bet · GA01KrU12 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till allmän kulturverksamhet m. m. (prop.1986/87:100 bil. Utskottet behandlar i detta betänkande dels de förslag i proposition 1986/87:100 bilaga 10() som under huvudavsnittet F. Kulturverksamhet m. m.lagts fram under rubrikerna Allmän kulturverksamhet m. m. (anslag Fl-F 4) samtErsättningar och bidrag till konstnärer (anslag F5-F 9), dels motioner med anknytning till de angivna delarna avpropositionen och motioner som avser vissa övergripande kulturfrågor. I avsnittet om övergripandekulturfrågor behandlades bl. a. frågan om komplettering av de kulturpolitiskamålen. Utskottet kommer efter en utförlig diskussion fram till att det intefinns skäl förorda en sådan komplettering. I samma avsnitt föreslår utskottetmed anledning av ett antal motionsyrkanden att skall hemställa om enutredning med uppdrag att lägga fram förslag till den fortsatta utbyggnaden avdet statliga stödet till regional kulturverksamhet. En rad andra frågorbehandlas i samma avsnitt i betänkandet, bl. a. om sponsring och främjande avden svenska nationella kulturens utveckling. Med ett undantag - bidrag till -tillstyrker utskottet regeringens förslag i budgetpropositionen. Då det gällerden där föreslagna uppräkningen av visningsersättningen med 10 milj. kr.understryker utskottet med anledning av motioner starkt vikten av attanslagstillskottet används för ersättningar av en annan storleksordning än dennuvarande grundersättningen. Vid betänkandet har fogats ett stort antal reservationer,bl. a. då det gäller de kulturpolitiska målen och det statliga stödet tillregional kulturverksamhet. Innehållsförteckningen ger en översiktlig bild avvilka frågor som behandlas i reservationerna. 1 1986/87. ÅTTONDEHUVUDTITELN KrU 1986/87:12 Allmän kulturverksamhet m. m. I motion 1986/87:Kr210 av m.fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omnödvändigheten av den svenska nationella kulturens utveckling, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om en särskild kulturfond i enlighet med vad somanförs i motionen. 3. att riksdagensom sin meningger regeringen till känna att den föreslagna fonden skallanvändas för att främja den svenska nationella kulturens utveckling, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att sponsring inom kulturlivet ej börförekomma. I motion 1986/87:Kr236 av m.fl. (c) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförsrörande utveckling av statens anslag till kulturen och kulturens ekonomiskavillkor, 2. att riksdagenhos regeringen begär utredning och förslag om inrättande av en kultur- ochfolkrörelsefond baserad på delar av statens intäkter från spel och lotterier, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i mofionen anförsrörande höjd ambitionsnivå i fråga om inrättande av nya grundbelopp, 4. att riksdagenbeslutar bemyndiga regeringen eller myndighet regeringen bestämmer att efterprövning inleda en omfördelning av grundbelopp som avdelats till regionalaskådebanor till teater- och dansinstitutioner och fria teatergrupper, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförsrörande de Stockholmsbaserade statliga institutionernas ansvar för kulturliveti hela landet. I motion 1986/87:Kr245 av m. fl. (vpk) yrkasatt hos regeringen begär förslag om hur stödet till den regionalakulturverksamheten bör utformas med beaktande av vad somanförts i motionen. I motion 1986/87:Kr254 av () ochMargitta () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av statliga insatser i ochMalmö för institutioner inom kultursektorn. I motion 1986/87:Kr271 av m. fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tillsättandet av en statlig förhandlare för fördelning av kostnaderna för enny musikteater i . I mofioii1986/87:Kr298 av m. fl. (fp) yrkas, såvitt nu är i KrU1986/87:12 fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de kulturpolitiska målen bör kompletteras meddels ett krav på konstnärlig kvalitet, dels ett krav på rimliga arbetsvillkorför landets fritt arbetande konstnärer. I motion 1986/87:Kr315 av () yrkas - medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub829 - att beslutarbegära att regeringen utarbetar förslag till utökat kulturellt stöd för denSverige-finska minoriteten. I motion 1986/87:Kr316 av m. fl. (fp) yrkas,såvitt nu är i fråga, -med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:A490 - 1. att hos regeringen begär en översyn avfördelningen av grundbeloppen till institutionsteatrar, musikinstitutioner,orkestrar och museer, , 2. attriksdagen hos regeringen begär att vid ovanstående översyn särskilt beaktas vadsom i motionen anförs om . I motion 1986/87:Kr318 av m. fl. (m)yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerför fördelning av offentliga kulturstöd, . 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sponsring avkulturlivet, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att systemet med grundbidrag tillregionala institutioner bör ses över i syfte att stärka en regionalisering ochgarantera en väl fungerande kulturverksamhet i alla delar av landet. I motion 1986/87:Kr434 av m.fl. (s) yrkas,såvitt nu är i fråga, med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:A493 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förstärkta statliga resurser vid de kulturella institutio nerna i . De kulturpolitiska målen, m. m. Liksom har väckts motioner som innehåller yrkanden som avser eller harnära samband med de av fastställda målen för kulturpolitiken(prop. 1974:28, KrU 1974:15 s. 3 och 19-20, rskr. Enligt dessa målskall kulturpolitiken medverka till aft skyddayUrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skallkunna utnyttjas, ge människor möjligheter till egenskapande aktivitet och främja kontakt mellan människor. motverka kommersialismens negativaverkningar inom kulturområdet, KrU 1986/87:12 främja en decentralisering avverksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet, utformas med hänsyn till eftersattagruppers erfarenheter och behov, möjliggöra konstnärlig ochkulturell förnyelse, garantera att äldre tiders kulturtas till vara och levandegörs, främja ett utbyte av erfarenheteroch idéer inom kulturområdet över språk- och nationsgränserna. Sedan de sålunda preciserade målen för den svenska kulturpolitiken . fastställdes, har målen fått ett konkret innehåll genom bl. a. beslut i budgetsammanhang och genom särskilda reformer inom de flestakultursektorer. Frågor av här aktuellt slag tas upp i motioner frånsamtliga oppositionspartier. I motion Kr318 utvecklar företrädare för moderatasamlingspartiet sin syn på kulturpolitiken. Motionärerna erinrar om de ökademöjligheter som bl. a. den tekniska utvecklingen skapat för. den enskilde attta del av olika kulturyttringar och att svenska folkets satsningar på kulturaldrig varit så stora som . Motionärerna framhåller, då detgäller samhällets kulturinsatser, att samhället måste sträva efter att skapagoda arbetsmöjligheter för kulturskapare, att sprida kännedom och kunskap omvår kultur och vår kulturtradition till alla grupper i samhället, att vårdavårt kulturarv och skapa en kulturmiljö som kännetecknas av mångfald, frihetoch kvalitet. framhåller i motion Kr298 att konstnärligt ochannat kulturellt skapande är en lika vikfig förutsättning för ett öppet,decentraliserat samhälle som politisk yttrandefrihet. Ett fritt och vitaltkulturliv är nödvändigt för att ge oss stimulans och motverka de krafter somvill förleda människan till passivitet och rädsla. Delaktighet i kulturlivetstärker fantasi, känsla, tolerans, förståelse och glädje. Motionärernaframhåller vidare bl. a. att kulturpolitiken kom sent in i den allmännaoffentliga expansionen, men när reformarbetet väl hade påbörjats drevs det medkraft. Reformarbetet syftade till att de kulturpolitiska målen som alltjämtgäller skulle uppnås. stödde målen vid deras tillkomst. Målen stårsig också väl än . Målformuleringen bör enligt motionärerna kompletterasmed ett krav på konstnärlig kvalitet och ett krav på rimliga arbetsvillkor förlandets fritt arbetande konstnärer. diskuterar samhällets kulturpolitiskauppgifter i motion Kr236 men framställer inte något formellt yrkande i dettaavseende utan tar i första hand i här aktuellt avseende upp frågor om statensanslag till kulturen. I motionen erinras om att samhällets engagemang påkulturområdet tar sig många former. Särskilt framhålls att yttrandefrihet ochförsamlingsfrihet är grunden för en vital och levande kultur. Motionärernaanför att det är varken riktigt eller meningsfullt att försöka formuleragenerella doktriner om samhällets kulturuppgifter nu och . Stimulansi skilda former för att främja mångfald och variation i kulturyttringarna överhela landet blir därför samhällets främsta kulturpolitiska uppgift tillsammansmed åtgärder för att garantera yttrandefrihet och församlingsfrihet. kommunisterna tar i motion Kr210 upp enfråga som främst KrU 1986/87:12 rör det av de kulturpolitiska målen som rörkulturarvet. 'Denna motion behandlas senare i betänkandet. Enighet råder om de åtta kulturpolitiska mål sominledningsvis redovisats. Härutöver har i olika sammanhang, bl. a. motionsvägen,uttryckts önskemål om att ytterligare sådana mål skall fastställas eller att defastställda målen skall brytas ned i delmål i högre grad än vad som hittillsskett. I vissa fall har framställda krav om de kulturpolitiska målen reelltsett avsett frågan om hur dessa mål skall nås. Kraven har med andra ord avsettmera medel än mål. De fastställda kulturpolitiska målen är väl ägnade attäven i fortsättningen läggas till grund för kulturpolitiken och det finnsenligt utskottets mening inte skäl att ompröva målen. Utskottet är inte hellerberett att förorda att ytterligare kulturpolitiska mål fastställs. Det ärnaturligt att krav härom efter hand kommer fram och den omständigheten attytterligare mål inte formellt fastställs hindrar inte att vissa sådana kan varaallmänt accepterade som riktlinjer för kulturpolitiken. Detta gäller bl. a. ifråga om kravet att kulturpolitiken skall bygga på en kvalitetssträvan. Det är uppenbart att det också kan komma att finnas andramål för kulturpolitiken kring vilka en långtgående enighet kan föreligga. Enfortlöpande komplettering av de nu gällande åtta målen skulle emellertid enligtutskottets mening kunna uppfattas som om de mål som vid varje givet tillfälleformellt fastställts skulle ge en fullständig redovisning för de principer somgäller för kulturpolitiken. Detta skulle enligt utskottets mening varaolämpligt av det skälet att ett sådant system skulle vara ägnat att låsa fastutvecklingen. I linje med vad som ovan sagts och med vad utskottetframhållit, framstår det som naturligt att olika partier utifrån sinavärderingar kan ha olika uppfattningar om hur allade eftersträvade målen bästskall uppnås. Detta tar sig också uttryck i olika konkreta förslag om hurkulturlivet skall få de bästa förutsättningarna för fortsatt utveckling.Utskottet har anledning att ta ställning till åtskilliga sådana förslagvid behandlingen av kulturbudgeten eller av särpropositioner på kulturområdet. Även då det gäller förslag om hur de kulturpolitiska målenskall uppnås kan stor enighet råda. Detta gäller inte minst isådana fall där det med fog kan hävdas att ett genomförande av förslaget intebara är ett medel för att åstadkomma ett eller flera kulturpolitiska mål utanockså ett angeläget mål eller delmål. Exempel härpå år förslag om attkulturarbetarna skall tillförsäkras goda villkor. Till belysning av det sagdakan hänvisas till att det, i det kulturpolitiska mål som avseryttrandefriheten, anges att kulturpo litiken skall medverka till att skapareella förutsättningar för att yttrandefriheten skall kunna utnyttjas. Utskottet anser att motion Kr298 yrkande 1 och motionKr318 yrkande 1 får anses besvarade med det anförda. I den ovan nämnda motionen Kr210 från vänsterpartietkommunisterna framhålls - i likhet med vad som gjordes i en motsvarande motionförra året - flera yrkanden som syftar till att främja den svenska nationellakulturens utveckling. I detta sammanhang behandlas motionen, såvitt däri yrkasatt som sin mening skall ge regeringen till känna vissa synpunkter rörandenödvändigheten av en utveckling av denna kultur (yrkandet). KrU 1986/87:12Motionärerna erinrar om att det svenska samhället gått igenom en stor ochmycket snabb strukturomvandling och att detta bl. a. leder till att människornaför att känna trygghet i tillvaron söker finna ett sammanhang bakåt i tiden.Vårt kulturarv måste ses som ett led i en kontinuerlig kulturhistoriskutvecklingskedja som leder fram till våra dagars kultur. Motionärerna synesockså mena att den nuvarande kulturpolitiken inte beaktat det samband somenligt deras mening finns mellan kulturarvet och "gruppidentiteten ochdess klassmässiga aspekter". De nationella särdragen i vår kultur måste tastill vara vid satsningarna inom kultursektorn; satsar man obegränsat påen kommersiell masskultur, som förmedlar ett allmänt västerländskt ideal ochmed värderingarsom bl. a. syftartill att omvandla individen till konsumtions-j, faktor. I motionen framhålls också att efterkrigstidens materiella standardförbättringarför den svenska arbetarklassen inte följts av en alternativ kultursatsning,förenlig med arbetarklassens egna värderingar och ideologi. Den svenskaarbetarklassen har inte fått tillräckligt stöd för att utveckla sin , egenkultur och sina egna livsformer. Beträffande innehållet i övrigt imotionärernas motivering hänvisar utskottet till motionen. Liksom vidbehandlingen av den motion i ämnet som väcktes vill , , utskottethänvisa till att bland de kulturpolitiska målen ingår att kulturpolitikenskall garantera att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs. Somockså angetts ovan råder enighet om de övergripande målen för kulturpolitikenoch således även om målet rörande kulturarvet. Motionärernas förslag synesnärmast ha till syfte att detta mål skall betonas starkare än vad somhitintills skett och/eller att målet skall preciseras ytterligare, varvid enmöjlighet är att fastställa särskilda delmål. I överensstämmelse med vad utskottet anfört om de ovanbehandlade motionsyrkandena (Kr298 yrkande 1 och Kr318 yrkande 1) anserutskottet att de fastställda målen är väl ägnade att läggas till grund förkulturpolitiken, att det inte finns skäl att göra någon inbördes prioriteringmellan de olika målen och att olika partierutifrån sina värderingar kan ha olika uppfattningar om hur alla deeftersträvade målen bäst skall uppnås och att bedömningen i detta hänseende börgöras vid ställningstagandet till konkreta förslag. Utskottet anser med hänvisning till det anförda attmotionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd av . I detta sammanhang kan det också finnas skäl att i kortheterinra om . följande, som avser insatser och uttalanden rörande stärkandet avden svenska kulturen. Samhällets insatser inom kulturområdet är i enlighet medde kulturpolitiska målen inriktade på att konstnärliga uttrycksformer - såväl ispråkligt som i annat avseende - skall få stöd som motvikt till det som imotionen beskrivs som obegränsad kommersiell masskultur. Svenskämnet har fåtten förstärkt ställning på högstadiet; budgetproposition (bil. 10 s.17) framhölls att ämnet svenska utgör det kanske viktigaste instrumentet föratt förmedla vårt gemensamma kulturarv till'nya generationer. Efter beslutunder /85 ges det ut en särskild klassikerserie för skolan. 1sitt yttrande till över proposition 1984/85:199 omradio- och TV-sändningar i kabelnät uppehöll sig kulturutskottet ingående vidde kultur- och mediepolitiska effekterna av förslag i propositio- nen (seKrU 1984/85:6y s. 4-6): Utskottet framhöll därvid att när ny teknik KrU1986/87:12 - såsomsatelliter och kabelnät för ljudradio- och TV-sändningar - tas i bruk är detenligt utskottets uppfattning viktigt att de kulturpolitiska målen är vägledandeför planering och åtgärder. Utskottet ansåg vidare att det är av utomordentligbetydelse att den nationella kulturen inom landet som helhet och i deolika delarna av landet kan hävda sig. och dessansvar för hävdandet av den svenska kulturen vill utskottet hänvisa tillbehandlingen av propositionen om verksamhet m.m. (prop.1985/86:99, KrU 1985/86:21). Vad utskottet anfört i det föregående stämmer i alltväsentligt överens med vad som anfördes . Utskottet vill här tilläggaatt - enligt utskottets bedömning - intresset att värna om och främja densvenska nationella kulturen vuxit sig allt starkare. Utskottet vill härvidlagsärskilt peka på det starkt ökade intresset för att främja det svenska språket. I partimotion Kr236 från hävdas attstatsutgifterna för kullurändamål i förhållande till den totala statsbudgetensjunkit kraftigt /80, något som måste betyda bl. a. attkulturutbudet minskat och kulturarbetarnas villkor försämrats. Statens minskadeåtagande har också, menar motionärerna, medfört en kostnadsövervältring på kommunerna.Motionärerna vill få till stånd en ingående analys av kulturens ekonomiskavillkor i vårt land, en analys som bör ligga fill grund för formulering avlångsiktiga handlingslinjer. Därvid bör ingående prövas möjligheterna att finnakompletterande finansieringskällor för kulturen. Motionärerna vill också attdet fastställs ett kulturellt enprocentsmål för . Med anledning av motion Kr236 i här aktuell del (yrkande1) vill utskottet anföra följande. Utskottet delar motionärernas uppfattning så till vida attdet är utomordentligt viktigt att det sker en kartläggning och utvärdering avgjorda insatser på kulturområdet och att slutsatser för framtiden dras av vadsom därvid kommer fram. Detta ställningstagande står helt i överensstämmelsemed den inställning utskottet gett uttryck för då under tidigareår begärt en utvärdering av kulturpolitiska beslut (se KrU 1983/84:18s. 9-11, KrU 1984/85:16 s: 6-7 och KrU 1985/86:18 s. 7-9). Som utskottetframhöll (s. 8 i sistnämnda betänkande) kan man räkna med att inomolika delar av kultursektorn särskilda utredningsuppdrag i syfte bl. a. attgjorda insatser skall utvärderas kommer att ges av regeringen och attöversynsprojekt bl. a. av kommer att initieras. Sådanutredningsverksamhet kan liksom hitintills läggas till grund för delreformeroch ge stoff till den fortgående kulturpolitiska debatten, anförde utskottetvidare. Utskottet utvecklade sina synpunkter ytterligare underhänvisning till resultatet av den s.k. . Då det däremot gäller motionärernas slutsatser omanslagsutvecklingen på kulturområdet och om behovet och lämpligheten av ettriksdagsinitiativ i här aktuellt avseende har utskottet en uppfattning somavviker från motionärernas. publicerade enöversikt rörande reformer och anslagsutveckling på kulturområdet1960/61-1985/86. ningsmannenhar med anledning av innehållet i motion Kr236 följt upp KrU 1986/87:12 utredningenoch gjort beräkningar som visar att om man bortser från statsskuldräntornade statliga kulturanslagen mellan budgetåren 1980/81 och 1986/87ökat från till av statsbudgeten. motionentorde, som framgår av en promemoria av utredningsmannen, hänsyninte ha tagits till att kulturanslag under /87 beviljats även efterförslag under andra littera inom departementsorganisationen än budgetåret1980/81. Utskottet anser således att det väl kan hävdas att statsmakternaunder gett kultursektorn ökade resurser. Vad som anförs i motionen aktualiserar frågan om enförbättrad kulturstatistik såväl då det gäller statens och primär- ochlandstingskommunernas insatser som i andra avseenden, exempelvis beträffandekulturarbetarnas villkor. Som framgår av årets budgetproposition finns detemellertid skäl räkna med att utan något riksdagsinitiativ en avsevärdförbättring av kulturstatistiken skall kunna komma till stånd inom en näraframtid. Det föreslås att en besparing på . görs i anslaget tillstatens kulturråd för /88 och att medlen skall användas för attförbättra statistikförsörjningen på kulturområdet. Civilministern lägger framförslag om förbättring av kultur- och mediestatistik (bil. 15 s. 44).Civilministern anser det angeläget att den reguljära statistikproduktionen inomnämnda område förbättras. Det föreslås att produktionen skall omfatta utöverbefintlig statistik om bibliotek och studieförbund bl. a. samhällets utgifterför kultur, kommunala kulturutgifter, översiktlig massmediestatistik ochmusei-statistik. Civilministern ansluter sig till vad SCB anfört om behovet avutvecklingsarbetet för en kultur- och medieinriktad individstatistik. Hanframhåller därutöver behovet av utvecklingsarbete för statistik på vissaområden, nämligen bl. a. kulturarbetarnas förhållanden (SCB i samråd medkonstnärsnämnden och konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd KLYS) och musik. Påbörjandet av en kulturstatistisk databas ingår också iutvecklingsarbetet. Kulturministern framhåller att i fortsättningen börkulturrådet i första hand svara för teater- och dansstatistik samt somframgår av det ovan nämnda delta i arbetet med statistiken om samhälletskulturutgifter (bil. 10 s. 334). Utskottet vill också nämna att det kommer attpubliceras en kulturstatistisk översiktspublikation, som motsvarar den år 1981utgivna publikafionen Kulturstatistik: verksamhet, ekonomi, kulturvanor1960-1979. Ett bifall till regeringens förslag om förbättradkulturstatistik synes vara väl ägnat att tillgodose det behov som finns påområdet. I den mån motionen syftar till en bedömning avresursfrågor på kulturområdet vill utskottet framhålla att dessa i första handfår prövas i budgetsammanhang. I det följande behandlar utskottet frågor omsponsring och kulturfonder. Vad utskottet anfört i det föregående leder enligtutskottets mening till slutsatsen att motionsyrkandet bör avstyrkas (Kr236yrkande 1). Fördelningenav offentligt kulturstöd KrU 1986/87:12 Företrädare för moderata samlingspartiet vill attriksdagen skall göra ett uttalande av innehåll att många självständiga organbör fördela offentligt kulturstöd (motion Kr318 yrkande 3). Först om så sker,menar motionärerna, skapas garantier för att skiftande värderingar ochambitioner kan göra sig gällande och att kulturskaparna får ökad frihet. Utskottet vill framhålla att yrkandet har nära samband medkrav i motionen om att uppgifter skall överflyttas till andraorgan. Detta krav behandlas senare i detta betänkande (p. Utskottet erinrar om att en rad självständiga organ svararför fördelningen av offentligt kulturstöd. Stöd utgår från såväl stat somlandsting och kommuner. Det statliga kulturstödet fördelas inte bara avkulturrådet utan även av en rad andra myndigheter och organ, bland demkonstnärsnämnden, , och . Utskottetavstyrker motionen i här aktuell del. Stadigt stöd tdl regional kulturverksamhet, m. m. Kulturpolitiken skall enligt de kulturpolitiskr. målenfrämja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner momkulturområdet. Den skall vidare bl. a. utformas med hänsyn till eftersattagruppers erfarenheter och behov. Till regionala och lokala teater-, dans- ochmusikinstitutioner samt till regionala museer och regionala bibliotek utgårstöd i form av bidrag till ett antal grundbelopp. fastställer dettotala antalet grundbelopp för resp. ändamål. Fördelningen på institutionergörs av . I enlighet med principbeslut hösten 1984skall huvuddelen av verksamheten vid regionmusiken och Rikskonserter överförastill landstingen fr. o. m. . Den regionalakulturminnesvården har en organisation med lånsantikvarier knutnatill länsstyrelserna. Regeringen har förelagt proposition1986/87:97 om de centrala museernas uppgifter och ansvar.