konkurs. Överlåtelse av eller annat förfogandeöver egendom som på grund av detta skall gälla, skall likväl, om konkursboetutan oskäligt uppehåll yrkar det, gå åter mot att boet ersätter den andre vadhan har utgett jämte nödvändig eller nyttig kostnad. Infriar någon en förpliktelse mot gäldenären efter denfidpunkt som anges i första stycket, skall det tillgodoräknas honom, om det avomständigheterna framgår att han var i god tro. En uppsägning eller annanliknande rättshandling som företas mot eller av gäldenären efter sagda tidpunktskall gälla, om det av omständigheterna framgår att den andre var i god tro ochdet är uppenbart oskäligt att rättshandlingen blir ogiltig mot konkursboet. Det finns särskilda bestämmelser om verkan av gäldenärensöverlåtelse eller pantsättning av löpande skuldebrev, aktiebrev eller vissaandra jämförbara värdehandlingar. Egendom som ingår i ett konkursbo 3 § Till ett konkursbo räknas, i den mån inte något annatföljer av 2 §, all egendom som tillhörde gäldenären när konkursbeslutet meddelades eller Ullfaller honom under konkursen och som är sådan att den kan utmätas. Till konkursboet räknas även den egendom som kan tillförasboet genom återvinning enligt 4 kap, 4 § Gäldenären får behålla lön och inkomst som vidutmätning jämställs med lön,om beloppet inte betalts ut vid konkursens början, samt inkomst 42 av sådant slag somgäldenären förvärvar därefter. Detta gäller dock inte i LU 1986/87: 32 den mån inkomsten, efter skatteavdrag, uppenbart överstiger vad som Bilaga 1 behövs för gäldenärens ochhans familjs underhåll samt för annan underhållsskyldighet som gäldenären har.Om rätten till pension eller livränta är sådan att den kan utmätas, fårkonkursboet förfoga över den. Vadsom sägs om lön tillämpas också i fråga om periodiskt utgående ersättning förutnyttjande av rätt till litterärt eller konstnärligt verk eller annat sådant, Gäldenärenär skyldig att underrätta förvaltaren om sådan inkomst som avses i första ochandra styckena. Vill förvaltaren göra anspråk på inkomsten, skall hanundertätta arbetsgivare eller annan som skall utge förmånen. Innan sådanunderrättelse har lämnats får förfallet belopp betalas ut till gäldenären, 5 §Gäldenären har rätt att av konkursboet få ut sådan egendom som enligt 5 kap. 1, 2 och 4 §§ utsökningsbalken undantas från utmätning, Istället för 5 kap, 1 § 7 utsökningsbalken gäller att, om någon annan utväg tillförsörjning saknas, nödvändigt underhåll får betalas av konkursboet tillgäldenären och hans familj eller annan underhållsberättigad under en månad frånden dag då beslutet om konkurs meddelades eller, om det finns synnerliga skälför det, , Iett dödsbos konkurs fillkommer en sådan förmån som avses i första stycket dendödes efterlevande familj, I stället för andra stycket gäller 18 kap, 5 § andrastycket , 6 §Tvister mellan förvaltaren och gäldenären eller annan i frågor som avses i 4 och 5 §§ skall prövas av tillsynsmyndigheten på ansökan av förvaltaren, en borgenär, gäldenären eller en underhållsberättigad. Myn digheten skall inhämta yttranden i den omfattning som behövs för pröv ningen. Myndighetens beslut gäller , även om det överklagas. Beslutet skall efter ansökan ändras, om senare upplysta omständigheter eller ändrade förhållanden motiverar det. Tillsynsmyndighetensbeslut i ett ärende som avses i första stycket får överklagas av den vars rättberörs av beslutet. I fråga om sådan besvärstalan tillämpas bestämmelserna iutsökningsbalken om besvär över utmätning av lön. 7 §Sedan beslut om konkurs har meddelats, får egendom som hör fill konkursboet inte utmätas för fordran hos gäldenären. Om det ändå sker, är åtgärden utan verkan. Utanhinder av konkurs får ändå egendom, i vilken panträtt för viss fordran gäller,utmätas för fordringen, 8 §Har utmätning hos gäldenären skett innan beslut om konkurs medde lats, skall verkställigheten fortgå utan hinder av konkursen, om inte något annat följer av andra eller tredje stycket. Om utmätningssökanden inte hade panträtt och om den förmånsrätt som han har vunnit genom utmät ningen skall gå åter, skall belopp, som enligt utsökningsbalken skulle ha betalts till utmätningssökanden eller annan borgenär som inte hade pant rätt, i stället redovisas fill förvaltaren. Verkställigheten skall på begäran av förvaltarenuppskjutas, om det LU 1986/87: 32 behövs för att borgenärers rätt skall kunna tas fill vara eller om det finps Bilaga 1