bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — gjordes under budgetåren1985/86 och 1986/87. För den tredje och sista utbetalningen som skallverkställas under /88 är,medelsbehovet 181,5 milj: kr. Förhandlingarna om den fjärde påfyllnaden av Asiatiskautveckhngsfon-É'/7.5('/4j£>/viresurser slutfördes i april 1986.Givarländerna skall bidra med , vilket i reala termer innebär en iTiinskning jämfört medföregående påfyllnad. Regeringen har under förhandlingar utfäst ett totaltbidrag på . för , vilket motsvarar 1,av För den första utbetalningen som skall verkställas .. /88 är medeisbehovet . Internationellajordbruksutvecklingsfonden () UU 1986/87:10 Genom överenskommelsen om den andra påfyllnaden av , som träffades , har tillförts 460 miljoner dollarför verksamhetsperioden 19851987. andel av den andra påfyllnaden äroförändrad jämfört med andelen i föregående påfyllnad, dvs. , vilketmotsvarar 117,3 milj. kr. De två första ärsbidragen till den andra påfyllnaden harutbetalats. De uppgår till sammanlagt 76,3 milj. kr. kommer dettredje och sista årsbidraget pä 41 milj. kr. hartidigare anvisat medel för samtliga dessa bidrag. För /88föreligger därför inget behov av ytterligare medel för deltagande iden andra påfyllnaden. 1 enlighet med besluten från FN:s extra generalförsamlingom att bistå de särskilt drabbade länderna med den långsiktigauppbyggnaden och med hänsyn till den betydelse tillmäter och dessinriktning pä de fattigaste befolkningsgrupperna finner regeringen détangeläget att höja fidigare utfästa bidrag på 80 milj. kr. till Afrikaprogram med ytterligare 51,7,milj. Därav kan 24,7 milj.kr. bestridas med återstående medel som tidigare anvisat för Sverigesdeltagande i den andra påfyllnaden av lFAD:s resurser men som inte utnyttjatsfördetta ändamål. Det ytterligare medelsbehovet för /88 är.således 27,0 milj. kr. Livsmedelsprogrammets (WFP) bidragsmål för perioden19851986 är . ärliga bidrag är 78 milj. kr. förbudgetåren 1985/86 1986/87, Tvä tredjedelar av bidraget är bundna tillupphandling i . För har WFP:s bidragsmäl fastställtstill . Regeringen har utfäst 83 milj. kr. för vart och ettav budgetåren 1987/88-1988/89. För /88 föreslår regeringen att bidragethöjs med 10 milj. kr. utöver tidigare utfäst bidrag. Bidraget för budgetåret1987/88 föresläs således uppgå till 93 milj. kr. WFP:s mottagarländer skall normalt svara för kostnader förlagring, transportfordon och jordbruksredskap. har sedan budgetåret1982/ 83 anslagit medel till detta ändamål. Medlen, som huvudsakligen använtstill inköp av svenska transportmedel till WFP:s verksamhet i nägra av defattigaste länderna, har enligt samstämmiga rapporter gjort stor nytta. Medelsbehovetför /88 är 22 milj. kr.. Totalt föresläs därmed det svenska bidraget till WFP /88 uppgå till 115 milj. kr. Konventionen om livsmedelshjälp (FACjförlängdes 1983medtreårt. o. m. . Den har ersatts av en ny treårig konvention. Under denna har medlemsländerna åtagit sig att ge bidrag som sammanlagt mot svarar spannmål per är. Bidragen kan utgå i form av spann mål eller kontanter. Det svenska årsbidraget motsvarar vete. Medelsbehovet för det svenska bidraget för budgetåret1987/88 som läm- UU 1986/87:10 nas genom WFP beräknas till 52 milj. kr. För /87 uppgår det svenska bidraget inomramen för Internationella beredskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser(I EFR)t\\\ vete och vegetabilisk olja. Vid enbidragskonferens avseende 1987 1988 utfäste regeringen ett ärligtbidrag motsvarande vete och vegetabilisk olja förbudgetåren 1987/ 88-1988/89. För budgetåret 1987-88 beräknas det sammanlagdamedelsbehovet till 74 milj. kr. beslutade att de kvantiteter spannmål somåtgår för att uppfylla utfästelser i det internationella samarbetetmot världssvälten bör ingå i den prisreglerade volymen (prop. 1984/85:166, JoU33, rskr. beslutade vidare att kostnaderna för dessa åtagandenbör finansieras från biständsanslagen (prop. 1984/85:211, JoU:36, rskr. 404).Upphandling av svensk spannmål inom ramen för svenska multilaterala utfästelserhade dittills skett fill världsmarknadspris: Merkostnaden under budgetåret1985/86 belastar innevarande års budget. Vid behandlingen av en motion rörande livsmedelsbistånduttalade UU följande: "Utskottet har tidigare med anledning av motioner iärendet framhållit att inköp av spannmål för livsmedelshjälp inte bör ske tillsvenska regleringspriser, eftersom en huvudregel mäste vara attbiståndsanslaget i sin helhet skall användas för biständsändamäl. harupprepade gånger ställt sig bakom denna princip. Det ställningstagande somgjordes inom ramen ärs jordbrukspolitiska beslut fär betraktas som ettundantag från huvudregeln. Utskottet avstyrker följaktligen motion U 209(s)." (UU 1985/86:15). ställde sig bakom detta uttalande (rskr.1985/86:164). Regeringen delar uppfattning att dennaanvändning av biständsmedel bör ses som ett undantag frän huvudregeln. Iriksdagens beslut om riktlinjerna för en samlad livsmedelspolitik (prop.1984/85:166) lades samhällets delansvar för översköttsarealens kostnader fast.Detta beslut omfattar fem är. Vid en kommande utvärdering bör finansieringen avdet svenska spannmålsbiständet ses över. /87 avsattes 60 milj. kr. för täckande avmerkostnad som uppkom under /86. För /88 beräknasett medelsbehov på ca 65 milj. kr, avseende /87, har FN:s hjälpprogram förPalestinaflyktingar(UNRWA)beräk-natsina kostnader för verksamheten till omkring250 . Dessa budgetberäkningar har emellertid måstrevideras varje är pä grund av den låga bidragsnivån, som under senare är legatpä ca , UNRWA uppskattar medelsbehovet för verksamhetsåret1987 till , vilket skall jämföras méd budget på 194miljoner dollar, bidrag till UNRWA ökade /87(verksamhetså ret 1986) med 10 milj. kr. till 70 milj, kr. Regeringen har utfäst ett ordinarie bidrag på 75 milj. kr.för vart och ett av UU 1986/87:10 budgetåren 1987/88 (verksamhetsåret1987) och 1988/89 (). För (/86) lämnadeSverige ett reguljärt bidrag pä 75 milj. kr. till FN:s flykiingkom/nissarie(UNHCR). Dessutom utgick extra bidrag pä 45 milj. kr. a. UNHCR:sverksamhet i . /87 uppgår det reguljära bidraget till 90milj. för UNHCR:s program 1987. Behovet är stort att bistå som tagit emot ettstort antal fiyktingar. Vidare är det att angeläget stödja UNHCR:s verksamhetför främjande av rättskydd för fiyktingar. Därför bör det reguljära bidragethöjas med 20 milj. kr. Regeringen har för budgetåren 1987/88 ()och 1988/89 () utfäst ett bidrag pä 110 milj. kr. /87 109 000 000' '' Budgetåret19877/88 119 000 000 lederationen(IPPF) 75 000 000 handelsceiKrum(ITC) och andra handelsrelateradeinsatser 19 000 000 FN:snarkotikafond () 11 000000 Internationellasjöfartsuniversitetet 14 000 000 '' Bidragen till ochInternationella sjöfartsuniversitetet har tidigare redovisats underanslagsposten Övriga multilaterala bidrag. /87 96 700 000 Budgetåret1987/88 ' 177 500 000 Övriga multilaterala bidrag har under gångnabudgetär använts för bidrag till en rad organisationer och ändamål. Den ärocksä en reserv inom anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram,som är nödvändig för att skall kunna finansiera insatser inom internationellaorganisationer som inte kan förutses eller exakt anges eller som kan habetydelse för agerande i nord/syd-samarbetet. Över denna anslagspost kommer under innevarande budgetäratt finansieras svenska bidrag till bl. Röda korsets internationellakommitté (ICRC), FN:s boende- och bebyggelsecenter (HABITAT), ,FN:s center för transnationella företag (UNCTC) samt FN:s utbildnings- ochforskningsinstitut (UNITAR), De totala bidragen till dessa samt vissa andramindre fonder och organisationer beräknas under /87 komma attuppgå till omkring 25 milj. kr. Regeringen beräknar att bidragen även /88 totalt kommer att uppgå till omkring 25 milj. kr. Under /87 har över denna anslagspostfinansierats ett extrabidrag pä 20 milj. kr. till UNHCR:s reguljära program. Utöver demiljövårdsinsatser som görs via tidigare redovisade kanaler 47 räknarregeringen med ett ökande behov av medel för särskilda internatio- UU1986/87:10 nella miljösatsningar, såsom bl.a. fortsatt stöd tillinternationella naturvårdsunionen (lUCN), kostnader i samband med denplanerade nordiska konferensen om miljö och bistånd samt uppföljning av den s.k. rörande ett långsiktigt handlingsprogramför miljöförbättringar och mäl för det internationella miljösamarbetet. Vidare föreslår regeriiigen att medel hålls i reserv underdenna anslags post bl. a. för följande ändamål. Den svåra ekonomiska situationen i många afrikanska ländersöder om och särskilt i södra kan komma att påkalla extrabidragfrän svensk sida för att göra det möjligt t. ex. för vissa FN-organ att stärkasin kapacitet och utöka sin verksamhet i regionen; Vid antogs en resolution attupprätta en till kopplad men fristående organisation kallad MIG A(). MIGA skall främja investeringarför produktiva ändamål i genom att försäkra internationella investeringarmot politiska risker såsom nationaliseringar, transfereringshinder ochoförändrad lagstiftning som förhindrar företagen frän att förfoga överinvesteringarna. MIGA innebär förbättrade förutsättningar för en ökad resurs-och tekniköverföring till de fattigare länderna, vilket är ett viktigt inslag iden svenska biståndspolitiken. Ett drygt femtiotal länder, varav ett stortantal , har förklarat sig beredda bli medlemmar i . överväger att söka medlemskap i . Medel harreserverats inom anslagsposten för detta ändamål. Inom de nordiska länderna övervägs inrättande av ensamnordisk lånefond och andra former för samnordisk förmånlig kreditgivningför biståndsprojekt i . Ett belopp om 50 milj. kr. bör reserveras fördetta ändamål. Inom anslagsposten skall ocksä det statliga bidraget tillsvenska verksamhet finansieras; Medelsbehovet förbudgetåret. 1987/88 beräknas till . I motion 1986/87:U20I av öch () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen av stödet till när dét gäller familjeplane ringsinsatser. . . ' ' ' I motion 1986/87:U204 av , Sörestedt och HansPettersson (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att hela den kvantitet av spannmål som användsför biständsändamäl skall upphandlas till världsmarknadspriser. I motion 1986/87:U206 av och Kari-ErikOlsson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om instruktion till den nordiska exekutivdirektören i att noga bevaka bankeris ekologiska riktlinjer. 1motionl986/87:U209 av m. fi. (c) yrkandena 3-7,hem- UU1986/87:10 ställs 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om det multilaterala biståndet, 4. att beslutar att anslaget till ökarmed 25 milj. kr., fill 270 milj. 5. att beslutar att anslagettill UNDP ökar med 50 milj. kr. 6. att beslutar att anslagettill WFP ökar med 10 milj. kr., till 125 ' milj. 7. att beslutaratt anslagettill UNHCR ökar med 30 milj. kr. till 140 milj. kr. 1 motion I986/87:U216 av m. fi. (fp)yrkandena 6-13 hemställs 6. att till I DA anslårytterligare 40 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 7. att till UNDP anslårytterligare 50 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, ' ' 8. att tillUNlCEF anslårytterligare 25 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 9. att till UNHCR anslårytteriigare 20 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 10. att inte anslår någramedel till merkostnad för internationellt livsmedelsbistånd, 11. att beslutar avskaffasystemet med upphandling av spannmål inom ramen för det internationellalivsmedelsbiståndet till svenska regleringspriser, 12. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförs om att medel inte bör reserverasför samnordisk, förmånlig kreditgivning, 13. att hos regeringen begärenutvärdering av det multilaterala biståndet. 1 motion 1986/87:U218 av m. fi, (vpk)yrkandena 6 9 hemställs 6, att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör säga upp sitt medlemskap i , 7. att som sin mening ger regeringen till kännaatt inte bör söka medlemskap i , 8, att beslutar avslå förslaget om bidrag pä . till en samnordisk länefond, 9. att beslutar att till UNDP anslå 25 000 000kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1 motion 1986/87:U219 av och () yrkande 1 hemställs 1. att som sin meningger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförts om hur bör agera i . , I motion I986/87:U227 av m. fi. (vpk)yrkande 2 hemställs 49 2. att hos regeringen begär initiativ tilldemokratisering av 4 1986/87. infiytandeti Världsbanksgruppen och . UU 1986/87:10 1 motion I986/87:U230 av () yrkande 1hemställs 1. att beslutar att inom UNlCEF:s anslagspostavsätta 1 milj. kr. för utveckling av dricksvattenförsörjning ochsanitära anläggningar. 1 motion 1986/87:U237 av och () hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att isamverkan med de nordiska länderna skall påta sig ett ökat ekonomiskt ansvarför FN:s budget i linje med vad som anförs i motionen. omfattande verksamhet finansieras delsgenom fasta bidrag från medlemsländerna efter en överenskommen bidragsskala,dels genom frivilliga bidrag. FN:s biståndsverksamhet finansieras huvudsakligen genomsådana frivilliga bidrag. Dessa har under senare är stagnerat eller minskat,vilket medfört att multilaterala biståndsorgan såsom UNDP, och i stora finansiella svårigheter och måst skära ned sina biståndsprogram.Liknande nedskärningar har drabbat , och de regionala bankerna. bidrag till FN :s ordinarie budget uppgår till ca200 milj. kr. och värt bistånd genom FN till mer än 1 200 milj. kr. Den akuta finanskris som blivit så påtaglig under detsenaste året gäller framför allt FN:s reguljära arbete ochsekretariatsfunktioner. Det rör sig, som påpekas i propositionen, dels om enlikviditetskris, dels om en kris i FN:s arbetssätt och organisation.Generalförsamlingen antog under sitt möte en rapport från eninternationell expertgrupp med förslag till en effektivisering av verksamheten.Förslagen innebär bl, a, inskränkningar i personalstyrkan och en nybudgetprocedur, inträdde en viss förbättring ilikviditetsläget sedan ett antal länder, bl, a. de nordiska, lämnat extrabidrag eller tidigarelagt sina ordinarie inbetalningar. Ett starkt stöd för FN är en av grundstenarna i svenskutrikespolitik. FN är de små staternas främsta värn. Det har också blivitalltmer uppenbart att många av världens ödesfrågor, som hotet mot vårlivsmiljö, i längden bara kan lösas genom internationellt samarbete. Sverigespolitiska uppslutning bakom FN har traditonellt åtföljts av betydandeekonomiska bidrag till FN :s verksamhet, inte minst på biståndsområdet. Dettaär en hållning som även i fortsättningen bör inta. Regeringen bör medde medel som står den till buds verka för att FN:s effektivitet och auktoritetstärks pä alla områden. Partimotionen U209 (c) uttalar ett allmänt stöd förmultilateral biständs-verksamhet i FN:s regi, bl. a. med motiveringen att storautvecklingskriser inte av enskilda länder ensamma. Den multilateralaandelen av det svenska biståndet bör därför successivt öka, heter det imotionen. Liknande tankegångar framförs i motion U237 (c). Utskottetkan dela motionärernas åsikt att bör lämna ett betydan- 50 Sä sker ocksä. Det multilaterala biståndets andelav UU 1986/87:10 det totalabiståndet ligger sedan fiera år oförändrat vid något . Utskottetutesluter inte att denna andelkan komma att öka men vill inteuttala sig till förmän för nägon successiv ökningstakt. I flera av de multilateralabiståndsorganen är en av de allra största bidragsgivarna.En strävan bör vara att förmå andra länder att öka sina anslagtill FN :s biståndsverksamhet, snarare än att ytterligare öka andel.Yrkande 3 i motion U209 (c) avstyrks med hänvisning till vad som Det huvudsakliga förslaget i motion U237 (c) är, somutskottet har tolkat det, att med bilaterala biståndsmedel skall påtasig ett ökat ansvar för FN :s reguljära budget. Detta bör ske i samverkan medde andra nordiska länderna, heter det i motionen. Olika skäl kan enligt utskottets mening anföras motmotionärernas förslag. Ansvaret för FN-systemets ordinarie verksamhet böråvila medlemsländerna gerhensamt. Det är inte rimligt att enstaka länder annatän undantagsvis lämnar extra bidrag för att avlyfta medlemskretsen dettaansvar. Det är inte heller rimligt att biståndsmedel skall användas för denreguljära FN-verksamhet som inte huvudsakligen består av bistånd till . Motionenavstyrks med hänvisning härtill. 1 motion U216 (fp) yrkande 13 föreslås att hosregeringen begär en utvärdering av det multilaterala biståndet. Syftet med ensådan utvärdering skulle vara att bedöma vilka multilaterala biståndsorgan somär mest effektiva. En sädan utredning skulle kräva en relativt detaljeradgranskning av ett stort antal FN-organ och av fiera av de länder i vilka FN harbiståndsverksamhet. Regeringen har emellertid möjligheter att skaffa sig engod bild av FN-organens biståndsverksamhet utan att göra en särskildutvärdering. Som stora bidragsgivare följer vi nära verksamheten och vi harofta en plats i organens styrelser. Inom har en tjänstemansärskilt ansvar för utvärderingen av det multilaterala biståndet. harlivsmedelsbiståndet och UNDP:s verksamhet utvärderats av UD. Pä detta sätt fårregeringen enligt utskottets mening ett tillfredsställande underlag för denärliga bedömning av de olika FN-organens arbete som regeringen gör närbudgetpropositionen utarbetas. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillyrkande 13 i motion U216 (fp). 1 några motionsyrkanden behandlas frågor som har att göramed inriktningen av vissa multilaterala biståndsorgans arbete. 1 motion U227(vpk) yrkande 2 föreslås sålunda att regeringen skall verka för endemokratisering av infiytandet i Världsbanksgruppen och . Utskottet har tidigare behandlat liknande förslag. Endemokratisering av infiytandet i Världsbanksgruppen kan bestå däri att röstreglerna ändras sä att utan att höja sjn kaptialinsats fär större röststyrka.Möjlighe-, terna att åstadkomma detta torde emellertid vara mycket begränsade, efter som en förändring av röstreglerna kunde fä till följd att stora bidragsgivare minskade eJJer drog tillbaka sin kapitalinsats. Det ligger inte i intresse att en sädan utveckling uppmuntras. Den pågår för övrigt redan,, ehuru av andra skäl. Yrkande 2 i motionen avstyrks med hänvisning till det anförda. Vad gäller yrkandets andra led, dvs. en förändring avinstitutionernas UU 1986/87:10 utlåningspolitik, vill utskottet erinra omatt och övriga nordiska länder, efter sina möjligheter, arbetar för attVärldsbanksgruppen skall prioritera projekt som riktar sig till fattigaregrupper och som tillfredsställer sociala behov. Denna strävan, som inte varitutan resultat, fortsätter. Ett exempel på en sådan strävan är den instruktion som dennordiska exekutivdirektören i erhållit frän sina regeringar päekolo-giomrädet en fräga som tas upp i motionerna U206 (c) och U2I9 (fp).Enligt denna instruktion skall den nordiske exekutivdirektören bl. a. verka föratt miljöhänsyn kommer in pä ett tidigt stadium i bankens projektförberedelser,att behandlingen av miljöfrågor blir särkilt grundlig vid mer omfattandeprojekt såsom dammbyggnader och att andelen län som direkt går tillmiljöförbättringsprojekt ökar. Instruktionen nämner inte specifikt tropiskaregnskogar, som aktualiseras i motion U2I9, men avser uppenbarligen ävenprojekt som skulle kunna hota dem. Med det anförda torde syftet med motion U206 (c) ochyrkande 1 i motion U219 (fp) vara tillgodosett. Yrkandena i fråga torde därförkunna besvaras. I motion U20I (s) betonas vikten av fortsatt stöd förfamiljeplanerihgsin-satser i och föreslås att bidrag tillFN :s befolkningsfond UNFPA och internationella familjeplaneringsfederationenIPPF skall fortsätta att öka. Som framgår av föregående avsnitt fäster stor viktvid befolk ningsfrågorna i utvecklingssamarbetet. Familjeplaneringsinsatser bör även framgent vara ett betydande inslag i svenskt bistånd. Utskottet vill emeller tid inte uttala sig om vilken den fortsatta ökningstakten skall vara och avstyrker med hänvisning härtill motion U201 (s). ' Utskottet övergår härefter till att behandla yrkanden omförändringar i tilldelningen av medel till de internationella biståndsorganen iförhällande till de i propositionen föreslagna beloppen: 1partimotionerna frän (c) och (fp) föresläs höjningar av bidragen till ' FN:sutvecklingsprogram UNDP, FN:sbarnfond , internationellautvecklingsfonden och med något varierandebelopp. I partimotionen frän vpk föreslås en höjning endast till UNDP.Utskottet vill med anledning av dessa förslag anföra att redan är enmycket betydande bidragsgivare till de nämnda organisationerna och attregeringens förslag innebär relativt stora höjningar i förhällande tillinnevarande år. Mot denna bakgrund och med hänvisning till att inteensamt bör stå för en ännu större andel av dessa organs ' budget, finnerutskottet de av regeringen föreslagna beloppen vara av rimlig nivå. Yrkandena4, 5, 6 och 7 i motion U209 (c), yrkandena 6, 7, 8 och 9 i mofion U216 (fp)samt yrkande 9 i motion U218 (vpk) avstyrks därför. Under anslagsposten Övriga multilaerala'bidrag, som /88 föresläs uppgä till 177,5 milj. kr., upptas bl: a, ettbelopp om 50 milj, kr. som regeringen anser bör reserveras för ett eventuelltsvenskt deltagande 1 en samnordisk lånefond för förmånlig kreditgivning tillbiståndsprojekt i . beslöt under sitt möte att uppdra åt Nordiska 52 ministerrådetatt utreda frågan om ett nordiskt finansieringssystem för bi UU 1986/87:10ståndsprojekt i . En utredning tillsattes och presenterade en rapportår och tillägg till denna är 1986. Tre tänkbara nivåer för nordisktsamarbete beskrevs, nämligen harmonisering av befintliga nationella system, ennordisk utvecklingsfond och slutligen en kombination av förmänliga krediteroch projektinvesteringslän frän Nordiska investeringsbanken. Utredningensförslag har sedermera övervägts bl. a. inom nordiska ämbetsmannakommittén förbiständsfrägor. Yttranden har inkommit frän bl. SIDA, BITS, AB SvenskExportkredit (SEK) och EKN. Frågan är nu föremål för fortsatt diskussion mellan denordiska samarbetsministrarna. I motion U2I6 (fp) och i motionU218 (vpk) föreslås att inga medel bör reserveras för samnordisk kreditgivningmed motiveringen att det nu inte finns behov av ytterligare.kreditformer. Utskottet saknar möjlighet att ta ställning i frågan omsamnordisk förmånlig kreditgivning eftersom inget förslag ännu föreligger.Utskottet har emellertid ingen invändning mot att regeringen fortsätter sinaöverläggningar med de övriga nordiska regeringarna med sikte på att nå framtill en överenskommelse och tillstyrker ocksä att de begärda medlen reserverasför ändamålet. Utskottet vill emellertid särskilt betona att ett eventuellt nordisktsamarbete pä detta område mäste vara biständspolitiskt motiverat. Yrkande 12 imotion U2l6(fp) och yrkande 8 i motion U2I8 (vpk) avstyrks följaktligen. Övriga multilaterala bidrag upptar ettospecificerat belopp som reserverats för ett eventuellt svenskt medlemskap iMultilateral (), Som framgår av propositionenär MIGA en av initierad men fristående organisation vars uppgiftär att försäkra internationella investerare mot politiska risker i , I motion U218 (vpk) föreslås att som sinmeningger regeringen till känna att inte bör söka medlemskap i vad utskottet inhämtat kommer regeringen senare att överlämna enproposition varigenom frågan om svenskt medlemskap i kommer attunderställas . Utskottet, som dä kommer att fä tillfälle att påsedvanligt sätt pröva frågan, finner inte skäl att redan nu uttala sig om etteventuellt svenskt medlemskap i . Om den aviserade propositionen bifalls avriksdagen bör medel för ändamålet kunna tas frän anslagsposten för övrigamultilaterala bidrag. Yrkande 7i motion U218 (vpk) avstyrks med hänvisning till det anförda. 1 samma motion föreslås ocksä att regeringen skall sägaupp medlemskapet i Internationella finansieringsbolaget, 1FC. Som framgär avpropositionen har IFC under senare är förändrat inriktningen av sin utlåningoch bl. a. ökat sina insatser i och pä jordbrukssektorn.