bet · GA01SoU36 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa anslag till omsorg om barn och ungdom (prop.1986/87:100 bil. SoU 1986/87:36 Ibetänkandet behandlas i proposifion 1986/87:100 bil. 7 framlagda förslag underF2-F4: Bidrag till hemspråksträning i förskolan. samt adoptionsfrågor (). I anslutning härtill behandlasen mofion (s) om lagfäst skyldighet att anordna hemspråksträning, tvåmofionsyrkanden (fp) om barnolycksfall samt två motioner, (s) resp. (c), omföräldrautbildning. Utskottettillstyrker medelsanvisningarna och avstyrker motionerna. Utskottetsfp-ledamöter reserverar sig till förmån för motionsförslagen om åtgärder motbarnolycksfall. Utskottets c-ledamöter avger ett särskilt yttrande beträffandeföräldrautbildning. Proposition1986/87:100 bil. F 2.Bidrag till hemspråksträning i förskolan Regeringenhar under punkt (s. 105-106) föreslagit att till Bidrag tillhemspråksträning i förskolan för /88 anvisa ett förslagsanslagav . Imofion 1986/87:So613 av m.fl. (s) föreslås att somsin mening ger regeringen till känna att statsbidrag och skyldighet att anordnahemspråksträning regleras i lag. Måletför hemspråksträningen i förskolan är detsamma som gäller även för skolanshemspråksundervisning, nämligen att främja en aktiv tvåspråkighet och stödjabarnets språkutveckling med förankring i det egna språket. Statsbidragfill hemspråksträning för sexåringar inom den kommunala barnomsorgen infördesden . utvidgades bidraget till att omfatta ävenfemåringar. Statsbidraget har fastställts till . 1Riksdagen 1986/87.12 saml. Bidragsbesfämmelsernaåterfinns i förordningen (1977:628) om statsbidrag SoU 1986/87:36 fillhemspråksträning i förskolan (ändrad 1979:266 och 1985:603). Hemspråksstödet för förskolan gäller endast ett språk perbarn. Språkstödet i förskolan omfattar också ett första språkstöd i svenska. I motion So613 av m.fl. (s) föreslås attstatsbidrag och skyldighet att anordna hemspråksträning regleras i lag.Motionärerna uppger att flera kommuner har lågprioriteratinvandrarbarnens hemspråksträning, vilket har inneburit att man avvecklateller inte startat hemspråksträningen i förskolan. Den särskilda kommitté (S 1979:03) som såg över frågan omspråksituationen för invandrarbarn i förskoleåldern redovisade i sittslutbetänkande (SOU 1982:43) Språk- och kulturstöd för invandrar- och minoritetsbarni förskoleåldern som rörde verksamheten med hemspråksstöd.Utredningen föreslog en lagreglering åv hemspråksstödet genom ett fillägg tillsocialtjänstlagen. Lagförslaget innebar att invandrar- och minoritetsgruppersbarn skulle garanteras ett hemspråksstöd . Utredningen föreslogäven vissa ändringar i statsbidragsreglerna. Utredningens förslag leddeemellertid inte fill någon proposition från regeringen. hade utskottet att ta ställning till ett motionsförslag(vpk) om obligatorisk modersmålsundervisning för invandrarbarn. Utskottetavstyrkte motionen med hänvisning bl. a. till att det saknadesstatsfinansiella förutsättningar för en sådan utbyggnad av hemspråksträningensom mofionä-rerna förordade. Utskottet framhöll vidare att föräldrarna självahar ett stort ansvar för att träna barnen i det språk som används i hemmet (SoU1984/85:17). Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker såledesäven den nu aktuella motionen. 1. beträffande lagfäst skyldighet att anordnahemspråksträning att avslår motion 1986/87:So613, attriksdagen till Bidrag till hemspråksträning I förskolan för /88anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt (s. 106-107) föreslagitriksdagen att till för /88 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1986/87:So 491 av m. fl. (fp)hemställs i. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall, 2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtasi syfte att förbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. Utskottet SoU 1986/87:36 är en central förvaltningsmyndighet meduppgift att handlägga frågor rörande barns miljö och barns säkerhet.Instruktion för barnmiljörådet framgår av särskild förordning (1980:572) verksamhet omfattar olikasamordningsprojekt inom barnsäkerhets- och barnmiljöområdet. Vidare arbetarrådet med särskild information inom dessa områden genom skrifter, konferenser,utställningar, seminarier m.m. En referensgrupp för barnsäkerhet och en förbarnmiljö är knutna till rådet i syfte att samla in erfarenheter, stimulera ochsamordna olika insatser, sprida information och uppmärksamma brister i barnsmiljö. Rådet medverkar också i ett samarbete med de övriga nordiska länderna ibarnsäkerhetsfrågor. I motion So 491 (fp) begärs att regeringen ges till kännavad som i motionen anförts angående skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfall (yrkande I mofionen uppges att 200 000 barn i skadas såsvårt att sjukhusbesök eller motsvarande är nödvändigt. Av dem måste ca 15 000barn läggas in för vård. Olycksfall svarar enligt motionärerna för nära hälftenav den totala dödligheten bland barn i landet och utgör för barn över ett ården största enskilda dödsorsaken. Den främsta olycksorsaken är utformningen avden fysiska miljön. Enligt motionärerna finns det inom barnhälsovården ochskolan en öppenhet och beredskap för åtgärder mot olycksfall som gör att manmed relativt enkla medel bör kunna bygga upp en skyddsorganisation med sammaeffektivitet som arbetarskyddet. Organisationen för elevskyddsombud bör byggasut så att den blir heltäckande. För mindre barn bör föräldrar kunna utbildastill barnskyddsombud. Ett likalydande motionsyrkande har behandlats tidigare avutskottet under detta - se betänkandet SoU 1986/87:2 om barnsäkerhet.Vid besvarandet av motionen hänvisade utskottet inledningsvis till att det ipropositionen om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården (prop. 1984/85:181) understrukits att det skadeförebyggande arbetet i kommunerna kräver ettdirekt engagemang av medborgarna, folkrörelser och ansvariga samhällsorgan föratt bli framgångsrikt. I propositionen hade vidare erinrats om det viktigaskadeförebyggande arbete som genom primärvården, särskilt genombarnhälsovårdens och distriktssköterskornas försorg, utförs i samband medföräldrautbildningen och i samband med hembesök inom barnhälsovården.Socialministern hade ansett det angeläget att det skadeförebyggande arbetet idenna form vidareutvecklades (prop. s. 39). Vidare erinrade utskottet om att regeringen i juli 1986givit i uppdrag att utreda miljö- och hälsoskyddsnämndensskadeförebyggande verksamhet. I uppdraget låg också att belysa möjligheternaatt utveckla en aktiv medborgarmedverkan. Utskottet förutsatte attsocialstyrelsen därvid skulle komma att ta till vara bl. a. de erfarenheter somvunnits i de olika projekt där föräldrar och andra frivilliga engagerats sombarnmiljöombud. Mot bakgrund av den sålunda inledda utredningen var utskottetinte berett 1 * 1986/87.12 saml. att taställning till de närmare formerna för bekämpande av barnolycksfall. SoU1986/87:36 Den då aktuella motionen avstyrktes därför. skall redovisa sittovan redovisade uppdrag till regeringen. Utskottet anser inte heller nu attriksdagen bör föregripa regeringens ställningstagande till utredningens förslagutan avstyrker motion So 491 (fp) yrkande 1. ' 1 samma motion (fp) begärs att åtgärder vidtas i syfte attförbättra rättsskyddet vid barnolycksfall. Motionärerna hänvisar till enundersökning gjord av angående den rättsliga behandlingen ochbedömningen i domslut som rörde barnolycksfall. Av undersökningen framgick bl.a. att bestämmelser om skyddsanordningar i olika författningar ofta åsidosattesutan att rättslig prövning blev följden. Enligt motionärerna har polis ochåklagare varit osäkra om hur svåra barnolycksfall skall behandlas ur rättsligsynpunkt. De har inte ansett sig ha stöd i lagen för en förundersökning somkunnat leda till åtal och rättegång. Därför tas sällan vållande- ochansvarsfrågan upp till prövning. Motionärerna anför att det är angeläget attbarnen får ett förbättrat rättsligt skydd och att föräldrar till drabbade barnfår stöd och hjälp att driva olycksärenden till högre instans. Olycksfallen svarar för nära hälften av den totalabarndödligheten i landet och utgör den största enskilda dödsorsaken för barnöver . I förskoleåldern är det främst hem- och fritidsolyckor (bl. a.drunkning) som dominerar bland dödsfallen. Bland förskolebarn dominerarinomhusskador, bland skolbarn utomhusskador. Över hälften av de äldre barn somförolyckas omkommer i trafiken. En tredjedel av barnskadorna inträffar ihemmet, en tredjedel i lekmiljön utomhus i hemmets närhet och en tredjedelutanför hemmet i daghem, skolor, på skolvägen etc. (Källa: HS 90.Uriderlagsstudie ' SOU 1984:42 s. 31). har drunkningsolyckornaminskat, medan idrottsolycksfall ökat, även i låga åldrar. Det största hotetmot barnen är fortfarande trafiken och hemolycksfallen. Ansvar i barnotycksfallsmål Uksom i andra olycksfallsmålkan enligt 3 kap. komma i fråga för den som genom oaktsamhetvållat annans död, kroppsskada eller sjukdom. Vidare kan ansvar utkrävas av densom av grov oaktsamhet utsatt annan för livsfara eller fara för svårkroppsskada eller sjukdom. För att någon skall kunna dömas till straff krävsatt oaktsamhet eller i förekommande fall grov oaktsamhet kan bevisas. I allmänna ordningsstadgan (1956:617) (AOst) finnsbestämmelser om skyldighet bl. a. att vidta skadeförebyggande åtgärder vidgrävning, schakt-ning, upptagande av vakar och liknande arbeten samt omskyldighet att vidta säkerhetsåtgärder vid brunnar (5 §) Den som bryter motdessa bestämmelser kan enhgt 28 § AOst dömas till böter. Såsom anförs i motionen genomförde under1986 en undersökning av den rättsliga behandlingen och bedömningen av barnolycksfall.Utredningen - som endast avsåg och län - varbegränsad till barnolycksfall vid brunnar, byggarbetsplatser, grustag ochschakt samt till pyrotekniska (fyrverkeri-) olyckor. En av utredningensslutsatser var att andra fall än trafik- och arbetsolyckor inte gick vidaretill domstolsprövning utan stannade med en anmälan eller utredning hospolismyndigheten. a. att bestämmelsen i 5 § 2 st AOst (omsäkerhetsåtgärder vid brunnar) var otillräcklig för att på ett från SoU1986/87:36 barns synpunkt tillfredsställande sätt få vållande-/ansvarsfråganutredd och rättsligt prövad. har utvecklat dessa synpunkter i sittyttrande över slutbetänkande (SOU 1985:124)Ordningslag. Rådet ville att lagstiftningen om säkerhetsåtgärder vid brunnarskulle skärpas ytterligare. Vidare ansåg rådet att det i en ny ordningslagborde tas in föreskrifter om vattenrutschbanor samt bestämmelser om ansvarigmyndighet vid grustag. Remissbehandlingen av förslagtill ordningslag är avslutad och förslaget övervägs nu inom regeringskansliet.En proposition kan väntas tidigast . I ett svar på en fråga om markägarnasansvar för brunnar försäkrade justitieminister att man i arbetet medett regeringsförslag på grundval av betänkandeskulle komma att göra allt för att minska riskerna för barnolycksfall vidbrunnar. genomför en rikstäckandekartläggning av rättstillämpningen vid barn- och ungdomsolyckor. Rådet hartillställt samtliga polismyndigheter en begäran om kopior av de tre senasteårens anmälningar och utredningar avseende olyckor, tillbud, farligaanordningar och andra förhållanden som påverkat säkerheten till liv och hälsaför barn och ungdomar . Begäran har inte avsett rena trafikolyckor,vilka redovisas av trafiksäkerhetsverket. Avsikten med kartläggningen är attundersöka vilka typer av barnolycksfall som inträffat, vilka säkerhetsåtgärdersom erfordras för att förebygga olyckor samt vem som bör ansvara försäkerheten. På grundval av sålunda vunna insikter avser rådet att föreslåförebyggande åtgärder och beakta hur rättsskipningen kan effektiviseras.Rikspolisstyrelsen har ansett att den föreslagna undersökningen avser ettaktuellt och angeläget ämne och har tillstyrkt genomförandet. hade svar inkommit från 109 av 118 polisdistrikt.Barnmiljörå det avser att presentera undersökningens resultat i en rapport . : . Utskottet anser att samhället bör markera att man serallvarligt på fall av vårdslöshet och underlåtenhet som leder till att barnskadas eller dödas. kommande rapport bör kunna komma till nyttavid polisens . utredningar och främja en domstolsprövning av ansvarsfrågornavid barnolyckor. Ett syfte med rapporten är även att initiera förebyggandeåtgärder, såsom skärpta säkerhetsföreskrifter och skärpta krav på farligaanordningar.. Mot bakgrund härav anser utskottet att barnmiljörådetsanalys av den rättsliga behandlingen av barnolyckor bör avvaktas innanriksdagen har anledning att överväga åtgärder för att förbättra rättsskyddetvid barnolycksfall. Motion So491 (fp) yrkande 2 avstyrks därför. 1. beträffandeskyddsombud för bekämpande av barnolycksfall att avslår motion1986/87:So491 yrkande 1, 2. beträffandeförbättrat rättsskydd vid barnolycksfall att avslår motion1986/87:So491 yrkande 2, 3.beträffande tnedelsanvisningen SoU 1986/87:36 attriksdagen till för /88 anvisar ett förslagsanslagav . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt A4(s. 107-109) och hemställer att för /88 till Statens nämndför internationella adoptionsfrågor anvisar ett förslagsanslag av 3 792 000kr. I motion 1986/87:So607 av () ochMargareta () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av en föräldrautbildning somaktivt erbjuds alla föräldrar. I motion 1986/87:So615 av () hemställs,såvitt nu är i fråga (yrkande 2) att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts när det gäller föräldrautbildning. I motion So607 av () och MargaretaPalmqvist (s) hemställs att regeringen ges till känna vad i motionen anförts ombehovet av en föräldrautbildning som aktivt erbjuds alla föräldrar. Enligtmotionärerna har föräldrautbildningen fokuserats på attförbereda de blivande föräldrarna på förlossningen och den första tidendärefter med barnet. Motionärerna menar dock att det är senare i barnens livsom många föräldrar står ytterst frågande till hur de skall hanterasituationen. Att sätta gränser, hålla sig till klara normer, ge barnen enmening i livet kan vara nog så svårt i dagens samhälle, fyllt av motsägandebudskap och kommersialism. Många föräldrar klarar inte dessa viktigauppfostringsmoment, heter det i motionen. Föräldrautbildningen måste därförsnarast komma i gång. Det kan enligt motionärerna ske genom att stöd ges gemensam aktionsplan. Det kan organiseras så att varjeförälder vid t. ex. 4-årskontrollen och 6-årskontrollen på B VC tillsammans medandra föräldrar får samtala med läkaren och BVC-sköterskan. Även i motion So615 (c) hemställs att regeringen ges tillkänna vad som i motionen anförts när det gäller föräldrautbildning (yrkande 2).Den allmänna osäkerhet som många nyblivna föräldrar känner gör behovet avföräldrautbildning stort, anser motionären. Föräldrautbildning bör vara enviktig del av arbetet vid mödra- och barnavårdscentraler och på BB och ennaturlig del av verksamheten vid daghem och andra förskolor.Föräldrautbildningen skall bl. a. betona det livsvariga äktenskapet som bästagrund för familjebild- ning ochge en motvikt till den kommersialiserade och ytliga syn på SoU 1986/87:36samlevnaden som alltmer trängt fram. 1978/79:168, SoU 1978/79:45 rskr.1978/79:385) godkände allmänna riktlinjer för en allmänföräldrautbildning. Dessa riktlinjer innebar bl. a. att en allmänföräldrautbildning i anslutning till barns födelse med början år 1980successivt skulle byggas ut i landstingskommunernas regi som en del av dennormala verksamheten vid mödra- och barnavårdscentraler samt BB.Föräldrautbildningen skall bl. a. förmedla kunskap i frågor om hur det fysiskaoch psykiska tillståndet påverkas under graviditet, förlossning och fidénnärmast efter förlossning, fostrets utveckling, förebyggande hälsovård och detstöd som samhället kan erbjuda blivande och nyblivna föräldrar. för hälsoupplysning, den s. k.h-nämnden, gav ut , som handlar om graviditet,förlossning och föräldraskap och vänder sig till samtliga blivande föräldrar. Ianslutning till denna har nämnden också framställt . År1983 utgav nämnden boken . I den tas barns såväl psykosociala somfysiska utveckling upp. Den tillkallade barnomsorgsgruppen framlade år1980 sitt slutbetänkande (SOU 1980:27) Barn och vuxna. I slutbetänkandet behandlades frågor om föräldrautbildningunder barnets förskole- och skolår samt föräldrautbildning som når alla isamhället. a. föreslogs studieförbunden och de frivilliga organisationernafå en huvuduppgift i vad gällde diskussionsgrupper samt studier och olikagemensamhetsar-rangemang för föräldrar och för föräldrar och barn. Betänkandetledde emellertid aldrig till något förslag från regeringen. Utskottet vill också erinra om att genom attanta proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn ställt sig bakom en rättför vårdnadshavare till barn i barnomsorg att delta i planeringen avverksamheten samt i dess genomförande enligt kommunala riktlinjer. Vidare börnämnas att det för barn mellan utgår tillfällig föräldrapenning 2dagar per barn och år till föräldrar som vill besöka sitt barn på daghem,fritidshem, förskola eller skola eller delta i speciell föräldrautbildning, s.k. kontaktdagar. Statsrådet besvarade den 9 februari 1987en interpellation om föräldrautbildning (snabbprot. 1986/87:67 anf. 8-12).Statsrådet sade sig dela interpellantens åsikt att föräldrar behöver kunskaperoch stöd även efter det att barnet lämnat spädbarnsstadiet för att kunnafungera i sin fostrarroll. Statsrådet hänvisade vidare till att det i principär landsting och kommuner som via barnavårdscentraler, barnomsorg och skolabedriver föräldrautbildning, men att i många fall den kommunala verksamhetenkompletteras med insatser från frivilligorganisationer. Enligt statsrådet mening har förskolan enviktig funktion att fylla när det gäller föräldrautbildning för föräldrar tillbarn i förskoleåldern. Inom förskolans olika verksamhetsformer får föräldrar ennaturlig kontaktpunkt att diskutera sina barns utveckling och behovtillsammans med kunnig personal. Statsrådet ville särskilt peka påden snabba utveckling av den öppna förskolan som skett. Vidare uppgav han attregeringen från anslagetför utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen beviljat SoU1986/87:36 medel tillett tjugotal projekt som handlar om föräldrautbildning. ansåg hanvisa vilken vikt regeringen fäster vid detta område. formernaför föräldrautbildning måste de enligt statsrådet anpassas till de lokalaförutsättningarna i kommuner och landsting. Självfallet är det också bra omfrivilligorganisationer - bildningsförbund, föräldraföreningar och andraorganisationer - deltar i arbetet, anförde statsrådet. uppgav hanatt han avsåg att fillsammans med skolministern diskutera om ett samlatinitiativ beträffande föräldrautbildning och skoltidenär möjligt och motiverat. Utskottet vill understryka vikten av en fortsatt utvecklingav föräldrautbildningen under olika skeden av barnets uppväxt. Den fråga somtas upp i motion So607 (s) - föräldrautbildning för föräldrar till något äldrebarn - är emellertid redan aktualiserad hos regeringen och påkallar därmedingen åtgärd av . Motion So607 (s) avstyrks därför. Ett motionsyrkande med samma lydelse som det nu aktuella imotion So615 (c) behandlades av utskottet (SoU .1985/86:30 s.17-18). Utskottet delade uppfattningen att föräldrautbildning är ett viktigtled för att underlätta för föräldrar, inte minst för dem som är ensamstående,att tillgodose sina barns behov och ge barnen ökad trygghet i vardagen. ' .Utskottet kunde emellerfid inte ställa sig bakom ett uttalande i enlighet meddet då aktuella mofionsyrkandet, som därför avstyrktes. Utskottet har inte ändrat inställning sedan föregåenderiksmöte och avstyrker därför motion So615 (c) yrkande 2. 1. beträffandeföräldrautbildning avseende äldre barn att avslår motion 1986/87:So607, 2. beträffandeföräldrautbildningens innehåll m. m. att avslår motion 1986/87:So615yrkande 2. Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), GöteJonsson (m), (), (), (), AinaWestin (s), (), (), (vpk), IngridAndersson (s), (), (), ClaesRensfeldt (s) och (). Reservationer SoU 1986/87:36 1, Skyddsombud för bekämpande av barnolycksfall (punkt 2, mom. 1 i hemställan) av och (båda fp)som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 3 med "Ett likalydande" och slutar på s. 4 med "So491 (fp)yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsstarka skäl för att genom skyddsombud söka minska skadorna bland barn. a. resultaten i ett projekt med lokalt skadeförebyggande arbete iFalköping där andelen småbarnsföräldrar med intresse för att förebyggabarnolycksfall ökade från till som antalet skador blandbarn halverades. Föräldrar bör alltså i enlighet med vadsom föreslås i motionen kunna utbildas till barnskyddsombud. Det bör ankomma påregeringen att närmare besluta om formerna för en sådan utbildning. här anfört med anledning av motion 1986/87:So491 yrkande som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfall att med anledning av motion 1986/87:So491 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förbättrat rättsskydd vid barnolycksfall av och (båda fp)som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 5 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att samhället bör markera att man serallvarligt på fall av vårdslöshet och underlåtenhet som leder till att barnskadas eller dödas. undersökning har visat att bestämmelser omskyddsanordningar i olika författningar ofta åsidosätts utan att rättsligprövning blir följden. Enligt utskottets mening kan det därför ifrågasättas omsanktionsmöjligheterna enligt nuvarande lagstiftning utnyttjas till fullo. Detär angeläget att det i utbildningen för polis och åklagare ges särskilt utrymmeför den rättsliga behandlingen av barnolycksfall. Det är också angeläget attföräldrar till drabbade barn får stöd och hjälp att driva olycksärenden vidaretill högre instans. Vad utskottet här anfört om förbättrat rättsskydd vidbarnolycksfall bör med anledning av motionen (fp) yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeförbättrat rättsskydd vid barnolycksfall attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So491 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Särskiltyttrande SoU 1986/87:36 beträffandeföräldrautbildning av och , båda (c), som anför: Tillde synpunkter som utskottet anför i avsnittet om föräldrautbildning vill vifoga att det enligt mening är viktigt att aktivt erbjuda allaföräldrar föräldrautbildning under olika skeden av barnets uppväxt. Formernaför utbildningen bör kunna växla efter lokala förhållanden.