bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — biståndetkan vi medverka till att öka förståelsen för demokratiska lösning- UU1986/87:10 ar och respekt för mänskliga rättigheter. Biståndet skall också främja framväxten av demokratiskastyrelseformer, ett fritt organisationsväsende samt självständiga massmedier. I propositionen ges exempel på bilaterala projekt ochprogram som visar att har givit stöd som befrämjar en demokratisksamhällsutveckling i . Enligl regeringens mening kan dock detta arbeteutvecklas ytterligare. För det första avser regeringen verka för attutrikesförvaltningen och SIDA mer systematiskt använder den regelbundnadialogen med samarbetsländerna till att betona demokratimålet och diskuteraolika medel att främja det. Den svenska linjen ligger fast.Kränkningar av grundläggande rättigheter påtalas, därför att de utgör brott motöverordnade internationellt vedertagna principer och således inte enbart är enför den enskilda staten intern angelägenhet. Vid överläggningar och andrakontakter med programländerna bör enligt regeringens uppfattning än starkareunderstrykas den vikt fäster vid demokratimålet och den inverkanallvarliga och långvariga brister härvidlag kan fä pä biståndsviljan. Verklighetenär dock den att även när ökad uppmärksamhet ägnas ät dylika frågor inom dennormala biståndsdialogen kan framsteg endast förväntas komma till stånd stegvisoch under en följd av är. För det andra anser regeringen att det finns utrymme förökade ansträngningar även inom det pä demokraliprocessen direkt inriktadebiståndet, såsom stöd lill folkrörelser, fackföreningar och kvinnoprojekt. Motbakgrund av de svenska folkrörelsernas stora betydelse inom biståndet och särskiltpå det aktuella området har regeringen tillkallat ettfolkrörelseräd för biständsfrägor som samrådsorgan mellan regeringen ochfolkrörelserna. Rådet ägnade sitt första sammanträde ät att diskutera erfarenheternaav arbetet för att främja en utveckling i demokratisk riktning. För det tredje bör biståndet även fortsättningsvisinriktas på sådana sektorer som till sin karaktär är demokratifrämjande.Biståndsinsatserna bör utformas och genomföras på ett sätt som ökarbefolkningens deltagande, ansvar och engagemang. Miljöproblemen i haruppmärksammats alltmer. Flera studier har påvisat att miljöförstöringen iu-länderna har delvis andra orsaker än i i-länderna. Fattigdomen, ofta kombinerad med snabb folkökning ledertill en tilltagande nötning på miljön och särskilt marken. Allt sämre jordarutnyttjas för jordbruksändamål och mera skog utnyttjas för bränsle ochbyggnadsvirke. Återplanlering försummas, och återväxt motverkas av stigandebetestryck frän växande kreaturshjordar. Detta innebär minskad vegetation pådet tunna jordtäcket och ökad erosion. Markens produktionsförmåga försämras. En sådan process försvårar den ekonomiska och socialautvecklingen ytterligare. Den fattiga befolkningen fär försämrade möjligheteratt bryta den negativa trenden. En växelverkan uppkommer mellan utvecklingens stagnationoch naturens nedslitning. Detta leder ofrånkomligen till .. ensjunkande materiell levnadsstandard. 1 vissa förorsakas miljöproblemen av enkortsiktig och otillräck- UU 1986/87:10 ligt genomtänkt utvecklingspolitiksom tillåter ekonomiska vinstintressen att gä före hänsynen till väsentligaekologiska samband och till långsiktiga utvecklingsaspekter. Som exempel kannämnas okontrollerade utsläpp frän industrier och skövling av tropiska skogar. Miljöförstörelse förekommer ocksä i samband med väpnadekonflikter och genom bristande kontinuitet i fräga om politiska beslut ochåtgärder. Direkta åtgärder för att förbättra miljön i trädplantering och återbeskogning, förbättrad bränsleekonomi, terrassering avåkerjord, förbättrade fodergrödor och vattenreglering ingär sedan åtskilligaår, och i en ökande omfattning, i svenskt bistånd. Det räcker emellertid inte.med isolerade åtgärder, som ibästa fall kan leda till ett uppskov med den fortskridande naturförstörelsen pävissa geografiskt begränsade platser. Det krävs en helhetssyn och åtgärder sompå mänga områden tillsammans främjar en ekologiskt balanserad miljö iu-länderna. Mänga miljöproblem sträcker sig långt över nationellagränser vilket understryker behovet av att miljövårdsaspekter och miljöinsatserutgör en lika betydelsefull del av det svenska agerandet i internationellabiståndsorganisationer som i det bilaterala utvecklingssamarbetet. Vikten avett långsikfigt betraktelsesätt och av att den fysiska miljön bevaras ochförbättras bör betonas. Miljöfrågorna har nära samband med katastrofsituationer iu-länderna. Flertalet regeringar och organisationer är medvetna omvikten av förebyggande åtgärder för att bevara den produktiva, miljön ochdärmed undvika eller lindra de allt oftare förekommande torkkatastroferna. Markvärdenär härvid särskilt angelägen. Inte minst enskilda organisationer har tagitvärdefulla initiativ. Sädana initiativ bör stödjas. Flyktingsituationen i världenfortsätter ätt inge oro. Allt fler människor tvingas på flykt. En av de främstaorsakerna till flyktingströmmar är väpnade konflikter mellan eller inomländer. Hjälpbehovet blir alltmer omfattande som större resurserkrävs för att åstadkomma varaktiga lösningar pä flyktingarnas problem. Denökade flyktingströmmen visaratt det finns behov av oförminskade ansträngningarinom det internationella fredsarbetet. Uppgifter om det totala antalet flyktingar i världenvarierar. Enligt uppskattningar inom FN är det sammanlagda antalet 14miljoner. Till detta skall emellertid läggas ett stort antal människor sombefinner sig i flykting-liknande situationer i grannländer eller i sitt egethemland. Det största antalet flyktingar, över 4 miljoner, kommer fränAfghanistan. Ca 4 miljoner flyktingar och hemlösa finns i , där flertaletbefinner sig i och , Palestinaflyktingarna beräknas till 2miljoner. Majoriteten 11,5 miljoner av världens flyktingar finnsi . Flera som tagit emot ett stort antal flyktingar har redanhårt ansträngda ekonomier, har lämnat omfattande och ökande stödtill flykting ars skydd och bistånd. Under senare är har detta uppgått till närmare 500 ,-, milj. kr. och lämnats genom FN:s flyktingkommissarie (), FN:shjälpprogram för Palestinaflyktingar (UNRWA) och ett stort antal UU1986/87:10 enskilda organisationer. Flyktingarna är i mänga avseenden de mestutsatta av alla nödlidande. Enligt regeringens mening mäste därförfortsätta att stödja det humanitära arbetet bland flyktingar. En kraftiguppräkning av flyktingbiståndet föresläs. En växande insikt om det ömsesidigaberoendet mellan i- och och det gemensamma intresset av ett vidgatsamarbete har utgjort en grundval för det bredare perspektiv pä den svenskau-landspolitiken som utvecklats , har iolika sammanhang krävt att industriländerna anlägger ett vidare synsätt päförbindelserna mellan nord och syd. Detta har varit vägledande för Sverigesambitioner att utvidga och fördjupa relationerna med . Biståndet spelar en betydelsefull roll i denna breddningav den bilaterala u-landspolitiken. Inom ramen för biståndet har nya instrumenttillkommit som innebär en ökad tonvikt pä ett vidgat ekonomiskt, tekniskt ochvetenskapligt samarbete liksom ökad stimulans till kulturutbyte, institutionssamarbeteoch personkontakter. Verksamheterna styrs av behov ochprioriteringar men även av de resurser och den kompetens som finns i Sverigeför att möta dessa. Regeringen föreslår att godkänner de riktlinjerför det internationella utvecklingssamarbetet som förordas under rubrikenPrioriteringar i bistånd i propositionen. 1 motion I986/87:U203 av m. fl. (fp)yrkandena 1 och 2 hemställs 1. att i anslutning till årets beslut omutvecklingsbiståndet utta lar att kätastrofbiständsmedel bör kunna tas i anspråk för aids-insatser, 2. att i anslutning till årets beslut omutvecklingsbiståndet utta lar att planeringen pä biståndsområdet bör inriktas pä avsevärt vidgade svenska aids-insatser såväl via som inom vär egen bilaterala biståndsverksamhet. 1 motion 1986/87:U205 av () yrkandena 1,5,7, 8, 10 och 11 hemställs I. att hos regeringen begär förslagominrättandet av ett särskilt biständsdepartement, 5. att beslutar begära att regeringen inlederbilateralt utvecklingssamarbete med och , 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mot ionen anförs angående biståndets inriktning pä de allra fattigaste och att betoningen av de ekonomiska tillväxtmålen tonas ned, 8, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mot ionen anförts om bistånd för bekämpning av HlV-smitta och aids, 10. att hos regeringen begär förslag pä en nybiständsstrategi med målsättningen att huvuddelen av biståndet skall gä till småskalig landsbygds-och jordbruksutveckling, 13 11, att som sin mening ger regeringen tillkänna att upplysning UU 1986/87:10 om alkoholens och övriga drogers skadeverkningar skall ingå i SlDA:s hälsovårdsprogram, 1 motion I986/87:U209 av m, fl. (c) yrkandena1,2, 8-10, 12 och 14 hemställs 1. att beslutar hosregeringen begära en parlamentarisk översyn av inriktningen av det svenskabiståndet, 2. att beslutar atthushållning med naturresurser och miljö skall vara ett av de biständspolitiskamålen, 8. att beslutar hosregeringen begära initiativ till en nordisk handlingsplan för biståndsarbete, 9. att beslutar geregeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till demokratiskutveckling, 10. att beslutar att till ett nytt anslag fördemokratisk utveckling anslå 120 milj. 12. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om bistånd och miljö, 14. att beslutar ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om kvinnobistånd. 1 motion 1986/87 :U210 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om regeringens redovisning av mottagarländernas demokratiskasamhällsutveckling. 1 motion 1986/87:U2I6 av m.fl. (fp)yrkandena 14 hemställs 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för svenskt bistånd, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om demokrati och mänskligarättigheter i biståndet, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stiftelser för bistånd tillopinionsbildande organisationer i , 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om kvinnorna i biståndet. 1 motion 1986/87:U217 av () yrkandena1, 4, 5, 8 och 9 hemställs l.att som sin mening ger regeringen lill kännaatt svensk u-hjälp i ökad utsträckning skall styras av en integreradutvecklingsplanering i vilken en aktiv samverkan eftersträvas mellaninsatsarbetets fem grundstenar: fattigdomsorientering, medverkan avbefolkningen, landsbygdsutveckling, grundbehovsslrategi och självtillit, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att i berörda forum skall verka för att jordensregnskogar bevaras, 5. alt som sin mening gerregeringen till känna att svenskt bistånd i ökad utsträckning ges enlångsiktig inriktning där även kortsiktiga insatserinordnas under långtidsmälsättningen, 14 8. att begäran regeringen i FN tarinitiativ till alten gemensam UU 1986/87:10 strategi utformas mot förstörelse och utarmning av jordens förnyelsebara 9. alt som sin mening ger regeringen tillkänna att en ökad samordning måste åstadkommas inom utvecklingshjälpen mellan FN, re geringar och icke-slatliga organisationer. 1 motion I986/87:U2I8 av m. fl. (vpk) yrkande4 hemställs 4. att som sin mening ger regeringen och SIDAtill känna vad som i motionen anförts om stöd till fackliga och bondefackligaorganisationer i tredje världen och samarbete med ochnordiska fackliga organisationer rörande mänskliga och medborgerligarättigheter i samarbetsländer. I motion 1986/87:U219 av och () yrkandena 2 4 hemställs 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av bilateraltbistånd, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till IUCN:s program, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om insats i ITTOlill skydd för tropiska regnskogar. I motion I986/87:U228 av m. fl. (mjhemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett särskilt projekt inom biständsramen för bekämpande avaids. I motion 1986/87 :U229 av m. fl. (m)yrkandena I 6, 8,9, 12 och 30 hemställs 1. att godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas under , 2. att godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges i avsnitten Strategi fördemokrati och Demokratiutveckling, 3. att beslutar att geregeringen i uppdrag att låta utarbeta ärliga rapporter om situationen för demänskliga rättigheterna i samarbetsländerna i enlighet med vad som anges iavsnittet om Demokratiutveckling, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs under Avveckling av biståndet, 5. att godkänner deriktlinjer för utvecklingsbiståndet som anges under avsnittet Miljö, markvårdoch energi, 6. att godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnitten Marknadsekonomii u-land och Samverkan med näringslivet, 8. att godkänner de riktlinjer förutvecklingssamarbetet som anges under avsnittet Ett ämnes- och projektinriktat bistånd, 9, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs under avsnittet Nya samarbetsländer, 12, att beslutar att befattningen sombiståndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförs under , 15 30, att beslutar att inrätta anslaget Stöd demokratisk UU 1986/87:10 utveckling och anslå 75 milj. kr. 1 motion 1986/87:U230 av () yrkandena2 och 3 hem ställs , 2. att begär att regeringenlåter utreda förutsättningarna för ökat svenskt bistånd till , 3. att begär att regeringeninom initierar en utredning om möjligheten till att göra Bhutantill ett samnordiskt biståndsland. ' 1 motion 1986/87:U238 av m. fl. (vpk)yrkandena 1 6 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att biståndspro jekt för kvinnor skall innehålla program för medvetandehöjning i enlighet med motionen, 2. att som sin mening gerregeringen till känna att kvinnor inom industrin uppmärksammas mer i olikabiståndsprojekt, 3. att beslutar att biståndskall utgå direkt.till kvinnoorganisationer, 4. att beslutar att biståndäven skall utgå till byggnader, 5. att beslutar attundersökningar om kvinnors situationen görs pä alla större svenskabiståndsprojekt, 6. att hos regeringen begärinitiativ till att anordna en nordisk konferens angående bistånd med anknytningtill kvinnor. I motion I986/87:U531 av i m. fl. (c) yrkande6 hemställs 6. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om att aktualisera skyddet av de mänskliga fri- ochrättigheterna vid bilaterala och multilaterala kontakter, samt genom ländersom är mottagare av svenskt bistånd. 1 motion 1986/87:U536 av m. fl. (vpk) yrkande2 hemställs 2. att begär att regeringen vid utformningen avdet svenska u-landsbiståndet beaktar vad som anförts i motionen om insatser förätt begränsa barnarbetet. Sammanfattning av motionernas huvudsakliga innehållbeträffande riktlinjer för biståndet I partimotionerna U209 (c), U2I6 (fp), U2I8 (vpk) och U229(m) och vissa andra motioner framförs förslag som berör de biståndspolitiskamälen och de allmänna riktlinjerna för utvecklingssamarbetet. I det följandesammanfattas dessa förslag, varvid särskilt betonas det som är gemensamt imotionerna. Bistånds/nålen,demokrati, mä/iskliga rättigheter Betoningenav demokrati och mänskliga rättigheter är ett huvudtema samtliga partimotioner. 1 moderata samlingspartiets partimotion U229 framhålls attförutsätt- UU 1986/87:10 ningarna för ett effektivt bistånd förbättras omSverige söker samarbete med länder som strävar efter demokratiska ochmarknadsekonomiska lösningar på utvecklingsproblemen. Det anförs vidare attflertalet av de länder som fär svenskt bistånd utvecklats i diktatoriskriktning. Demokratiutveckling mäste därför bli en av de bärande delarna i detframtida svenska biståndet. Konkreta, väl avgränsade projekt i syfte altunderstödja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter bör utarbetas,heter det i motionen. Exempel pä sådana projekt är stöd till fria val, biståndlill demokratiska institutioner och till förmån för en väl fungerandeoffentlig förvaltning. Enskilda organisationer bör ges ökat stöd och delregimorienlerade biståndet minska. I folkpartimotionen U2I6 anförs att yttrandefrihet, friaval, fri partibildning är villkor som mäste vara uppfyllda för att en statskall räknas som demokrati. Det tar tid att bygga upp en demokratisk stat, ochman måste vara medveten om svårigheterna i en demokratisk utvecklingsprocess,men kraven fär för den skull inte ställas lågt, kan inte begränsabiständs-samarbetet till färdiga demokratier men vi bör ge biståndsmåletdemokratisk samhällsutveckling ökad tyngd, anser fp-motionärerna och pekar påtre framkomstvägar. Biståndet bör för det första ges i former som främjarmångfald och demokrati. Stöd genom och till folkrörelser och enskildaorganisationer bör betonas mer; även det statliga biståndet bör där det ärmöjligt snarare ges till enskilda organisationer i mottagarlandet än till denoffentliga administrationen. Biståndet till fria massmedier bör öka, liksomstödet till fri företagsamhet och lokal självstyrelse. För det andra mäste övergrepp mot mänskliga rättigheterpåtalas i klartext. Just biståndssamarbetet ger särskilda möjligheter att föraen dialog pä detta område. För det tredje bör kunna stödja en demokratisksamhällsutveckling även i länder utanför kretsen av nuvarande mottagarländer. Ocksä partimotion U209 innehåller ettavsnitt om demo-kratifrägorna. Stöd bör lämnas till uppbyggande av demokratiskainstitutioner, fackföreningar, en fri press m. m. 1 fräga om biståndetsallmänna inriktning är huvudförslag emellertid att regeringenbör tillsätta en biståndspolitisk utredning. De tre partimotionerna från (m), (fp) och (c) framför ettantal konkreta förslag till åtgärder för alt åstadkomma ett merdemokraliinriktat bistånd. Förslagen sammanfaller delvis. Både moderatasamlingspartiet och föreslär en särskild anslagspost fördemokratiutveckling. Till den bör enligt (m)-motionen 75 milj. kr. anslås ochenligt (c)-motionen 120 milj. kr. yrkar inte pä en separatanslagspost men anser att till den nya anslagsposten Särskilda program skallavsättas ytterligare 150 milj. kr. för samma ändamål. De medel fördemokralibistånd som sålunda föresläs av (m), (fp) och (c) bör enligtmotionärerna även kunna användas i länder utanför programlandskretsen. I (m)- och (fp)-motionerna föreslås vidare att ettsärskilt stöd skall kunna ges till politiska partieri . Regeringen bör utreda möjligheten av att 17 1986/87. stiftelser,som skulle stå de svenska riksdagspartierna nära, inrättas med UU1986/87:10 uppgift att förmedla ett sådant stöd till politiska partier,medborgarrättsrörelser m. m., heter det i (fp)-motionen. 1 (m)-motionenföresläs i samma syfte att medel ur det föreslagna demokratianslagetkanaliseras via de svenska partierna. För att ytterligare konkretisera demokraliarbetet ibiståndet föreslär (m)- motionen, liksom föregående år, att regeringen utarbetar en strategi för demokratisk utveckling i tredje världen. ' Gemensam.t för (m) och (fp) är förslaget att enredovisning skall lämnas beträffande situationen för demokratin och demänskliga rättigheterna i de svenska programländerna. Redovisningen bör varafristående frän SIDA, anser (fp)-motionärerna. I (m)-motionen nämnsUtrikespolitiska institutet som en möjlig instans för detta arbete. Även imotionen U210 (m) föresläs att regeringen redovisar i vad män utvecklingen gällmot demokrati i mottagarländerna. I motion U531 (c) om mänskliga rättigheter, som i övrigadelar kommer att behandlas i ett annat betänkande, yrkas att regeringen i sinbiständsdia-log med mottagarländerna och i sina multilaterala kontakteraktualiserar skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna. I partimotion U229 (m) anges omständigheter under vilkadet reguljära biståndssamarbetet bör ges en förändrad inriktning, minskas ellerhelt avbrytas. Det bör bli fallet då samarbete bedrivs med länder varsutvecklingsstrategi uppenbarligen inte fungerar, eller dä respekten fördemokratiska och mänskliga fri- och rättigheter fortlöpande försämras, ellerslutligen dä det är fräga om mottagarländer som bedriver anfallskrig eller hartrupper på främmande territorier. Ett liknande resonemang förs i fp-motionen,som dock betonar att utvecklingsbistånd mäste vara långsiktigt. Även kommunisternas partimotion U218betonar demo-kratifrägorna men anlägger ett delvis annorlunda och vidaresynsätt. Alltför ofta definieras demokrati och mänskliga rättigheter iabstrakta termer, innebärande flerpartisystem och parlamentarism. Enligtmotionärerna bör definitionen i biständssammanhang göras mer konkret och tasikte pä vanliga människors reella situation i det samhälle de lever i. 1mänga länder som skrivit in hela rättighetskatalogen i sina författningar ochundertecknat internationella konventioner på området, sker svära övergrepp motfattiga, förekommer i praktiken slavarbete, utnyttjas små barn som arbetskraft.Om skall bidra lill en demokratisering genom värt bistånd måste viarbeta för de fattigas och maktlösas rätt, heter det bl. a. i motionen. Detföresläs i detta syfte att SIDA får i uppdrag att undersöka möjligheterna alt.stödja.det fackliga och bondefackliga arbetet i , bl. a. i samarbetemed Amnesty och fackliga organisationer. Samma parti har därutöver väckt en motion om åtgärder motbarnarbete, U536. Utvecklingssa/na/-betets inriktning Under rubriken anges ifolkpartimotion U216 ett antal områden som det svenska utvecklingssamarbetetenligt motionärernas mening särskilt bör inriktas pä, nämligen miljö-,markvårds- och ener- gifrägor,landsbygdsutveckling, stöd till inhemskt enskilt företagande och UU1986/87:10 småindustri, bistånd för kvinnor, familjeplanering ochkatastrofförebyggande bistånd. Flera av dessa områden framhävs i lika män ipartimotionerna frän moderata samlingspartiet och . Gemensamt ärsåledes betoningen av miljö- och markvärdsfrägorna. motion gören kritisk bedömning av regeringens åtgärder mot miljö-, mark- ochresursförstöring, vilka motionärerna anser perifera. bör göra ettuttalande om en förändring av biståndet på detta område. I alla dessa tremotioner föreslås även att ett särskilt anslag inrättas för miljö,markvård och energi för att på detta sätt markera den vikt som bör tillmätasmiljöfrågorna i biståndet. Detta anslag bör kunna användas även för insatserutanför programlandskretsen. Miljön får för den skull inte betraktas som enavgränsad sektor i biståndet, heter det i (fp)-motionen. Hänsynen till miljönmäste påverka allt biståndssamarbete, men ett kompletterande specifiktmiljöanslag skulle ändå vara av mycket stort värde. I centermotionen anförs att miljöperspektivet ocksä mästeföras in i FN-biständet och i andra internationella samarbetsomräden såsomvalutapolitiken, skuldproblematiken och handelspolitiken. Det föreslås imotionen att hushållning med naturreruser och miljön skall bli ett av debiständspolitiska mälen. Behovet av landsbygdsutveckling betonas likaledes i (m)-och (c)-motio-nerna. kommunisternas partimotion U2I8 behandlarocksä utförligt miljöfrågorna och det hot mot jordens klimat och motjordbrukets produktionsbetingelser som skövlingen av skogarna innebär. I motion U205 (c) anförs att betoningen av de ekonomiskatillväxtmälen mäste tonas ned och att biståndet i högre grad måste inriktas päde allra fattigaste. Huvuddelen av insatserna mäste inriktas pä småskalig landsbygds-och jordbruksutveckling. I en omfattande motion, U217 (m), rubriceradNaturmiljöanknutna riktlinjer för biståndet, framförs tankegångar occhsynpunkter som delvis ligger nära de nu nämnda partimotionernas i fräga ommiljöbevarande bistånd. Enligt motionären bör biståndet vila pä femgrundstenar, nämligen fattigdomsorientering, medverkan av befolkningen,landsbygdsutveckling, grundbehovsstrategi och självtillit.