bet · GA01TU1 · 1986-12-31 00:00:00 — är ordningen förkontrollbesiktning av personbilar i allmänhet m.fl. fordon enligt 77 § FDK denatt fordonen skall kontrollbesiktigas en gång från det fordonen är tvåår gamla. I tre motioner önskar motionärerna att denna ordning skalländras. I motion 1985/86:T387 (fp) frågar sig motionärerna om vifår tillräcklig nytta av de resurser som går åt för kontrollbesiktningar avrelativt nya personbilar. Om man slopar den kontrollbesiktning som skall ägarum när bilarna är skulle, påpekar motionärerna, bilägarna kunnabesparas en utgift som inte kan anses motiverad av trafiksäkerhetskäl.Motionärerna begär förslag till nya bestämmelser om antalet kontrollbesiktningarför fordon. I motion 1985/86:T209 (m) begärs bl. a. en översyn avbestämmelserna om kontrollbesiktning som skall syfta till att den förstakontrollbesiktningen för fordon som inte används i yrkesmässig trafik och förfordon som inte körs exceptionellt mycket skall äga rum , den andraefter , varefter fordonen skall kontrollbesiktigas . a. att bilarna blir allt bättre, att försäljarnasgarantiåtaganden under särskilt har ökat och att bilägarnasköter sina bilar bättre. I motion 1985/86:T424 (m) framförs samma förslag. AB framhöll i ett yttrande tillkommunikationsdepartementet - över skrivelser angående ändrade tidsintervallmellan kontrollbesiktningarna m.m. - bl. a. att kontrollbesiktningarna avfordon har lett till en förbättring av den tekniska säkerhetsstandarden hosfordonsparken. Vidare hade kontrollbesiktningarna haft betydelse för attbegränsa olycksutvecklingen, lett till att bilarnas livslängd ökat samt haftbetydelse för att begränsa luftföroreningar och energiförbrukning. Bolagetframhöll också - med utgångspunkt i en kostnads-/nyttokalkyl grundad pådåvarande prisnivå - att det gällande kontrollbesiktningssystemet inte varnågon ekonomisk belastning för samhället. Det torde enligt bolaget i stället geicke obetydliga vinster. AB lät statens väg- ochtrafikinsfitut (VTI) genomföra en studie av kontrollbesiktningens effekter.Enligt bolaget visade studien att kontrollbesiktningen sannolikt hade svaratför den största delen av den tioprocentiga ökning av trafiksäkerheten sombedömdes ha uppnåtts . Härutöver hadekontrollbesiktningen gett effekter i form av bl. a. ökad livslängd hosfordonen, positiva återverkningar på fordonens och verkstadsarbetets kvalitetoch ökat säkerhetsmedvetande hos fordonsägarna. Motbakgrund av bl. a. ett förslag inom EG om att personbilar och lätta lastbilarförsta gången skall besiktigas senast under tredje året efter det att de TU1986/87:1 har tagitsi bruk, nästa gång under femte året och därefter - i likhet med vadsom föreslås i motionerna 1985/86:T209 (m) och 1985/86:T424 (m) - har ABSvensk påbörjat en analys av konsekvenserna av Om denna analys ger vid handen att man fråntrafiksäkerhetsmässig synpunkt kan acceptera att senarelägga den första kontrollbesiktningenhar utskottet inte något att erinra häremot. påresultat av analysen bör de här aktuella motionsyrkandena lämnas utan 2.6 Avgift för kontrollbesiktning i vissa fall Kontrollbesiktning av personbilar i allmänhet m. fl.fordon skall enligt 78 § FDK ske inom en för fordonet gällandeinställelsetermin, som består av en viss inställelsemånad som framgår avparagrafen samt de närmast föregående två och närmast följande tvåkalendermånaderna, dvs. Inställelsemånaden bestämsefter slutsiffran i bilens registreringsnummer. Enligt bestämmelser i förordningen (1985:790) omförrättningsavgifter för Aktiebolaget får avgiften för annankontrollbesiktning än efterkontroll av fordon, vars inställelsetermin består , höjas till vissa angivna belopp, om besiktningen görs efterutgången av inställelseterminens tredje månad, dvs. I motion 1985/86:T314 (m) framhålls bl. a. att ombilägaren i slutet av i inställelseterminen beställertid för kontrollbesiktning han ofta får beskedet att tid för denna besiktningkan erhållas först efter tremånadersperiodens slut och att förhöjd avgift dåutgår. Motionären anser att man rimligen inte kan begära av bilägaren att hanskall hålla reda på arbetsbelastningen hos och begär attordningen skall vara den att om tidsbeställning görs före tremånadersperiodensslut normal avgift skall tas ut för besiktningen. I det besiktningsunderlag, som före inställelseterminensbörjan sänds till bilägarna, anges bl. a. inställelsetiden och att förhöjdavgift utgår fr. o. m. den fjärde månaden av inställelsetiden. I besiktningsunderlagetuppmanas vidare bilägaren att ringa och beställa tid förkontrollbesiktning då han fått besiktningsunderlaget. Beställs tid för kontrollbesiktning inom rimlig tid föreinställelsemänadens utgång torde i de flesta fall kontrollbesiktningen ocksåkunna ske före utgången av denna. Det måste enligt utskottets mening accepteras att förhöjdavgift tas ut i sådana fall som avses i motionen för att man bl. a. skallundvika en anhopning av tidsbestållningar sent under inställelsemänaden. Från har under hand inhämtats attnär fordonsägare drabbas av förhöjd avgift och det med hänsyn tillomständigheterna inte anses skäligt att ta ut sådan avgift bolaget brukar lämnaekonomisk kompensation till fordonsägaren. Mot bakgrundav det anförda avstyrker utskottet motionen. 3Körkortsfrågor tu 1986/87:1 3.1 Åldersgräns för förande av moped Enligt 3 § KKL får moped föras endast av den som har fyllt15 år. 1 motion 1985/86:T266 (s) begärs att moped skall få förasfr.o.m. det år varunder föraren fyller . Motionären framhåller somolägenhet med nuvarande åldersgräns att den som fyller fårköra moped redan då medan en kamrat, som fyller 15 är först , fårvänta till nästa säsong. , ungdomsförbundet(MHF-Ungdom) har hos TSV hemställt om åtgärder för att införaobligatorisk mopedförarutbiklning i högstadium för 15-årsele-veroch därvid föreslagit att utbildningen skall förläggas till vårterminen iårskurs 8. Förbundet framhåller att därmed ställs krav på att moped skall fåföras fr. o. m. ingången av det kalenderår varunder eleverna fyller . FrånTSV:s sida har man ställt sig positiv till den föreslagna utbildningen ochutfäst sig att föra frågan vidare. Dä den i motionen upptagna frågan sålunda haraktualiserats i annan ordning bör motionen nu lämnas utan åtgärd av . 3.2 Körkort på prov, m. m. Även om körkortets giltighetstid formellt är begränsattill , är den praktiska giltigheten i princip livsvarig räknat från detkörkortet lämnades ut. Andelen personer i åldrarna i befolkningen ivärt land och andelen körkortshavare i befolkningen uppgick var för sig till ca14 % vid utgången av . Av antalet dödade och skadade bilförare och avantalet dödade och skadade motorcykelförare utgjorde emellertidpersoner i åldrarna resp. . I tre motioner vill motionärerna att körkortet till enbörjan skall var utfärdat på prov, vara interimistiskt eller vara provisoriskt.Körkortshavaren förutsätts skola "mogna" som förare. I motion 1985/86:T270 (s) begärs sålunda - mot bakgrund aven olycka som vållades av en ung körkortshavare - att man skall överväga attinföra körkort på prov under en . I motion 1985/86:T333 (c, fp) framhålls bl. a. att i Norgefär den som är ett körkort som är interimistiskt. Efter en prövotid av tväår och vidareutbildning i mörkerkörning och övning i körning i halka med proverhåller den som är ett slutligt körkort. Motionärerna begär attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna att ett införande avett interimistiskt körkort skulle ge en bättre förarutbildning som är koppladtill ökad mognad hos föraren. I motion 1985/86:T388 (c) begärs att körkortet skall varaprovisoriskt under t. ex. . Om körkortshavaren under dennatid framför bil "prickfritt" skall körkortet därefter bli slutligt. I enfjärde motion tas upp frågan om åtgärder för att öka de unga /87:1motorfordonsförarnas säkerhet i trafiken. I motion 1985/86:T387 (fp) anförssålunda bl. a. att riskerna för olyckor är störst för de yngre fordonsförarna() varför särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att öka ungdomarnastrafiksäkerhet. Motionärerna begär förslag till åtgärder för att minskaolycksriskerna för de yngsta motorfordonsförarna. Mot bakgrund av uppgifter som visade höga olycksrisker förnyblivna bilförare tog statens väg- och trafikinstitut (VTI) och () initiativ till bildandet av enarbetsgrupp med uppgift att undersöka vad som praktiskt kan göras för attutveckla den svenska förarutbildningen. Arbetsgruppen - i vilken ingickrepresentanter för initiativtagarna samt för - framlade år1984 rapporten debutanter - Förslag till bättre bilförarutbildning(VTI meddelande nr 404). Arbetsgruppen föreslog sammanfattningsvis 1) enförsöksverksamhet beträffande en integrering av trafikskoleutbildning ochprivatutbildning av förare så att utbildningarna systematiskt stödjer varandra,2) försök med att den teoretiska delen av förarprovet genomförs avtrafikskolor, 3) utredning av förutsättningarna för att införa en förarutbildningi två faser såsom gäller i samt 4) införande av en"nybörjarskylt" som föraren måste ha på fordonet under t. ex. de tvåförsta åren. knöts en sakkunnig tillkommunikationsdepartementet för att biträda med vissa frågor rörandebilförarutbildningen. I den sakkunniges arbete ingår bl. a. att studera i Norgegällande körkortskrav m. m., erfarenheterna därav samt hur de norska kraven m.m. skulle kunna överföras till svenska förhållanden. En rapport beräknasframläggas . I TSV:s till regeringen överlämnade trafiksäkerhetsprogram1986 framhålls också unga och/eller nya motorfordonsförare som ett väsentligtproblemområde för verksamheten i TS för samordning och planering. Det förtjänar här även nämnas att () genomför en kampanj somsyftar till att minska de unga förarnas andel i trafikolyckorna. Med hänsyn till de initiativ m. m. som enligt den ovanlämnade redogörelsen redan har tagits i frågor som berör motionsförslagentorde dessa kunna lämnas utan åtgärd av . 3.3 Återkallelse av körkort in. I motion 1985/86:T256 (c) framhålls bl. a. att bruket avnarkotika medför att bedömningsförmåga, reaktionsförmåga och andra psykiskafärdigheter för komplicerad verksamhet reduceras. Motionären anser därför attnarkotikamissbrukares körkort liksom deras licenser för "fordon,sprängning, vapen etc." bör dras in med tanke på säkerhetenför allmänheten och begär att konstaterat missbruk av narkotika skall leda tillindragning av körkort m. m. Av vad som omfattas av yrkandet faller inomtrafikutskottets beredningsområde frågor om körkort, om körkortstillstånd - somutgör förutsättning för att körkort skall fä utfärdas - samt om traktorkort. Narkotikamissbrukkan utgöra anledning fill att körkortsfillstånd, körkort /87:1 ochtraktorkort inte alls utfärdas. Har likväl körkort etc. utfärdats kan emellertidbruk av narkotika utgöra grund för återkallelse av körkort etc. Enligt 16§ punkt 5 KKL skall ett körkort återkallas om körkortshavaren på grund avopålitlighet i nykterhetshänseende ej bör ha körkort. förarbetena till bestämmelsen - som även avser .körkortstillstånd och traktorkort- faller även bruk av andra rusgivande medel än alkohol, t. ex. narkotika,under denna återkallelsepunkt. Vid återkallelse av körkort etc. skallspärrtid - som utgör hinder mot att utfärda nytt körkort etc. - på lägst en månad ochhögst bestämmas. Nägra gränsvärden för narkotikakoncentration i kroppenmotsvarande gränsvärdena i fråga om alkoholkoncentration i blodet finns inte.Forsknings- och utredningsverksamhet härom pågår emellertid. Det kan i dettasammanhang nämnas att statens väg- och trafikinstitut (VTI) i mars i åranordnade ett seminarium om läkemedel och trafik, varvid bl. a. frågan ommetoder för bestämning av drogsubstanser i kroppen behandlades. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen bör det häraktuella motionsyrkandet inte föranleda någon åtgärd av . Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att utredarenmed uppdrag att göra en översyn av vissa körkortsfrågor bl. a. skall undersökaförutsättningarna och formerna för omedelbara körkortsingripanden mot föraresom inte följer väsentliga trafikregler. förflyter ofta lång tidmellan en trafikförseelse och körkortsingripandet. 3.4 Traktorkort för 15-åringar Enligt 4 § första stycket KKL fär traktor som är förseddmed gummihjul eller motorredskap föras på väg endast av den som har körkort ellertraktorkort. Som nämnts i det föregående gäller enligt 29 § KKL att traktorkortfår utfärdas endast för den som har fyllt 16 är eller, om särskilda skälföreligger, för den som har fyllt . Fråga om utfärdande av traktorkortprövas enligt 54 § KKF av . I motion 1985/86:T405 (m) erinras om att det harförutsatts att villkoret för att en 15-åring skall få traktorkort skall varaatt sökanden är en lantbrukarson eller -dotter som behöver traktorkortet föratt hjälpa till på föräldragården. Motionären anser emellertid att en sådanbegränsning av de 15 åringar som kan få traktorkort är orimlig. Han pekar påatt barn till exempelvis en åkare han behöva traktorkort för att kunna få föraen lastmaskin som har klassats som traktor. Motionären begär att 29 § KKL skalländras sä att länsstyrelse fär möjlighet att utfärda traktorkort fill15-åringar med yrkesutövande föräldrar, vilka har behov av medhjälpare medtraktorkort, utan att föräldrarnas tillhörighet fill ett visst yrke spelar invid bedömningen. Utskottet redovisade med anledning av ett likartatmotionsyrkande i betänkande /86:1 (s. 14) förarbetena till bestämmelsen om att traktorkort får utfärdas till den som fyllt om särskilda skäl föreligger. Bestämmelsen har sitt ursprung vägtrafikförordning. ten avbestämmelsen förutsattes det att hemmavarande barn till jordbrukare TU1986/87:1 skulle kunna ifrågakomma till traktorkort med stöd av bestämmelsen menatt den skulle tillämpas restriktivt. Utskottet anser- i överensstämmelse med den meningutskottet framförde i ovannämnda betänkande - att möjligheten för 15-åringaratt erhålla traktorkort inte skall utsträckas utöver vad som sålunda harförutsatts. Utskottet avstyrker således motionen. I VMF har meddelats bestämmelser om anvisningar förtrafiken genom vägmärken, trafiksignaler och vägmarkeringar m. m. Enligt 83 §VMF äger TSV meddela ytterligare föreskrifter om vägmärken och andra anordningarenligt förordningen. Åtgärder i syfte att reducera antalet vägmärken vid vägaroch gator begärs i två motioner. 1 mofion 1985/86:T209 (m) anförs bl. a. att skyltningenvid vägarna har flera brister. Pä flera starkt trafikerade sträckor är det enligtmotionärerna på grund av att antalet vägmärken är alltför stort på alltförkorta sträckor t. ex. svårt att få en klar överblick. Motionärerna begär attvägmärkningen skall ses över med målsättning bl. a. att reducera antaletvägmärken, öka tydligheten och anpassa den svenska vägskyltningen tillinternationell praxis. I motion 1985/86:T421 (fp) begärs en översyn av gällandeordning med trafikskyltar med syfte att minska antalet skyltar och uppnåförenklingar och klarare riktlinjer. Motionärerna framhåller bl. a. att demånga trafikskyltarna blir alltmer svåröverskådliga. Vidare begärs i motionenmer enhetliga och förenklade bestämmelser för den lokala trafikregleringen.Motionärerna framhåller bl. a. att de fiesta trafikskyltarna finns i tätorter,där kommuner är väghållare, och att kommunerna har mycket varierande lokalatrafikföreskrifter. Det är, påpekar motionärerna, angeläget att få såenhetliga sådana föreskrifter som möjligt och att klarlägga om vissa skyltarverkligen är nödvändiga. Bestämmelserna i bygger bl. a. på internationelltsamarbete i fråga om bestämmelser om vägmärken m. m. I praktiken torde det varauteslutet att utforma det svenska vägutmärkningssystemet på ett sätt somavviker från internationellt antagna normer. Inom det rådande systemet finnsdet emellertid möjligheter till förenklingar och därmed till bl. I syfte att finna modeller för och lösningar på problemethur målet med färre vägmärken skall uppnås utan att trafiksäkerheten ochinformationen till trafikanterna äventyras påbörjade TSV i fjolutredningsprojektet vägmärken. Utredningsarbetet har inletts med eninventering av vägmärkesbeståndet i några kommuner som representerar olikakommuntyper. En sammanställning av uppgifter från inventeringen beräknas kommaatt framläggas under innevarande år. Förslag grundade på inventeringen ochöverväganden kring densamma kommer senare att presenteras. Utskottet vill understryka angelägenheten av att möjligheternatill förenk- /87:1 lingar av vägutmärkningssystemet tillvaratas. Detpåbörjade utredningsarbetet torde emellertid kunna tillgodose önskemålen imotionerna om en översyn av vägmärkningen i syfte att reducera antaletvägmärken m.m., varför motionsyrkandena härom torde kunna lämnas utan åtgärd avriksdagen. Det i motion 1985/86:T421 (fp) påpekade sambandet mellanlokala trafikföreskrifter och mängden av vägmärken uppmärksammades i kommunikationsdepartementetsbilaga till proposition 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m. m. Föredraganden pekade där (bil. 5. s. 20) på betydelsen av undviker alltför detaljerade lokala trafikföreskrifter och av attföreskrifterna avvägs så att man inte behöver göra flera utmärkningar på sammaplats eller på en kort vägsträcka. Sammanfattningsvis framhöll föredragandenatt det är väsentligt att de myndigheter som meddelar olika typer avtrafikföreskrifter beaktar konsekvenserna för vägutmärkningen av sina beslut.Utskottet vill understryka betydelsen av att så också sker. TSV verkar för att lokala trafikföreskrifter skall blienhetliga och har publicerat förebilder (s. k. mallar) för sådana sominformation för kommunerna. I en handbok med lösbladssystem benämnd Regler omvägmärken och trafik (RVT) - vilken utgör en revidering av tidigare handböckeroch för vilken de första lösbladen började utges - tar TSV ingrundregler i VTK, TSV:s föreskrifter, rekommendationer, exempel, tips samtmallar för lokala trafikföreskrifter i fråga om vägmärken m. m. TSV:s arbetemed mallar för ' lokala trafikföreskrifter m.m. torde tillgodose önskemålen imotion 1985/ 86:T241 (fp) om åtgärder för att bestämmelser för den lokalatrafikregleringen skall bli mer enhetliga och förenklade. Även yrkandet häromi motionen torde kunna lämnas utan åtgärd av . 5.1 Undersökning av samband mellan alkoholbruk hos ungabilförare och trafikolyckor I motion 1985/86:T384 (vpk) anförs bl. a. att man iFinland har funnit att nästan hälften av de bilförare som har druckit alkoholoch som har varit delaktiga i olyckor som har lett till personskador har variti åldrarna . Motionärerna frågar sig om alkoholbruk hos unga kan vara enav de bidragande orsakerna till den kraftigt ökade olycksfrekvensen ivårt land och begär forskning och analys kring frågan om samband mellan ungdom,alkohol och trafik. Under är 1985 polisrapporterades, som nämnts i detföregående, 15 929 vägtrafikolyckor med personskada vilket innebar en minskningav antalet olyckor jämfört med . Den åldersgrupp som utvisade den största förändringen iantalet dödade och skadade trafikanter var personer i åldrarna (- ). Uppgifter föreligger inte om antalet misstänktalkoholpåverkade trafikanter som var delaktiga i allvarliga vägtrafikolyckorunder . uppgifterfinns emellertid i , TU1986/87:1 som TSV har gett ut och som innehåller statistik ochsammanfattningar av undersökningar i fråga om alkoholens roll itrafikolyckorna. Skriften är avsedd att tjäna som underlag för lärare ochhandledare som vill informera om trafikolyckor där alkohol spelar en huvudroll. Av en sammanställning i skriften (s. 7) framgår attantalet misstänkt alkoholpåverkade trafikanter, som hade varit delaktiga ivägtrafikolyckor med dödlig utgång , uppgick till 745.Bland bilförarna var andelen personer i åldrarna , blandmotorcykelförarna , bland mopedförarna , bland cyklisterna ca 3 %och bland de gående . För att motverka att trafikolyckor inträffar som orsakasav alkoholpåverkade trafikanter arbetar samhället med olika medel såsomlagstiftning, trafikövervakning samt information om lagstiftningen och omalkoholens inverkan på människans prestationsförmåga. Denna information ges påmånga sätt och till olika grupper i samhället. Elever i ochgymnasiet informeras av myndigheter och av frivilliga organisationer. Itrafikskolor och för dem som fullgör värnpliktstjänstgöring bedrivs informationsverksamhet.Information till allmänheten sprids genom trycksaker och annonser, genom Anslagstavlani TV och på annat sätt. Om TSV:s och NTF:s informationsverksamhet m.m. kansärskilt följande nämnas. I TSV:s till regeringen överlämnade trafiksäkerhetsprogram1986 framhålls också trafiknykterhet som ett väsentligt problemområde förverksamheten i för samordning och planering. NTF skall enligt sin verksamhetsplan för åren 1986-1988bedriva en särskild informationskampanj under dessa år kring frågor omtrafiknykterhet. Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen finns detanledning räkna med att TSV, NTF och skolan m. fl. kommeratt låta frågornakring de unga, alkohol och trafik ha framträdande plats itrafiksäkerhetsarbetet. Härigenom tillgodoses syftet med motionen som därförkan lämnas utan åtgärd. 5.2 Undersökningarom orsaker till trafikolyckor I motion 1985/86:T222 (s) begärs undersökningar om orsakertill trafikolyckor och om möjligheterna att begränsa orsakerna, varvidKopparbergs län föreslås vara undersöknings- och försöksområde. Motionärernaframhåller att det i länet finns särskilda förutsättningar att studeratrafiksäkerhetsfrågor genom att länet som turistområde besöks avbilister som är ovana vid vinterförhållanden, genom att en omfattande pendlingtill och från arbetsplatser förekommer samt genom att många tungagodstransporter sker på vägarna. TSV har hos statens väg- och trafikinstitut (VTI) beställten utredning som avses ge en förklaringsmodell för trafikolyckor. Ett pilotprojekt inom utredningen skall avse delar av en av Europavägarna (E4), och därvid skall olycks- och skaderisker för olika vägstandardklasser och för olika årstider 25 Utredningsarbetet beräknas pågå . /87:1Utredningen tillgodoser enligt utskottets mening syftet med motionen. Den bördärför inte föranleda någon åtgärd av och avstyrks följaktligen. 5.3 Vägutbyggnadernas betydelse för en god miljö I motion 1985/86:T398 (s) framhålls angelägenheten av enhög takt i utbyggnaden och förbättringen av vägnätet. Dessa insatser ger, anförmofionärerna, en mycket god trafikekonomisk avkastning och bidrar effektivttill färre olyckor. Rätt insatta och utförda åtgärder ger också, anförmotionärerna vidare, positiva miljöeffekter. Motionärerna begär att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad som sålunda anförs i motionenom vägutbyggnadernas betydelse för en i vid mening god miljö. De miljöfrågor beträffande vägarna som har tagits upp imotionen - vars övriga yrkanden utskottet har behandlat i det föregående - ärfrågor om trafikmiljön från säkerhetssynpunkt och frågor om negativa effekterpå omgivningen från bilavgaser. När det gäller den förstnämnda miljöaspekten villutskottet erinra om att ett av delmål i fråga om väghållningen äratt verkets åtgärder skall medverka till en förbättrad trafikmiljö. När det gäller den sistnämnda miljöaspekten vill utskotteterinra om att jordbruksutskottet i ovannämnda ärende om skärptaavgasreningskrav för personbilar, m. m. uttalade att miljöaspekterna måstesärskilt beaktas i det arbete med vägplaner för tiden fram vilkavägverket stod i begrepp att påbörja (JoU 1985/86:11 s. 10). Av det anförda framgår att syftet med motionsyrkandet ärtillgodosett. Det bör därför inte föranleda någon åtgärd av ochavstyrks följaktligen. 5.4 Hänsyn till det internationella samarbetet vidlagstiftning på trafikområdet I motion 1985/86:T387 (fp) begärs även att större hänsyntill det internationella samarbetet för harmonisering av regler om trafik,fordon och vägmärken skall tas vid stiftandet av våra lagar m. m. om trafiketc. I motionen framhålls bl. a. betydelsen för fordonen och trafikanterna avatt olika länders bestämmelser är ensartade. Behovet av ensartade trafikregler för olika länder harväxt allteftersom trafikutbytet mellan länderna har ökat.