bet · GA01BoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — En mera naturlig ordninghade varit att regeringen - såsom dåvarande bostadsministern gjorde 1976 hadelämnat sin syn på frågan och att ett beslut om den centralabostadspolitiska administrationens utformning fattats först sedan riksdagenhaft tillfälle att penetrera frågan. Enligt utskottets uppfattning måste detnämligen anses både rimligt och väl motiverat att överväganden iärendet får vägas in. Utskottetfinner det sålunda lämpligt att i sak granskar förslaget omsammanläggning. Motiven för en sammanslagning sådana de redovisas ipropositionen ger inte belägg för den där framförda uppfattningen att enrationalisering och samordning av verksamheten skulle uppnås genom ensammanslagning. Av den ytterst kortfattade beskrivningen i propositionenframgår inte närmare vilka uppgifter den föreslagna myndigheten skulle få. Däremotskulle, som också framhålls i motion Bol 11 (fp), en sammanslagning innebäraett en myndighet, , som är en sektorsmyndighet skulle läggassamman med en annan, planverket, som har ett övergripande ansvar för frågor somavser fysisk planering och byggnadsväsen. Av principiellt intresse i dettasammanhang är hur planväsendet skall kunna inta en neutral ställning tillbostadsförsörjningsfrågorna. I den fysiska planeringen uppkommer inte sällankonflikter mellan bostadssektorn och andra sektorer i markanvändningsfrågor.Hur skall sådana situationer mötas i ett sammanslaget verk? Ensammanslagning av och planverket skulle bl. a. innebära attmycket olikartade verksamheter förenas i ett verk. Som exempel kan nämnas å enasidan kreditmarknadsproblem, låneavisering, pantvårdsfrågor,bostadsbidragsregler, särskilda gruppers bostadsbehov och å andra sidan frågorom utbyggnad av älvar eller utnyttjande av kuster eller fiällvärld i samband medfysisk planering. I regeringens bostadsproposition diskuteras inte desvårigheter som möter då man skall förena så skilda verksamheter i en och sammamyndighet. Detblir alltså en stor och splittrad central byråkratisk organisation somuppkommer vid en sammanslagning. I ett sådant verk med så många arbetsuppgifter finns storrisk för kompromisser i många frågor. sin tur till attunderlaget för offentlig debatt försvagas. Detta måste ses som särskiltallvarligt i frågor som berör medborgarna i så hög grad som bostadspolitik ochfysisk planering. Iett sammanslaget verk kommer inte bostadspolitiken att kunna ges samma tyngdsom . Risken är dessutom alldeles uppenbar att bostadspolitiska synpunkterinte kan komma att förmedlas lika renodlat till länsnivån. Avvad nu anförts framgår att det inte finns tillräckliga skäl för att mot bakgrund av den kortfattade redovisningen i propositionen godkän- 55 na vad där anförts om ensammanslagning av och plan- BoU1986/87: 7 verket. Avslagsyrkandeti motion Bol 11 (m) yrkande 14 bör vinna bifall. Beslut bör inte nufattas om en sammanslagning. Utskottet förutsätter att eftersedvanligt utredningsförfarande föreläggs eventuella förslag om denbostadspolitiska administrationen. Det i kommunisternaspartimotion Bol 16 yrkande 5 framförda yrkandet om utredning innan beslutfattats får i allt väsenfligt anses tillgodosett med vad utskottet nu anfört. delsutskottet under 31 bort hemställa 31.beträffande riktlinjerna för den bostadspolitiska administrationen att med bifalltill motion 1986/87: Bol 11 yrkande 14 och med anledning av motion 1986/87: Bol16 yrkande 5 avslår regeringens förslag. 27 Riktlinjerna för den bostadspolitiska administrationen(mom. 31) ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 30 som börjar "Som anförs" ochslutar "till känna" bort lyda: Somanförs i kommunisternas partimotion Bol 16 förefaller förslageti propositionen om en sammanläggning av statens planverk och bostadsstyrelsenvara ganska dåligt underbyggt. Det är svårt att se fördelarna med en sådansammanslagning vare sig bostadspolitiskt eller. Man får ettintryck av att man här börjat i fel ända, dvs. först bestämt sig för ensammanläggning innan man utrett frågan om uppgifterna och konsekvenserna.Uppgifterna för de båda verken är mycket olika, och de motiv som åberopadesvid inrättande av plaiiverket som fristående organ för sedankvarstår i huvudsak och har förstärkts bl. a. med tanke på den nyaplan- och bygglagen (PBL) och naturresurslagen (NRL). Det är enligt utskottetsmening viktigt att framhålla att en omorganisation inte får leda till attmöjligheterna att bedriva en bostadspolitik med social inriktning försvåras.Det är också viktigt att länsorganens och kommunernas kontakter i fråga ombostadsförsörjning och samhällsplanering, låneärenden m. m. inte försämrasgenom en starkt centraliserad byråkratisk organisation, som kan bli resultatetav den föreslagna sammanslagningen. Innanfrågan om en sammanläggning avgörs bör i vart fall en ordentlig utredning komma till stånd för att närmare belysa organisation och arbets uppgifter samt effekterna av en sådan åtgärd. Utskottet instämmer med vad i kommunisternas partimotion Bol 16 yrkande 5 föresla gits om en utredning av frågan. bör som sin mening ge regering en till känna vad utskottet nu anfört. Motion Bol 11 (m) yrkande 14 om att en sammanläggning över huvud taget inte skall komma till stånd bör inte 56 nu vinna riksdagensbifall. Frågan får avgöras när resultatet av den föror- BoU 1986/87: 7 dadeutredningen föreligger. delsutskottet under 31 bort hemställa 31.beträffande riktlinjer för den bostadspolitiska administrationen att med bifalltill motion 1986/87: Bol 16 yrkande 5 och med anledning av motion 1986/87: Bol11 yrkande 14 samt med avslag på regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 28 Avsättningar till konsolideringsfond m. m. (mom. 33 och 34) ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 32 som börjar "Riksdagenbeslöt" och slutar "avstyrks följaktligen" bort lyda: Redannär kravet på avsättning till konsolideringsfonder infördes (BoU 1983/84:11) riktades invändningar mot det från vpk. Avsättningarna verkar hyreshöjandeför hyresgästerna i många allmännyttiga företag. Genom bruksvärdeprövningenblir följden en allmän press uppåt på hyrorna. a. har givit uttryck för en liknande uppfattning. Efter införandethar utformningen av fondkravet ändrats två gånger (BoU 1984/85:8 ochBoU 1985/86:.1). I samband därmed har i reservationer (vpk) hävdats att ävenregeringen tydligen insett att fondkravet verkar hyreshöjande. Utskottetdelar vad i dessa reservationer framhållits. Fondkravet bör avskaffas. Utskottetföreslår att bifalla kommunisternas partimotion Bol 16yrkande 4. Regeringens förslag om ändring i fondkravet samt förslaget i motionBol 19 (m) yrkande 7 d avstyrks med hänvisning till det nu anförda. delsutskottet under 33 och 34 bort hemställa 33och 34. beträffande avsättningar till konsolideringsfond m. m. att riksdagenmed bifall till motion 1986/87: Bol 16 yrkande 4 med avslag på regeringensförslag samt motion 1986/87: Bol 19 yrkande 7 d som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 29 Beräkningen av konsolideringsfondens storlek (mom. 34) RolfDahlberg, och (alla m) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 32 som börjar "På de" ochslutar "avstyrks följaktligen" bort lyda: Somanförs i motion Bol 19 (m) har de allmännyttiga bostadsföretagen generellt sett en för låg andel eget kapital. Detta medför risk för att kommunen kan behöva skjuta till skattemedel för att klara likviditetspå frestningar. I realiteten subventioneras de hyresgäster som bor i allmän- 57 nyttan ofta av övrigaboende i kommunen. Detta är fel. Ett krav pä BoU 1986/87: 7 allmännyttigabostadsföretag måste vara att de bygger upp ett tillfredsställande egetkapital. Detta har uttalat (BoU 1983/ 84: 13) närfondkravet beslöts. Detnu föreliggande regeringsförslaget innebär alltså att fondkravet skall minskasså att inte hela det fastighetskapital som de allmännyttiga bostadsföretagenäger skall läggas till grund för beräkningen av fondens storlek. Detrelativt blygsamma fondkravet bör inte urholkas ytterligare. De regler somgällde när kravet infördes bör gälla fr. o. m. . Riksdagenbör med anledning av motion Bol 19 (m) som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Regeringens förslag avstyrks. delsutskottet under 34 bort hemställa 34. beträffandeberäkningen av konsotideringsfondens storlek att med anledning av motion 1986/87: Bol 19 yrkande 7 d och med avslag på regeringens förslag som sin mening ger regering en till känna vad utskottet anfört, 30 Låneandel för kooperativ hyresrätt (mom. 35) RolfDahlberg (m), (), (), () och () anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 32 som böljar "Med hänvisning"och slutar "Bol 19 (m) yrkande 7 e" bort lyda: Utskottethar i betänkandet BoU 1986/87: 6 avstyrkt ett regeringsförslag om enförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Skäl saknas därför att i sakbehandla vad i den nu aktuella propositionen förordats om låneandel förbostäder som upplåts med kooperativ hyresrätt. Meddet anförda tillstyrker utskottet motionerna Bol 11 (fp) och Bol 19 (m). delsutskottet under 35 bort hemställa 35. beträffandelåneandel för kooperativ hyresrätt att med bifalltill motionerna 1986/87: Bol 11 yrkande 16 och 1986/87: Bol 19 yrkande 7 eavslår regeringens förslag, 31 Avvecklingen av prioriteringssystemet (mom. 37, motiveringen) (), (), (), (), (), () och () anseratt den del av utskottets betänkande på s. 34 som börjar "Emellertidfinns" och slutar "lagsfiftningens utformning" bort utgå. Särskildayttranden BoUi986/87:7 1 Avveckling av prioriteringssystemet förbostadsobligationer (), (), (), (), (), () och () anför: Somframgår av betänkandet (avsnitt 5.5.2) upphörde den allmänna placeringspliktenför bostadsobligationer . Innebörden härav redovisas i detovan nämnda avsnittet. a. ställt oss bakom att, för (), vid övergången från den "gamla" till den "nya"finansieringsordningen vissa regler får tillämpas. Behov av dennaövergångsvisa reglering kunde rimligen inte förutses i samband med riksdagensbeslut (BoU 1983/84: 28) om att inrätta . Representanterför m, fp och c i bostadsutskottet har vid samtliga tillfällen när riksdagenhaft att behandla frågan om att ett särskilt statsägt kreditaktiebolag skulleanförtros uppgifterna att låna upp de medel som behövs för den statligabostadslångivningen motsatt sig att så skulle ske. Bl.a. har i reservationer till betänkanden från civilutskottet och bostadsutskottet(se bl. a. CU 1982/83: 26 s. 6 och 7 och BoU 1983/84: 28 s. 7 och 8) framförtsatt bostadsfinansieringssystemet i grunden borde ges en annan utformning. Efteratt ha konstaterat att toppfinansieringen inom ramen för ettkreditgarantisystem borde överlåtas till bottenlåneinstituten anfördes år 1984i den åsyftade reservationen till det sistnämnda betänkandet följande. Detkan i detta sammanhang erinras om att bostadslånekommittén konstaterat att detär möjligt att konstruera ett kreditgarantisystem samt att de då aktuellalåneformerna som administrerades av bostadsverket kunde ha formen avgarantilån. Sedan kommittén avgav sitt betänkande har inga avgörandeomständigheter inträffat som innebär att det finns anledning ändra dennauppfattning. Tvärtom har vad därefter inträffat och som påverkar det nuaktuella ärendet snarare stärkt utskottet i uppfattningen att ettkreditgarantisystem administrerat av bottenlåneinstituten är att föredraframför den ordning som förordas i propositionen. Förutomatt det såväl ur låntagarens som långivarens synvinkel är en fördel om topp-och bottenfinansieringen kan ligga hos samma institut bör särskilt noteras attbostadsinstituten tillagts uppgiften att för vissa ändamål lämna oprioriteradelån; lån som ligger ovanför det statliga bostadslånet. Inom ramen för ettkreditgarantisystem skulle avsevärda förenklingar vara att vinna jämfört medden nuvarande ordningen eller jämfört med det system som förordas ipropositionen. Det bör dessutom tilläggas att till-läggsbelåningen av detexisterande fastighetsbeståndet kan väntas bli en viktig del avseendebostadssektorns finansiering. Detkan vidare med fog hävdas att bottenlåneinstituten har nödvändig kapacitet attadministrera ett kreditgarantisystem. är ju bottenlåneinstitutenlångivare i princip till alla som får statliga bostadslån. Det finns också anledningförmoda att statens nuvarande subventioner o till bostadsbyggandekommer att minska, något som kan innebära att gränsen mellan bottenlånoch topplån inte kommer att vara lika tydlig som BoU 1986/87: 7 . Detkan då vara motiverat att bostadsinstituten svarar för hela finansieringen. Ensådan utveckling skulle underlättas om förslaget om ett kreditgarantisystemförverkligades. den nu refererade reservationen anfördes har förstärkts genom olika beslutsom fattats sedan reservationen skrevs. Det senaste, men förhoppningsvis ochtroligen inte det sista förslaget, när det gäller att förenkla och anpassabostadsfinansieringen till den "ordinarie" kreditmarknaden är alltsåbeslutet att inte förlänga den allmänna placeringsplikten. Våruppfattning om hur statens administration beträffande bostadsfinansieringenskall utformas står kvar. I detta system finns inte anledning att ha ettsärskilt statsägt kreditaktiebolag. som inte borde ha inrättats böravskaffas. Vi kommer i motioner under allmänna motionstiden att lägga framförslag härom. 2 Inriktningen av bostadsförnyelsen m. m. (vpk) anför: Ensocial inriktning av bostadsförnyelsen Somframhålls i kommunisternas partimotion Bol 16 är ett av syftenamed bostadsförbättringsprogrammet att stärka möjligheterna för äldre människoratt bo kvar i sin egen bostad. Utvärderingen av programmet visar emellertid attdetta väsentliga syfte inte har beaktats i tillräcklig utsträckning. Det ärsålunda alltför vanligt att människor i samband med ombyggnad har tvingats attflytta för gott från den bostad som de bott i under åtskilliga år. Inte minstför äldre människor kan detta få allvariiga konsekvenser. Deras socialakontaktnät bryts upp, och den isolering som många gamla lider av riskerar attöka ytterligare. En för såväl den enskilde som samhället allvarlig följd häravär att behoven av omsorg och vård kan komma att öka efter en ombyggnadsprocess.Det finns enligt min mening mot bakgrund härav anledning att ytterligare betonade sociala effekterna av bostadsförbättringsverksamheten. nu föreliggande propositionen läggs fram förslag som enligt min bedömningtorde kunna medverka till att bostadsförnyelsen ges en mera social inriktningän den haft. Det gäller i första hand förslaget om ett ökathyresgästinflytande, men även i viss män förslaget om en kvarboendegaranti.Mot bakgrund av de åtgärder som trots allt vidtas har jag nu avstått från attföra vidare förslaget i kommunisternas partimotion Bol 16 ombostadsförnyelsens inriktning. Om de vidtagna åtgärderna inte visar sigtillräckliga avser dock kommunisterna att återkomma i frågan. Hyresgästyttrandesom villkor för ombyggnadslån Detär enligt min mening bra att regeringen nu föreslår att statliga ombygg nadslån skall lämnas endast om hyresgästorganisation tillstyrker detta. Dettainnebär ett slags hyresgästveto mot onödiga och icke varsamma BoU 1986/87: 7ombyggnadsätgärder, vilket mot bakgrund av de senaste årens erfarenhe ter ärsynnerligen befogat. Mindre bra är enligt min mening den möjlighet förfastighetsägare att utföra omfattande ombyggnadsarbeten mot hyresgästernasvilja som ligger i formuleringen "om ombyggnaden skulle blifastighetsekonomiskt oförsvarbar". Jag förutsätter här att hyresgästernahar "besvärsrätt" så att inte eftersatt underhåll och andraförsummelser från fastighetsägare kan berättiga till lån och bidrag. Det som i propositionen rubriceras som"hyresrabatter" borde enligt min mening i stället kallas"tillfälliga byggbidrag", eftersom bidraget inte förenas med någotkrav om att hyrorna sänks. Bidraget kan kanske underlätta igångsättningen avnågra objekt medan andra troligen ändå inte kommer till stånd då de blir fördyra. Tyvärr kommer den i propositionen uttalade förhoppningen om stimulans förbyggande av små och medelstora lägenheter, som kan efterfrågas av ungdomar ochinvandrare, knappast att bli resultatet. Hyrorna kommer alltjämt att blialldeles för höga. Även beträffande dessa rabatter bör det enligt min meningövervägas om de inte, i likhet med vad kommunisterna förordatavseende kvarboendegarantin, bör utgå endast till allmännyttiga bostadsföretagoch till folkrörelsekooperativa bostadsrättsföretag. kommunisternaavser därför att återkomma till i denna fråga. Rambegränsningar av byggandet m. m. När det gäller förslagen till rambegränsningar avbyggandet och till räntestöd för förbättring av bostäder och påvissa orter för att förhindra en del kontors- och hotellbyggande delar jag istort regeringens synpunkter. Likaså när det gäller begränsningar för företagenmed avseende på användningen av investeringsfonder till sådant byggande.Viktigt är emellertid att uppmärksamma att rambegränsningar för stöd- ochstyråtgärder från bl. a. länsbostads- och länsarbetsnämnder kan behövas istort sett över hela landet för att styra ekonomiska resurser och arbetskrafttill i första hand bostadsbyggandet. Avveckling av prioriteringssystemet förbostadsobligationer Jag har ställt mig bakom vad utskottet anfört irubricerade fråga men vill betona vad i betänkandet framförs om vikten av attregeringen noga följer utvecklingen avseende kapitalkostnaderna närprioriteringssystemet avvecklas. Utskottet förutsätter att de ökaderäntekostnaderna i rimlig omfattning kommer att finansieras inomräntebidragssystemet. Huruvida regeringen verkligen kommer med förslag om att såskall ske kan bedömas först när budgetpropositionen avlämnas till . Om regeringen inte förelägger ett förslag om anslag till räntebidrag i linje med vad utskottet ovan förutsatt finns alltså starka "' skäl för att ökaanslaget i avsikt att undvika att ökade kapital- BoU 1986/87: 7 kostnaderför bostadsföretagen m. fl. och därmed ökade boendekostnader blir följden avavprioriteringen. Om regeringen inte lägger fram ett sådant förslag finnsanledning att motionera i frågan. Isammanhanget finns anledning erinra om vad i en reservation (vpk) tillbetänkandet BoU 1985/86: 10 anförts om grunderna för att bestämma den statligaräntan för befintliga bostadslån. I reservationen konstateras att den nyaordningen för bestämmande av denna ränta innebar en inte godtagbar"anpassning" till den s. k. marknadsräntan och därmed till enhögräntepo-lifik. yttrande 1986/87:7 y över proposition 1986/87:48 om bostadspolitikenjämtemotioner BoU 1986/87: 7 Bilaga 1 Bostadsutskottethar berett tillfälle att yttra sig över proposition1986/87:48 om bostadspolifiken jämte följdmofionerna 1986/ 87:Bolll av ErlingBager m.fl. (fp), 1986/87:Boll2 av m.fl. (c), 1986/87:Boll5 av LarsWerner m. fl. (vpk) och 1986/87:Boll9 av m.fl. (m), såvitt rörfrågan om uppskattningen av de kostnader förslagen i propositionen avser. Ipropositionen behandlas vissa förslag framlagda av bostadskommittén (Bo1982:02) rörande bostadsfinansieringen och bostadsbidragen. Vidare behandlaskommitténs förslag om stöd till förvärv av äldre egnahem och om allmännyttigabostadsföretag. I propositionen redovisas vidare den utvärdering avbostadsförbättringsprogrammet som enligt beslut har gjorts underprogrammets tredje år. Slutligen behandlas också fastighetsskatten, åtgärderför att öka nyproduktionen av bostäder på vissa orter samt den centralabostadspolitiska administrationen. Ipropositionen hemställs bl. a. att skall godkänna de riktlinjer somförordats i fråga om vissa i propositionen framlagda förslag. Föredragandestatsråd anger i proposifionen att han återkommer till de anslagsfrågor sompropositionsförslagen föranleder i samband med anmälan till budgetpropositionför /88. i det föregående nämnda motionerna riktas kritik mot propositionens brist påberäkningar över de kostnader m.m. som förslagen föranleder. I motionerna Bollloch Boll5 hänvisas därvid till 3 kap. 2 § tredje stycket riksdagsordningen(RO). Efter det att propositionen överlämnats till harbostadsdepartementet till bostadsutskottets förfogande ställt material somgrund för sådan uppskattning av framtida kostnader som föranleds avpropositionsförslagen. Utskottet får anföraföljande. Dekompletterande uppgifterna har genom bostadsutskottet införskaffats kort föreutgången av motionstiden i ärendet. Utskottet vill erinra om den ovannämndabestämmelsen i 3 kap. 2 § tredje stycket RO, vilken i och för sig inte ärtvingande, som bl. a. innebär att proposition med förslag om nytt ellerväsentligen höjt anslag eller om sådana riktlinjer för viss statsverksamhet somavses i 9 kap. 7 § regeringsformen bör innehålla uppskattning av framtidakostnader för det ändamål som förslaget avser. Utskottethar utöver det anförda inte funnit anledning till något ytterligare BoU1986/87: 7 uttalande. Närvarande:Olle (), (), '()*, (), (), (), Hans Nyhage (m), AnitaModin (s), (), i (m), (),(), (vpk), () och OveKarlsson (s). *Ej närvarande vid justeringen. BoU 1986/87: 7 Reservation ., - nr Bilaga 2 Bol06(s) Bo 107 (c) Bol08(c) Bolll (fp) 25, 26, 27 Bol 12 (c) Bol 13 (s) Bol 14 (s) Bol 16 (vpk) 25, 26, 27 Bol 17 (c) Bol 18 (m) Bol19(m) Bol20(m) Bol21 (c) Bol22(m) 17, 18,27, 13, 14. 9, 10, 11.22, 23 Innehållsförteckning BoU 1986/87: 7 1 Sammanfattning ............................................... .... 1 2 Propositionen .................................................. .... 1 3 Motionerna ...................................................... .... 2 4 Yttranden m.m.................................................. .... 5 5 Utskottet ........................................................ .... 6 5.1 Förändringar ibostadsförbättringsprogrammet .. .... 6 5.1.1 Behovet av förändringar m.m............................ .... 6 5.1.2 Hyresgästinflytande vidombyggnad ............ 8 5.1.3 Kvarboendegaranti ...................................... .. 10 5.1.4 Åtgärder avseendemiljonprogrammets bostäder .. 14 5.1.4.1 Ombyggnadslån ........................................ .. 14 5.1.4.2 Tilläggslån .............................................. .. 15 5.1.5 Vissatillgänglighetsfrågor ...................... .. 16 5.1.5.1 Statsbidragför hissinstallationer i bostadshus m. m............................................ 16 5.1.5.2 Hissinstallation som villkorför ombyggnadslån 17 5.1.5.3 Amorteringstiden förombyggnadslån vid ombyggnad utan hissinstallation 17 5.1.6 Stöd tillenergisparåtgärder .................... .. 18 5.1.6.1 Ombyggnadslån förenergisparåtgärder i egnahem 18 5.1.6.2 Riktade energibidrag .................................... .. 19 5.1.7 Kommunernas arbete medbostadsförbättring .... .. 20 5.1.8 Vissa övriga frågor avseende bostadsförbättringsprogrammets inriktning m.m 22 5.2 Åtgärder för att främjaproduktionen av nya bostäder på vissa orter 26 5.3 Den bostadspolitiskaadministrationen ............... .. 29 5.4 Vissabostadsfinansieringsfrågor ........................ 31 5.4.1 Beräkningen av låne- ochbidragsunderlaget för ny- och ombyggnadslån m. m 31 5.4.2 Räntestöd för underhåll m. m........................... .. 31 5.4.3 Låneandel för kooperativhyresrätt ................. .. 32 5.5 Övriga frågor ............................................. 32 5.5.1 Redovisning av kostnadernabeträffande förslagen i propositionen 32 5.5.2 Avveckling avprioriteringssystemet för bostadsobligationer 33 5.6 Hemställan................................................... .. 35 1 Avveckling av statsbidragentill den s. k. ROT-verksamheten (m) 39 2 Inriktningen avbostadsförnyelsen (m) ................ .. 40 3 Hyresgästyttrande som villkorför ombyggnadslån (m) 40 4 Formerna för hyresgästernasyttrande vid ombyggnadslån (fp, c) 41 5 Införande av enkvarboendegaranti (m, fp, c) ...... 42 6 Kvarboendegarantins utformning(vpk) ................ .. 42 7 Undantag från 30-årsregeln förombyggnadslån (m, fp) 44 8 Tillämpningsområdet förtilläggslån samt ramarna för tilläggslångivningen (m, fp) 44 9 Forisatt bidragsgivning förhissinstallationer m. m. (m) 45 10 Hissinstallation som villkorför ombyggnadslån (m) .