bet · GA01UU8 · 1986-12-31 00:00:00 — om verksamheten inom , m. m. UU 1986/87:8 I föreliggande betänkande behandlas dels redogörelse1986/87:12 beträffande verksamheten i parlamentariska församlingsamt skrivelse 1986/87:59 om verksamheten i , delsmotion 1985/86:U513 om åtgärder mot den turkiska regimen. Med redogörelse /87:12, daterad ,har den svenska delegationen vid överlämnatberättelse rörande församlingsmötena under fiden (37:esessionen). Med skrivelse 1986/87:59, daterad , harregeringen överlämnat redogörelse för verksamheten inom , Parlamentariska församlingens .37:e session har påsedvanligt sätt varit uppdelad i tre plenarmöten, vilka hållits i Strasbourg.En s.k. minisession ägde rum i . Formellt utgjordesdetta möte av ett sammanträde med det ständiga utskottet som agerade på denparlamentariska församlingens vägnar. Vad gäller de polifiska spörsmålen har bl, a, situafionenoch utvecklingen i medlemslandet ägnats stor uppmärksamhet; i dettasammanhang har även den turkiska delegattonens fullmakter ifrågasatts. - Dessafrågor berörs närmare längre fram i betänkandet i anslutning till behandlingenav motion U513 om åtgärder mot den turkiska regimen. Förutom de turkiska har även de cypriotiska och maltesiskafullmakterna varit föremål för diskussion. Vad gäller det cypriotiska ombudetsfullmakt godkändes denna slutligen vid aprilmötet trots att delegafionen intevar fulltalig, genom att landets turkiska befolkningsgrupp ej varrepresenterad. De maltesiska fullmakterna godkändes efter en längre debatt vidhöstmötet, varvid dock ställdes som villkor att en fulltalig delegafion, dvs,med företrädare även från oppositionen, skulle representera vid nästamöte. En sädan delegation infann sig ocksä vid januarimötet. Diskussionen omMalta var även föranledd av viss lagstiftning om utländsk inblandning och detförhållandet att inte deltagit i församlingens arbete, 1 1986/87. Rättelse: Hemställan tillkommer: 4. att år1985. Andra frågor som behandlats av församlingen gällde etniskaoch religiösa UU 1986/87:8 minoriteter i och judarnas situation iSovjetunionen. Det förstnämnda ämnet föranledde en resolution, vari Bulgariensregering uppmanas att sätta stopp för den repressiva politiken gentemot denturkiska minoriteten i landet. Beträffande judarna i de sovjetiska myndigheterna bl. a. att fillåta judarna att levafritt utan diskriminering och med rätt att utöva sin religion samt undervisa ioch studera hebreiska. De som så önskar borde också tillåtas utvandra tillIsrael eller andra länder. Under den 37:e sessionen har församlingen även diskuteratden s. k, första rapport om formerna för det framtidaeuropeiska samarbetet, I en avslutande rapport kommer även relationerna tillÖsteuropa att beröras. Församlingen har slutligen debatterat ett antal politiskafrågor som inte direkt kan sägas vara europeiska men som på skilda sättintresserar olika grupper inom församlingen. Dit hör t, ex. läget i ,och situationen i . Förutom det politiska området har församlingens arbeteberört alla de sektorer som täcks av dess fjorton utskott. Sålunda har bl. a. diskuterats europeisk luftfartspolifikoch på sedvanligt sätt EFTA:s resp, verksamhet. Vidare här behandlatsarbetslöshets- och jämställdhetsfrågor samt vetenskapligt och teknisktsamarbete i och mellan de europeiska länderna och , Invandrarnassituation och levnads- och arbetsvillkor för flyktingar och asylsökande ärandra ämnen som särskilt uppmärksammats av församlingen. har hållit två möten, medanställföreträdarna samlats tretton gånger. På kommitténs dagordning har bl. a.stått roll i det framtida västeuropeiska samarbetet och isynnerhet förhållandet till de europeiska gemenskaperna (EG), vidareöst-väst-relationerna, ESK-processen och kampen mot internafionell terrorism. Sex fackministerkonferenser anordnades : en iWien om mänskliga rättigheter, en utbildningsministerkonferens i , enkonferens i om byggnadsvård, en planministerkonferens i , ensocialförsäkringsministerkonferens i samt en ungdomsministerkonferens iStrasbourg. Under ministerkommittén har liksom tidigare årverksamheten bedrivits i skilda kommittéer och expertgrupper rörande mänskligarättigheter, sociala frågor, arbetsmarknadsfrågor, utbildning, kultur, idrott,ungdomsfrågor, hälsovård, miljöfrågor, regional planering, kommunala frågorsamt rättsfrågor. Vad gäller mänskliga rättigheter har bl.a. behandlatsförslag om en europeisk konvention mot tortyr. Avsikten är att upprätta ensärskild kommission och ett system för besök på platser i de anslutna staterna,där personer berövats friheten, t. ex, polisstationer och fängelser. Arbetetmed en särskild handbok om mänskliga rättigheter inom kriminalvården haravslutats och det sjätte tilläggsprotokollet till konventionen om demänskliga rättigheterna har trätt i kraft. De föridrott ansvariga ministrarna träffades vid tvä informella, extra möten föratt diskutera läktarvåld med anledning av fotbollskravallerna i (JU1986/87:8 . En konvention mot läktarvåld har sedermera antagits avministerkommittén; konventionen trädde i kraft . Under huvudkommittén för juridiskt samarbete pågårutredningar inom en rad områden för att uppnå ökad rättslikhet mellanEuroparådets länder. Bland de ämnen som utretts kan nämnasfosterfamiljsfrågor, dataskydd, utlänningars rösträtt, allmänhetens deltagandei administrativa förfaranden som rör flera enskilda personer samtkonkursförvaltares befogenheter och information till utländska borgenärer.Rättsliga prol-ijm har ocksä studerats av massmediakommittén i samband medkabel- och satellitspridning av televisionsprogram samt beträffande frågor omolovlig kommersiell kopiering av upphovsrättsligt skyddat material. för frågor rörande asylrätt och flyktingarpåbörjade utarbetandet av en konvention om territoriell asyl ochinledde diskussioner om den s. k. första asyllandsfrågan. Från det sociala området kan nämnas det fortsatta arbetetpå revisionen av den europeiska socialförsäkringsbalken, vidare insatser föratt förbättra relationerna mellan invandrare och majoritetsbefolkningen samtutarbetande av förslag till deklaration om jämställdhet mellan män och kvinnori politisk och offentlig verksamhet. Församlingens 38:e session inleddes . Även viddetta tillfälle ifrågasattes de cypriotiska fullmakterna. På rekommendation avprocedurkommittén uppsköts behandlingen till nästa möte; avgörandet hardärefter åter uppskjutits, till mötet . Bland ärenden som iövrigt diskuterades kan nämnas det framtida europeiska samarbetet,situationen i , Libyen-krisen och problemen kring den åldrandebefolkningen i . I Turkiet-frågan förelåg två rapporter, en frän detjuridi-ska och en från det politiska utskottet. I båda dessa underströks attTurkiet var på rätt väg i demokratiskt hänseende men att åtskilligt ännuåterstod att göra. kunde, framhölls det, spela en fortsattkonstruktiv roll i detta sammanhang. I församlingens resolution, som antogs efteren livlig debatt, uppmanas den turkiska regeringen bl. a. att intensifierakampen mot tortyr och fortsätta sina strävanden mot fullständig politiskpluralism och iakttagande av de mänskliga rättigheterna, inkl. föreningsfrihet. Vid mötet besökte talmannen på inbjudan av församlingspresidenten. Ti)) de meruppmärksammade ämnena under mötet hörde internationell terrorism,öst-västrelatio-nerna, utvecklingsländernas skuldbörda och situationen iLibanon. I församlingens resolution om terrorism krävs sanktioner mot sådanastater som stöder terrorism och föreslås inrättandet av en särskild rådgivandegrupp på ministernivå samt ett informationscenter. har hållit två reguljäramöten. Vid aprilmötet löstes efter omröstning den segslitna frågan om Turkietskommande ordförandeskap i kommittén. Ordförandeskapet roterar halvårsvis i bokstavsordning,'men har stått över sin tur mot bakgrund av UU 1986/87:8 förhållandena ilandet. (inträder nu som ordförande efter höstmötet.) Vidarediskuterades frågan om terrorism; enighet rådde om att sammankalla enfackministerkonferens . Denna ägde rum varvidantogs ett gemensamt program mot terrorism med tyngdpunkten lagd på snabba ocheffektiva kanaler för samarbete mellan medlemsstater. Ett särskiltavsnitt tar upp hur missbruk av diplomatiska rätfigheter skall förhindras. Det avslutade höstmötet med ministerkommitténbekräftade besluten från konferensen. Därtill enades man om periodiskrapportering i frågan samt att studera möjligheterna att utsträcka samarbetetäven utanför Europarådskretseri. I motion 1985/86:U513 av m. fl. (vpk)hemställs 1. att riksdagenuttalar att och den. i alla sammanhang och iinternationella församlingar där vårt land är representerat arbetar för ettfördömande av den turkiska regimen och dess brott mot mänskliga rättigheter, 2. att riksdagenuttalar att de svenska representanterna för skilda politiska partier iEuroparådet bör arbeta för att den nuvarande turkiska delegationen fråntas sinafullmakter i rådet, 3. att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att begränsa kontakterna och utbytetinom skilda områden med så länge den nuvarande regimen har makten ilandet. Motionärerna anför att representanterna för den turkiskaregimen fått behålla sina platser i trots att de inte utsetts ifria och demokratiska val och trots att den turkiska regimen inte respekterarEuroparådets stadgar vad gäller mänskliga rättigheter. Motionärerna hänvisartill rapporter och uppgifter frän flyktingar, fackföreningsmedlemmar samtrepresentanter för olika etniska minoriteter, vilka vittnar om tiotusentalspolifiska fångar, politiska rättegångar, fortsatt tortyr, misshandel och andraövergrepp. Enligt motionärernas mening är det fråga om en olaglig regim somsöker dölja sig bakom en demokratisk fasad. Frågan om och har tidigare fleragånger behandlats av utskottet, senast i betänkandet UU 1985/86:13, I dettakonstaterades bl, a, att den svenska parlamentarikerdelegationen tillEuroparådet kritiskt följt utvecklingen i och noterat att vissaförbättringar skett, - Sedan antog detta betänkande harytterligare steg tagits i demokratisk,riktning i ; mycket återstår dockinnan landet kan kallas en fullvärdig demokrati. De drastiska inskränkningar i grundläggande fri- ochrätfigheter som genomfördes under militärens treåriga maktutövning präglarfortfarande i viss grad det turkiska samhället, trots återgången 1983 tillett civilt regeringsskick.I arvet efter militärregeringen ingår ett antal lagar som UU 1986/87:8 innebärbetydande inskränkningar i grundläggande fri- och rättigheter. Härtillkommer förbudet för de tidigare politiska ledarna (i tio. år) och för f. d.parlamentariker () att bedriva politisk verksamhet. exempel ärfackföreningarnas kraffigt beskurna möjligheter att fritt verka och ageratill förmån för sina medlemmar. Något samröre mellan fackliga organisationeroch politiska partier får inte äga rum. Vad gäller det turkiska parlamentet torde diskussionen därnumera kunna betecknas som friare och livligare, vilket också gäller debatten imassmedia. kvarstår förbudet att diskutera de förhållanden som leddefram till militärkuppen ; inte heller militärstyret 1980-1983 fårkritiseras. Det nu sittande parlamentet har inte tillkommit idemokratisk ordning. Vid de allmänna valen 1983 tilläts endast vissa partieroch politiker att delta. De fyllnadsval som förrättades i ärgenomfördes emellertid med deltagande av ett betydligt större antal partier.Kommunistiska partier är liksom muslimska fundamentalistiska organisationerinte tillåtna enligt konstitutionen. Avvecklingen av undantagslagarna har fortsatt. Militärasådana gäller i 5 av landets 67 provinser medan civilaundantagsbestämmelser förekommer i ytterligare 11. Undantagslagsfiftningen ärhuvudsakligen i kraft i landets sydöstra delar där den kurdiska befolkningen ärbosatt. Två uppmärksammade massrättegångar - den mot 59intellektuella som undertecknat ett upprop för mänskliga rättigheter och denmot Jehovas vittnen - har båda avslutats med frikännande. Rättegångarna mot denfackliga huvudorganisationen liksom mot fortsätter däremotännu. Vad gäller tortyr och liknande övergrepp har Amnesty Internationalnyligen i en rapport påpekat ett antal fall från så sent som slutet av förraåret. Ett stort antal dödsstraff har utdömts meninget har verkställts , Någon allmän amnesti har inteutfärdats trots internationella vädjanden; en ny lag har emellertid tillkommitom utökad villkorlig frigivning och om omvandling av dödsstraff till 30 årsfängelse. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att framsteggjorts i demokratiseringsprocessen i men att väsentliga inskränkningari grundläggande demokratiska fri- och rätfigheter alltjämt kvarstår, I motionen berörs även den anmälan mot som densvenska regeringen tillsammans med fyra andra länder gjorde inför deneuropeiska kommissionen för de mänskliga rättigheterna , Parallellt meden undersökning av de faktiska omständigheterna i mälet påbörjade kommissionenförlikningsförsök enligt Art, 28 b) i den europeiska konventionen pm demänskliga rättigheterna, träffades så en uppgörelse mellanTurkiet och de anmälande staterna, utfäste sig bl, a. att säkerställaatt tortyr inte skulle förekomma i landet och att det militära undantagstillståndetskulle hävas. - Uppgörelsen innebar inte att ansågs uppfylla de krav pådemokratisk ordning och respekt för mänskliga rättigheter som bl. a. ställs iEuroparådets stadga. Den innebar heller inte att iipphört med sinbevakning av utvecklingen i . Enligt vad som framgick av ett interpellationssvarav utrikesministern har , i UU 1986/87:8 enlighetmed uppgörelsen, avgivit tre skriftliga rapporter till kommissionenom vidtagna åtgärder. Kommissionen har också besökt . Senast den 1februari 1987 skall en slutrapport föreligga. Med anledning av denna rapportkan en slutlig bedömning göras av de demokratiska framstegen i , Detkan då också bli anledning att överväga eventuella initiativ som kan bidra fortsatt demokratisk utveckling i . Frågan om de turkiska ombudens fullmakter har vid fleratillfällen debatterats av efter deallmänna valen i . godkändes fullmakterna först efteren längre diskussion och omröstning. När fullmakter för nästa session presenteradesifrågasattes dessa åter, men godkändes sedermera efter omröstning. Meningarnaom den turkiska delegationens legitimitet har sålunda varit delade iförsamlingen, vilket också gällt de svenska delegaternas uppfattning. Desvenska ombuden i församlingen röstar var och en för sig efter egenövertygelse. utfärdar således inte någon instruktion till parlamentarikerdelegationen. Själva situationen i har länge varit föremål fören kritisk granskning och debatt i , särskilt i den parlamentariskaförsamlingen. När frågan senast behandlades där, , avlämnades -som framgått av redogörelsen ovan - två rapporter från det juridiska ochpolitiska utskottet. Församlingen uppmanade i en resolution den turkiskaregeringen att vidta ytterligare åtgärder för att intensifiera kampen mottortyr och förnedrande behandling och för att åstadkomma amnesti och påskyndaframstegen mot politisk pluralism. Utskottet har tagit del av den svenskaEuroparädsdelegationens och regeringens berättelser och konstaterar medtillfredsställelse att behandlat en rad frågor av centralpolitisk, ekonomisk, social, kulturell och rättslig betydelse. Utskottetnoterar med särskilt intresse de ansträng- ningar som pågår att skapa ett bättre och effektivare samarbete med EG på . ettsådant sätt att dubbelarbete undviks. Utskottet finner det angeläget attunderstryka att samarbetet bör utformas på ett sådant sätt att Europarådetsidentitet och särprägel kan bibehållas. Utskottet har därutöver ingen kommentar till berättelsernautan föreslår att de läggs till handlingarna. För svensk del har det traditionellt varit en angelägenuppgift att söka främja respekten för och medverka till internationellt skyddav de grundläggande rnänskliga fri- och rättigheterna. Detta ingår som encentral del i vår utrikespolitik med starkt stöd av en bred och engageradopinion. har försin del vid upprepade tillfällen understrukit att det framstår som både UU1986/87:8 en rättoch en plikt att reagera när de mänskliga rättigheterna kränks och att sådanabrott skall granskas och uppmärksammas varhelst de förekommer. Dettagäller självfallet också förhållandena i . Som framgått bl, a, av redogörelsenovan och av utskottets tidigare betänkanden har spelat ensärskilt aktiv roll vad gäller att krifiskt granska utvecklingen i i Enligt utskottets mening är det organ som ärbäst lämpat att nära följa situationen i och den fortsattademokratiseringsprocessen där, I denna organisation har såväl den svenskaparlamentarikerdelegationen som den varit mycket aktiv.Utskottet utgår från att man från svensk sida också fortsättningsvis noga ochkritiskt kommer att bevaka utvecklingen i och utnyttja de tillfällensom erbjuds till information och dialog med turkiska regeringsrepresentanteroch andra företrädare, både inom ramen för och i andra sammanhang.Som framgått av beskrivningen ovan återstår ännu mycket innan kan kallasen fullvärdig demokrati. Yrkande 1i motion U513 får därmed anses besvarat. Vad gäller fullmakterna för de turkiska ombuden iEuroparådets parlamentariska försatnling prövas dessa regelbundet och kan,beroende på utvecklingen, bli ifrågasatta även av församlingen. Dettahar framgått av redovisningen ovan. Av det anförda torde emellerfid ocksåframgå att saknar möjlighet att föreskriva hur de svenskarepresentanterna bör förhålla sig till de frågor som behandlas av församlingen.Inte heller ett allmänt uttalande av av det slag som föreslås imotionen skulle ligga i linje med svensk praxis för Europarådsarbetet, Yrkande2 i motionen avstyrks därmed. I motionen föreslås också att bör begränsakontakterna med så länge den nuvarande regimen har makten i landet. Utskottet vill med anledning härav göra det principiellapåpekandet att det inte är svensk praxis att med regeringsbeslut begränsapolitiska, ekonomiska och andra kontakter med ett land i syfte att markera någonviss uppfattning om förhållandena i landet. Det mycket speciella undantagetutgörs av det i flera avseenden unika fallet . Yrkande 3 i mofion U513avstyrks därmed. 1, att riksdagenförklarar mofion 1985/86:U513 yrkande 1 besvarat med vad utskottet anfört, 2, att riksdagenavslår motion 1985/86:U513 yrkande 2, res, 1 (vpk) 3, att riksdagenavslår motion 1985/86:U513 yrkande 3, res, 2 (vpk) 4, att riksdagenlägger till handjingarna a) redogörelsen /87:12 fränsvenska delegafionen vid parlamentariska (rådgivande) församlingrörande församlingsmötena under tiden april 1985-januari 1986 (37:e sessionen)och b) regeringens skrivelse 1986/87:59med redogörelse för verksamheten inom under år1985, den 2 december1986 ' UU 1986/87:8 Närvarande:Stig Alemyr (s), (), (), Axel (), (), (), (),(), (), (), GerdEngman (s), (), (), (vpk)och (). OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Vadgäller" och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följandelydelse: Motbakgrund av den information om förhållandena i som redovisats i detföregående står det helt klart att den nuvarande regimens representanter intebör beredas plats i . Den svenska saknar möjligheter attföreskriva hur de svenska representanterna bör förhålla sig till de frågor sombehandlas av församlingen. Som också framgått av utskottets redovisning har désvenska delegaterna skilda uppfattningar. bör genom ett uttalandestödja dem i den svenska delegationen som intar en kritisk attityd till förhållandenai och kräver en snabbare återgång till demokrati och respekt förmänskliga rättigheter, delsatt utskottets hemställan i moment 2 bort ha följande lydelse: attriksdagen med anledning av motion 1985/86:U513 yrkande 2 gör det uttalandeutskottet föreslår, 2, Begränsning av kontakterna med OswaldSöderqvist (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "avstyrks därmed" bort ha följande lydelse: Detfinns anledning och möjligheter att i vissa fall begränsa utbyte och kontaktermed en viss stat, vars politik på ett uppenbart sätt strider mot de värderingarsom är allmänt omfattade i vårt land. Detta har förekommit som markeringar vidflera tillfällen utan att för den skull en fullständig brytning genomförts.Turkiet är ett speciellt fall där upprörande brott har begåtts mot befolkningenav militären och senare dess olagligt tillsatta regering, bör på ettmer bestämt sätt reagera mot dessa förhållanden. Yrkande 3 i motionentillstyrks därmed: delsatt utskottets hemställan i moment 3 bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:U513 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om begränsning av kontakterna medTurkiet.