bet · GA01SoU19 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet har i det ovannämnda betänkandet SoU 1985/86:15påtalat att det pä vissa områden behövs särskilt utbildade informatörersamtidigt som utskottet betonat att informationen först och främst måste gesvia vanliga kanaler och inte enbart genom specialister, I många sammanhang ärdet dock viktigt att söka samarbete mellan t, ex, hälso- och sjukvården,folkrörelserna och organisationer. Enligt vad utskottet erfarit föreliggerbland den i motionennämnda personalen en önskan att kunna medverka i informations- SoU1986/87; 19 arbetet. Utskottet anser det betydelsefullt att beakta denna resursi samband med den nu aktuella informationssatsningen. I motion So409 (fp) påtalas behovet av en tidskrift förvidareinformatörer. Utskottet, som delar bedömningen att en sådan är angelägen,noterar att man inom ramen för informationskampanjen har för avsikt att ge uten särskild tidning riktad till vidareinformatörer m: fl. Under nästa avsnitt kommer utskottet också att ta uppfrågor om information och stöd till olika yrkesgrupper, I motionerna tas särskilt upp behovet av information tillunga människor. Utskottet ställer sig på denna punkt bakom tankarna imotionerna. I det föregående har redovisats material som tagits fram för attanvändas i skolor och bland ungdom. Genom den obligatoriskasamlevnadsundervisningen i skolan finns goda möjligheter att ge ungdomarinformation om sexuellt . Detta kan också ske integreratmed ett helhetsperspektiv på sexualitet och mänskliga förhållanden. Utskottetanser det helt nödvändigt att problemkomplexet AIDS/HTLV-III behandlas iskolornas sex- och samlevnadsundervisning. Ungdomarna måste fä kunskap omsmittorisker och om hur man bör skydda sig m. m. De .måste dessutom blimedvetna om att faran gäller dem själva och deras egen framtid. Det är viktigtatt livsstilens betydelse belyses i sammanhanget. Utskottet vill ocksä peka påatt tonårsföräldrar kan behöva stöd och kunskaper för att i sin tur kunnastödja och påverka sina barn. Utskottet kan i stort sett instämma i de synpunkter somframförs i motionerna och utgår ifrån att de kommer att beaktas i det fortsattaarbetet. Något initiativ från sida är i detta läge inteerforderligt. Med hänvisning till vad utskottet sålunda anfört avstyrkerutskottet motionerna So409 (fp) yrkande 2, So437 (c) yrkande 3, So452 (c)yrkandena 1 och 2 samt So257 (m) yrkande 1, I /nollon 1986/87:So409 (fp) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett nationellt samråd om problemen kring HTLV-III-infektionen i arbetslivet (yrkande5). Motionärerna pekar på de arbetsmiljöproblem som smittan aktualiserar för många olika yrkesgrupper. Arbetsmiljöproblemen kräver en mycket omfat tande uppmärksamhet. vidtagna åtgärder av t, ex, arbetarskyddssty relsen är enligt motionärerna otillräckliga. Vidare anförs att det ter sig ofrånkomligt att en diskussion om HTLV-III-smittades yrkesverksamhet kommer att aktualiseras på många områden. Motionärerna menar att, om det saknas noggranna och sakkunniga centrala överväganden kring dessa frågor, det är stor risk att det uppstår olustiga debatter kring enskilda infekterade personer. Motionärerna föreslår därför att tar initiativ till ett brett nationellt samråd kring ämnet . Ettsådant nationellt samråd bör organiseras under medverkan av t, ex. företrädare för medicinsk och etisk expertis, arbetarskyddet, , klientorganisa tioner, arbetsmarknadens parter och de politiska partierna, 10 Även imotion 1986l87;So437 (c) tas, dock utan särskilt yrkande, upp vissa SoU1986/87:19 aspekter på HTLV-III-infektionen i arbetslivet. När det gäller vissa personalgrupper, som i sitt arbetekan komma i kontakt med HTLV-III-smittan, har föreskrifter om skydd motblodsmitta jämte allmänna råd utfärdats av arbetarskyddsstyrelsen (AFS1986:23), Dessa föreskrifter träder i kraft och ersättertidigare utfärdade allmänna råd om skydd mot AIDS-smitta vid vård ochomhändertagande. Arbetarskyddsstyrelsen kommer att ge ut informationsmaterialför de utsatta arbetstagargrupperna och genomföra vissa utbildningsinsatser förbl, a, företagshälsovårdens personal. har också utfärdatföreskrifter och allmänna råd angående AIDS (SOSFS (M) 1985:4), Vidare harsocialstyrelsen bl, a, givit ut två upplysningsbroschyrer, som hardistribuerats i stor upplaga till allmänheten, SBL deltar i en omfattandeutbildning om AIDS och utarbetar undervisningsmaterial för skolor m, m. Den informationskampanj som skall påbörjas avserockså att leda till fördjupande diskussioner på arbetsplatser m,m,.De fackligaorganisationerna kommer därvid att utgöra betydelsefulla samarbetspartner.Landsorganisationen () kommer att i sin serie Miljön i arbetslivet ge ut ettnummer som skall behandla AIDS-problematiken ur fackliga synvinklar, I sitt betänkande SoU 1985/86:15 påtalade utskottetbehovet av riktad information bl, a, till olika personalgrupper inom hälso- ochsjukvård, socialtjänst och kriminalvård. Utskottet pekade ocksä pä behovet avpsykosocial stödverksamhet för bl, a, personal som svarar för vården av desjuka (se betänkandet s, 24 och 25), Utskottetgör följande bedömning. Sjukdomen AIDS medför och kommer i, en ökande utsträckningatt medföra problem pä olika områden i samhällslivet. Detta gäller inte minstinom arbetslivet. Många yrkesområden kommer att beröras. Det är angeläget attklarlägga smittans spridningsvägar och därigenom skingra obefogad oro.Samtidigt finns det verksamhetsfält där särskilda försiktighetsåtgärder kanbehöva vidtas. Det är med oro utskottet tagit del av forskningsresultat somtyder på att HTLV-III-virus har en benägenhet att visa sig särskilt aggressivtnär det angriper hjärnan och det centrala nervsystemet. Vad detta kan innebäraför olika yrkesgrupper kan inte överblickas. Många andra exempel kan gesnär det gäller den inverkan som AIDS och HTLV-IIIkan få för framtiden. Utskottet delar motionärernas uppfattning och det ärviktigt att inte dröja med att igångsätta arbetet med dessa frågor. En strategimåste utformas för hur samhället skall hantera de risker som sjukdomen och dessföljdverkningar kan medföra i vissa yrken och funktioner. Arbetsmarknadensparter måste ta del i detta arbete. Utskottet delar alltså mänga av de synpijnkter somframförs i motion' So409 (fp). När det gäller formerna för att få till stånd den nödvändiga diskussionen av dessa frågor vill dock' utskottet peka på de uppgifter som åvilar den parlamentariskt sammansatta AIDS-delegationen, Delegationen har såväl ett övergripande samordningsansvar för samhällets åtgärder mot AIDS som en skyldighet att bedöma och påtala behovet av omedelbara åtgärder. Delegationen skall även följa och initiera angelägen forskning på 11 området.Utskottet anser därför att de frågor som tas upp i motionen i första SoU1986/87:19 hand bör behandlas inom ramen för AIDS-delegationen, som iförekommande fall kan ta initiativ till särskilda utredningar ochöverläggningar eller till sig knyta olika experter. Utskottet återkommer i detföljande till formerna för AIDS-delegationens verksamhet. Utskottet vill vidareerinra om att den nu inledda informationssatsningen kan leda till diskussioneri många grupper, inte minst på arbetsplatser. Det bör sedaninformationskampanjen pågått någon tid finnas ökade möjligheter att ta uppfrågor om HTLV-III-infektion i arbetslivet på ett sakligt och nyanserat sätt. Utskottet anser med hänsyn till det anförda det inteerforderligt med något initiativ från sida med anledning av motionSo409 (fp) yrkande 5, som alltså avstyrks. Två motionsyrkanden tar upp vissa ledningsfunktioner förAIDS-arbetet, I motion 1986/87:So409 (fp) begärs ett tillkännagivandetill regeringen av vad som anförs i motionen beträffande behovet av eneffektivare ledning av arbetet mot AIDS-epidemin (yrkande I). Motionärernauttalar som sin nuvarande bedömning att AIDS-delegationen otvivelaktigt underdet gångna året har genomgått en uppryckning. Enligt motionärerna kvarstår dockåtskilliga problem. Motionärerna efterlyser därför en effektivare ledning avAIDS-arbetet. Farsoten är så allvarlig, anförs det i motionen, att den kräveren mer kraftfull mobilisering av engagerad expertis på olika berördaverksamhetsområden. Ledningen av detta arbete bör anförtros åt en person somförenar vetenskaplig auktoritet med organisatorisk talang och som odelat kanägna sin tid åt uppgiften. För att samordna arbetet inom alla samhällsområden attbegränsa spridningen av sjukdomen AIDS beslutade regeringen atttillsätta en särskild delegation, AIDS-delegationen, sammansatt av företrädareför de två största riksdagspartierna, berörda departement, ,, och . haralla fem riksdagspartierna företrädare i delegationen. Ordförande är statsrådetGertrud , Till delegationen har knutits två referensgrupper, en somföreträder organisationer och en som företräder storstadskommunerna. Tillregeringsbeslutet fogades som bilaga följande om AIDS-delegationenshuvudsakliga uppgifter: - samordnaarbetet inom alla samhällets områden med att begränsa spridningen av sjukdomenAIDS - följa ochinitiera angelägen forskning på området samt ta initiativ till de åtgärder somdetta kan föranleda - bedöma behovetav och initiera information till riskgrupper, vårdpersonal, allmänheten m,fl. - bedöma ochpåtala behovet av omedelbara åtgärder t. ex. frågor om lagstiftning - bedömaangelägna resursbehov .. Även andrafrågor som rör AIDS får tas upp av delegationen. SoU 1986/87:19 Utskottet konstaterade bl.a. mot bakgrund av vissamotioner i sitt betänkande SoU 1985/86:15 (s. 24) att en gemensam ledningbehövs för arbetet mot AIDS och att AIDS-delegationen, i vilken ingårföreträdare för alla de fem riksdagspartierna, enligt utskottets mening kundeutvecklas till ett bra instrument för en sådan ledning. Även i betänkandet SoU1986/87:9 återkom utskottet till denna fråga (s. 23). Utskottetgör nu följande bedömning. Det yttersta ansvaret när det gäller arbetet med attförhindra spridningen av AIDS åvilar givetvis riksdag och regering. Vidaresvarar olika centrala myndigheter för insatser var och en inom sitt område,närmast , SBL och arbetarskyddsstyrelsen. Regeringens AIDS-delegationhar till uppgift att samordna arbetet inom alla samhällets områden med attbegränsa spridningen av AIDS, att bedöma och påtala behovet av omedelbaraåtgärder i t. ex. frågor om lagstiftning och att bedöma angelägna resursbehov.Delegationen är knuten till regeringen, som är det samhällsorgan som snabbastkan fatta beslut i frågor av övergripande natur, Närdet gäller sjukdomen AIDS är våra kunskaper ännu mycketbegränsade. Förslag till en önskvärd åtgärd på ett område kan lätt få andra,mindre önskade följder pä ett annat. Det är därför viktigt att noga övervägaeffekterna av varje åtgärd och att undvika brådstörtade beslut, Å andra sidanär många av de åtgärder som kan behövas för att smittspridningen skall kunnahejdas av brådskande natur. Utskottet finner att AIDS-delegationen utvecklats till ettfungerande instrument för det arbete som i direktiven anges som dess uppgifter.De möjligheter som delegationen erbjuder till informations- och erfarenhetsutbyteär också av stort värde. Utskottet är i och för sig inte främmande för attdelegationen kan behöva ytterligare kansliresurser. Utskottet vill erinra omdelegationens möjligheter att till sig knyta sådan expertis som kan anseserforderlig för arbetet. Utskottet finner det alltså inte erforderligt med någotinitiativ från sida med anledning av motion So409 (fp) yrkande 1,Detta avstyrks sålunda. Frågan om en expertgrupp för ledningen avforskningsfrågorna tas upp i motion 1986/87:So257 (m). I denna begärs etttillkännagivande till regeringen att en liten expertgrupp, som skall följaforskningen om och utvecklingen av AIDS, bör tillsättas (yrkande 6).Motionärerna föreslår en grupp på tre i sammanhanget högt kvalificeradepersoner. Gruppen skall även kunna ta initiativ till att erfarenheterna omsättsi praktiken på ett snabbt och effektivt sätt. Frågan om en expertgrupp för att följa forskningsfrågornahärrör bl.a. från professor forskningsrapport (se följandeavsnitt). AIDS-delegationen uttalade sig vid sitt senaste sammanträdei för tillsättandet av ett särskilt vetenskapligt råd med kompetensbl. a. inom epidemiologi, virologi, immunologi, sexologi, samhälls- ochbeteendevetenskap samt en representant från infektionsläkarna. Utskottetvill inledningsvis anföra att utskottet anser forskning kring r* 1986/87. I2sa//d. AIDS varaav avgörande betydelse för bekämpningen av sjukdomen AIDS. qJj 1986/87; 19 Utskottet kommer ocksåi ett följande avsnitt att behandla olika forskningsfrågor. Utskottet delarmotionärernas och delegationens bedömning att ett vetenskapligt råd med bredkompetens skyndsamt bör komma till stånd. Utskottet har erfarit attAIDS-delegattonen planerar att till sig knyta ett särskilt vetenskapligt råd.Mottonens önskemål blir härigenom tillgodosett. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet motion So257 (m) yrkande 6. Under anslaget E 16. Epidemiberedskap m.m. har 5 milj. kr.avsatts innevarande budgetår för angelägna forskningsändamål samt för särskildainsatser för information om sjukdomen AIDS. Regeringen uppdrog åt professorn i immunologivid att utreda förutsättningarna för ettsvenskt forskningsprogram för bekämpningen av sjukdomen AIDS. Uppdragetredovisades i en särskild rapport . I utredningenkonstaterades att den svenska AIDS-forskningén står sig väl i internationelljämförelse. Utredaren föreslog att stödet till AIDS-forskningen borde mer änfördubblas kommaiide budgetår. Utredaren föreslog en höjning av anslaget tillmedicinska forskningsrådet (MRF) och till STU, Inom Styrelsen för tekniskutveckling (STU) pågår forskning som har betydelse när det gäller att produceraprotein frän AIDS-virus och besläktade virus. Bristen på sådana proteiner är enav flaskhalsarna i dagens AIDS-forskning, konstaterade vidare attdet är brist på säkerhetslaboratorier av den typ som behövs för arbete medHTLV-III och liknande farliga virus. Han betonade angelägenheten av att detredan beslutade uppförandet av en produktionsenhet för HTLV-III-virus belägetinom SBL:s område i m, m, kommer till stånd. I budgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 7 s. 18)föreslås att medel till forskning m.m. i fortsättningen ställs till förfogandeunder anslag A 5. Särskilda medel för bekämpningen av AIDS. Socialministernberäknar 5 milj. kr. Några motioner tar upp frågan om medlen till forskningen.Sålunda hemställs i motion 1986/87;So257 (m) att som sin mening gerregeringen till känna att ett belopp motsvarande , per invånare böranvisas för AIDS-forskning inom ramen för AIDS-anslaget (yrkande 4). Yrkandetskulle motsvara en höjning av anslaget för forskning till drygt 10 milj, kr.Motionärerna hänvisar till utredning, I motion 1986/87:So409 (fp) hemställs att vidsitt beslut om anslaget A 5 föreskriver att forskningen om AIDS bör ges ett iförhållande till budgetpropositionen vidgat utrymme inom anslagsramen (yrkande3). Motionärerna hänvisar också till den nämnda utredningsrapporten och anföratt man delar bedömning när det gäller storleken avforskningsanslaget men tillfogar att det också krävs miedel för den merabehandlings- och beteendevetenskapligt inriktade forskning som inte täcks Forskningen bör inom ramen för AIDS-anslaget ges ett SoU1986/87:19 så stortutrymme att det framlagda medicinska forskningsprogrammet samt den imotionen angivna kompletterande forskningen kan genomföras. bör,anförs det i motionen, föreskrivas vid beslut om anslaget A 5, ' Av den framlagda propositionen om forskning (prop,1986/87:80) framgär bl, a, att medicinska forskningsrådet, MFR, för att stärkapågående forskning om AIDS och HTLV-III-infektioner samt för att initiera nyaprojekt, tagit initiativ som lett till att 3,3 milj, kr. beviljats somprojektbidrag innevarande budgetår. Av beloppet anvisades 1,5 milj, kr, frånsocialdepartementets huvudtitel och resten genom omprioriteringar inom MFR:sanslag. Enligt propositionen anser MFR att ytterligare forskningsinsatserbehövs inom området. I propositionen föreslås för nästa budgetår en anslagsökningnär det gäller MFR:s hela verksamhet med drygt 24 milj. kr. och för de kommandetre budgetåren ytterligare förstärkningar om resp. 1,7 och drygt 4 milj, kr.,dvs. en ökning på drygt 30 milj. kr. Deföreslagna förstärkningarna bör, enligt uttalande i propositionen, kunna rymmaen av rådet begärd kostnad för anslutning till ett medicinskt program inomEuropeiska gemenskaperna (EG) bl, a, om'. I samband med den hearing som utskottet anordnat omAIDS-frägorna har bl.a. följande framkommit. Såväl MFR som styrelsen förteknisk utveckling, STU, har godtagit de av i forskningsrapportenföreslagna ramarna för kommande budgetår. Totalt finns medel motsvarande 12 ä13 milj. kr. tillgängliga för AIDS-forskningen under . Hos MFRfinns ansökningar motsvarande ca 5 milj .kr. MFR har aktivtförsökt att rekrytera forskare för detta område. Man har också varit generösvid tilldelningen av medel för projekt. Ett kraftigt ökat behov av medel kanemellertid förväntas för framtiden. Särskilda insatser kommer också att görasför att stimulera till samhälls- och beteendevetenskaplig forskning iAIDS-frågorna. Ett särskilt seminarium kommer att anordnas . I sitt betänkande SoU 1985/86:15 uttalade utskottet attdet anser det viktigt att AIDS-forskningen för förstärkta resurser (se bet. s.25 f.). Utskottet fann det också angeläget att tar akti v del i denforskning som sker för att ta fram ett vaccin och för att hittaett verksamt botemedel. Det anförda gav sedermera som sin meningregeringen till känna (RD 1985/86:109, rskr. Utskottet gör nu följande bedömning. Utskottet har i tidigare sammanhang (se bl.a. SoU1985/86:15 och 25) kraftigt betonat betydelsen av att satsningar görs när detgäller forskningen om AIDS. Såvitt gäller den medicinska forskningen kanutskottet, efter den hearing som utskottet hållit, notera att behovet avresurser är tillfredsställande tillgodosett. När det gäller denicke medicinska forskningen anser utskottet att ytterligare åtgärder måstevidtas för att stimulera till forskning kring AIDS, särskilt på det samhälls-och beteendevetenskapliga området. Skulle detsamlade behovet av medel för forskning om AIDS visa sig överstigadet i budgetpropositionen under anslaget A 5 beräknade beloppet SoU1986/87:19 5 milj. kr. bör beloppsgränsen självfallet kunna överskridas inomanslagsramen. Utskottet vill understryka att brist på resurser inte fårhindra forskningen när det gäller sjukdomen AIDS. Såvitt utskottet redan nu kanbedöma kommer denna forskning att kräva ytterligare förstärkta resurser förframtiden. Utskottet utgår ifrån att regeringen kommer att beakta detta. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So257 (m)yrkande 4 och So409 (fp) yrkande 3. Inrättande av ett säkerhetslaboratorium I den ovan redovisade forskningsrapporten påtalades ävenbehovet av ett säkerhetslaboratorium. Detta tas också upp i några avmotionerna. I motion 1986/87:So409 (fp) hemställs att vidsitt beslut om anslaget A 5 föreskriver att omedelbara åtgärder bör vidtas förinrättande av ett s. k. högrisklaboratorium (yrkande 4). Motionärerna anser attriksdagen inom ramen för AIDS-anslaget skall öronmärka 2,5 milj, kr. I motion 1986/87:So257 (//i) begärs ett tillkännagivande att detplanerade säkerhetslaboratoriet vid SBL bör uppföras (yrkande3). I/notion 1986/87:So437 (c) är man också kritisk mot att ett säkerhetslaboratoriumännu inte kommit till stånd. Motionärerna begär därför ett tillkännagivande avvad som anförs i motionen om inrättande av ett AIDS-laboratorium (yrkande 2). Genom beslut har regeringen uppdragitåt att projektera ett säkerhetslaboratorium på SBL:s områdei . Vid säkerhetslaboratoriet skall finnas en enhet för produktion avHTLV-Ill-virus i större skala. Produktionen av virus har ansetts avgörande förforskningens behov av att exempelvis kunna testa antivirala medel och när detgäller försöken att få fram bättre analysmetoder exempelvis för förekomsten avHTLV-III-virus i blodprodukter. SBL har utarbetat förslag till enlaboratoriebyggnad för ändamålet. Den beräknas kosta 3,7 milj, kr. Staten avsesbli huvudman för den verksamhet som skall bedrivas vid laboratoriet. Formernaför detta är emellertid ännu inte helt klara. Avsikten är emellertid atttillförsäkra den medicinska forskningen ett inflytande över verksamheten.Avsikten är vidare att laboratoriet skall stå klart ochverksamheten börja . SBL planerar för verksamhetenvid det blivande laboratoriet. Utskottet konstaterar att projekteringsarbete för ettsäkerhetslaboratorium nu inletts och att ett laboratorium avses stå klart föranvändning inom mindre än . Det är angeläget att den planeradeverksamheten vid laboratoriet snabbt kommer i gång. Handläggningen av ärendet ibl.a. får därför inte leda till ytterligare dröjsmål.Utskottet förutsätter att regeringen noga bevakar frågan och om så erfordraspåskyndar ärendet. Mot denna bakgrund måste enligt utskottet syftet med de nuaktuella motionsyrkandena anses tillgodosett. Utskottet avstyrker därför motionerna So409 (fp) yrkande 4, So257 (m) yrkande 3 och motion So437 (c) yrkande 2, 16 Riksföreningmot AIDS So U 1986/87; 19 I /nollon 1986/87:So257 (m) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna att regeringen bör ta initiativ för attunderlätta bildandet av en riksförening mot AIDS (yrkande 5). Motionärernapekar på den stora betydelse som exempelvis mot cancer via sittforskningsråd haft för cancerforskningen. En riksförening mot AIDS skulle påsamma sätt kunna få betydelse för AIDS-forskningen, inte minst därför att såvälenskilda som organisationer kan vilja ge stöd till denna forskning. Enligtmotionärerna bör regeringen ta initiativ för att underlätta bildandet av ensådan riksförening. Även i motion 1986/87:So409 (fp) finns ett liknandeyrkande, I motionen hemställs sålunda att tar initiativ tillbildandet av en riksförening mot AIDS genom att vid beviljandet av det äskadeanslaget A 5 för insatser mot AIDS föreskriva att 1,5 milj. kr. skall avsättassom grundplåt för en sådan förening (yrkande 7). Frågan om bildandet av en särskild riksförening förforskning mot AIDS togs bl. a. upp av professor i hans ovanredovisade utredning om ett svenskt forskningsprogram för bekämpningen avsjukdomen AIDS. Han föreslog sålunda (rapporten/stencil/s. 23) att regeringenborde ta ett initiativ för att underlätta bildandet av en sådan riksföreningmed en konstitution snarlik den som mot cancer har, dvs.engagerande såväl fackföreningsrörelse som näringsliv och med samma typ avkvalitetsprövat forskningsstöd. Denna förening skulle sedan efter initiering-eninte bekostas med statliga medel. Bildandet av en särskild riksförening har också varitföremål för diskussion inom regeringens AIDS-delegation. Enligt vad utskotteterfarit har det därvid ansetts angeläget att åstadkomma en folklig förankringav arbetet mot och forskningen om AIDS. Tveksamhet har endast rått om lämpligtidpunkt för bildandet av en förening. Bildandet av en sådan ingår också somett led i planerna för den tvååriga satsningen pä en informationskampanj.Avsikten är att försöka möjliggöra en enklare form av insamling genom öppnandetav ett särskilt postgirokonto i den s.k. 90-serien. Influtna medel kan sedanutgöra fröet till en särskild riksförening mot AIDS. Utskottet konstaterar att det i finns en godtradition vad gäller att skapa väl fungerande riksföreningar för att komplettera det statliga forsk ningsstödet. Så har t. ex. mot cancer via sitt forskningsråd haft stor betydelse för att föra fram svensk cancerforskning till dess höga internationella status. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angeläget att en riksförening tillskapas som aktivt kan bidra och stimuleratill ökade forskningsinsatser när det gäller AIDS och HTLV-Ill, Som ovan nämnts finns emellertid redan planer på bildandet av en förening. Utskottet anser därför att det inte föreligger något behov av åtgärder från . Utskottet avstyrker sålunda motionerna So257 (m) yrkande 5 och So409 (fp) yrkande 7, . Vården avsjuka och smittade SoU 1986/87; 19