bet · GA01NU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Motionen bördärför inte föranleda något inifiativ av . Utskottet räknar dock medatt såväl STU som regeringen beaktar möjligheterna att inom den medelsram somgäller för programperioden bereda utrymme för stöd till regionalpolitisktbetydelsefulla forsknings- och utvecklingsprogram. I samma motion lämnas vissa uppgifter om planerna pånybyggnader för en teknikby i i anslutning till högskolan där. Motionenbör enligt utskottets mening inte heller i denna del föranleda något uttalandeav . Utskottet hänvisar i sammanhanget till de principer för statligtstöd till uppbyggnad av teknikcentra som har redovisats i budgetpropositionen(prop. 1986/87:100 bil. 14 s. 17). beslöt om ett fjärde treårsprogramför forskning och utveckling på energiområdet (prop. 1983/84:107 bil. 9, NU1983/84:45, rskr. 1983/84:407). hade tidigare, åren1975,1978 och 1981, fattat beslut om liknande treåriga energiforskningsprogram. Beslutet innebar att omfattning och inriktning avenergiforskningsprogrammet under budgetåren 1984/85-1986/87 lades fast. Vidaremedgavs att 1 191,5 milj. kr., utöver tidigare anvisade medel som kvarstododisponerade, skulle få användas för verksamheten . För /87,har anslagit 305 milj.kr. Totalt för innevarande programperiod har 1 131,5 milj.kr. Därutöver har 10 milj. kr. avsatts för att finansiera Sverigesfusionsforskningssamarbete med EG. Med hänvisning till det statsfinansiellaläget har resterande 50 milj. kr. i förhållande till beslutinnehållits. Det nuvarande energiforskningsprogrammet är indelat i femprogram, nämligen energianvändning i industriella processerm.m., energianvändning för transporter och samfärdsel, energianvändning för bebyggelse, energitill försel samt övrig långsikfig forskning och grundforskning. Programmen är i 19 sin turuppdelade på delprogram. Verksamma organ inom energiforsknings- NU1986/87:33 programmet är energiforskningsnämnden, naturvetenskapligaforskningsrådet, statens energiverk, statens råd för byggnadsforskning,styrelsen för teknisk utveckling, ochtransportforskningsberedningen. Genom energiforskningsprogrammet fördelas statens stödtill den berörda forskningen. Programmet är ett instrument för styrning avforskningen så att denna effektivt kan medverka till att skapa förutsättningarför de energipolitiska mål som statsmakterna har beslutat om. De övergripanderiktlinjerna och omfattningen av verksamheten fastställs av . Dettillkommer vidare att för varje budgetår anslå medel förenergiforskningen. Den närmare fördelningen av anvisat belopp på olika programgörs av regeringen. Det åligger också regeringen att utfärda föreskrifter förprogramorganens uppgifter och organisation, ärendenas handläggning m.m. Deberörda organen planerar forsknings- och utvecklingsverksamheten inom resp.område, samordnar aktiviteterna med andra stödgivande organ, tar initiativ tillprojekt, fördelar det statliga stödet samt följer och utvärderar projekten. Statligt finansierade forskningsinsatser inom detta områdeförekommer även utanför energiforskningsprogrammets ram. Sådan verksamhetbedrivs bl.a. av statens råd för byggnadsforskning och statens vattenfallsverk.Till denna forskning kommer de satsningar som görs av den övriga kraftindustrinoch andra grenar av näringslivet. Inför beslut om det nu löpandeenergiforskningsprogrammet diskuterades om energiforskningen borde integrerasmed annan forskning. Enligt näringsutskottets mening (NU 1983/84:45) kunde deti ett längre tidsperspektiv vara lämpligt att samordna energiforskningen medövrig forskning. Regeringen borde därför, ansåg utskottet, låta utreda energiforskningensframtida struktur. I samband härmed kunde det också vara motiverat attenergiforskningsnämndens organisation och ställning prövades. anslötsig till utskottets uppfattning. Efter beslut av regeringen tillkallades ensärskild utredningsman (direktör , ) med uppgift attutreda energiforskningens framtida inriktning, omfattning och inplacering i dettotala statliga forskningsprogrammet under budgetåren 1987/88-1989/90.Utredningen, som antog namnet energiforskningsutredningen, redovisade i april1986 resultatet av sitt arbete i betänkandet (SOU 1986:31 och 32) EFU 87 -Förslag till program för forskning och utveckling inom energiområdet. I proposition 1986/87:80 om forskning föreslås (bil. 12)ett nytt treårigt energiforskningsprogram. Det föreslagna programmet löpersålunda från till . Regeringens programförslagbaseras på energiforskningsutredningens betänkande och de synpunkter som har inkommiti samband med remissbehandlingen av detta. Miljö- och harsammanställt remissyttrandena i en särskild rapport (Ds ME 1987:1). Totalt för den förestående treårsperioden föreslårregeringen att 1 050 milj. kr. skall anvisas för energiforskningsändamål.Jämfört med de medel somriksdagen har anvisat för det nuvarande energiforskningsprogrammet 20 innebärförslaget en minskning med - i löpande priser - ca 80 milj. kr. Huvuddelenav forskningsinsatserna bör, menar regeringen, även fortsätt- NU 1986/87:33ningsvis ske inom ramen för ett särskilt energiforskningsprogram. besluta om att ca 882 milj. kr. skall avsättas fillenergiforskningens s.k. huvudprogram för budgetåren 1987/88-1989/90. Resterandeverksamhet inom energiforskningen föreslås integreras med berörda myndighetersordinarie uppgifter. Medel för denna forskning har inkluderats i de förslagtill myndighetsanslag som redovisas i andra delar av propositionen. Förtreårsperioden beräknas dessa integrerade stöd till totalt ca 168 milj. kr.Riksdagen föreslås vidare godkänna de riktlinjer för energiforskningen somredovisas i propositionen. För behandling föreligger förutom regeringensförslag ett antal motioner som har väckts med anledning av propositionen ochsom rör energiforskning. I detta sammanhang behandlas också ett tiotal motionerfrån allmänna motionstiden med anknytning till den nu aktuella delen avpropositionen. Ett avsnitt i budgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 16)som rör verksamheten vid tas också upp här. I det följande behandlas först allmänna utgångspunkter förenergiforskningen. Därefter diskuteras frågor som rör särskilda program ellerdelprogram. Anslagsfrågorna tas upp i anslutning till resp. program. I den måninte annat framgår av framställningen tillstyrker utskottet regeringens förslagtill riktlinjer för energiforskningen. Allmänna utgångspunkter för energiforskningen Det framhålls i propositionen (bil. 12 s. 13) attenergiforskningen i stor utsträckning är inriktad på att underlätta enomställning av energisystemet med utgångspunkt i de riktlinjer förenergipolitiken som beslutade om (prop. 1984/85:120, NU1984/85:30, rskr. 1984/85:362). Forskningen syftar bl.a. till att utveckla nyteknik inom energisektorn och att stärka svensk industris konkurrenskraft införkommande omställningar på energiområdet. Enligt regeringen bör forskningenrörande energihushållning och utveckling av energisnålare teknik inom bl.a.industri och bebyggelse drivas vidare med stor intensitet. Andra viktigasyften är, anförs det, att på minska oljeberoendet och begränsautsläppen av skadliga föroreningar som härrör från transportsektorn. föreslår i sitt betänkande ettkraffigt utökat stöd till grundforskningen. Regeringen delar utredningensuppfattning men anser att sådan forskning behöver samordnas med mer utpräglatutvecklingsarbete för att bli framgångsrik. Härvid erinras i propositionenbl.a. om det särskilda teknikutvecklingsprogram som beslöt om våren1986 (prop. 1985/86:102, NU 1985/86:17, rskr. 1985/86:172). Från detta programlämnas stöd fill främst användaranknutna försöksanläggningar och demonstrations-och fullskaleanläggningar. Mot bakgrund av det samband som krävs mellangrundforskning och mer tillämpad forskning är det enligt regeringens meninglämpUgt att eftersträva . en samordning av statens ochkraftföretagens insatser för forskning, utveckling, demonstrafion ochkommersialisering av ny och bättre teknik på energiområdet. I proposifion1986/87:87 om föreslås (s. 35)att detta företag skall få ett särskilt ansvar för forskning och utveckling NU 1986/87:33 inom det elkraftstekniska området. Utskottet behandlardennaproposition i ett betänkande (NU 1986/87:34) om vissa energifrågor. Under sitt utredningsarbete presenteradeenergiforskningsutredningen ett förslag till hur kraftföretagen skulle kunna taen mer aktiv del i arbetet med att få till stånd marknadsanknutna forsknings-och utvecklingsinsatser inom främst elkraftsområdet. Förslaget framfördes ipromemorian (Ds I 1985:8) Kraftindustrins förnyelsefonder för framfidenselförsörjning. Utredningen beskriver där översiktligt en modell för hur manskulle kunna-finansiera, organisera och genomföra erforderlig forskning,utveckling oeh demonstrafion med anknytning till kärnkraftsavvecklingen.Enligt modellen skulle medel avsättas från kärnkraftsproduktionen till en ellerflera fonder, i vilka kraftindustrin skulle ha majoritet. Fonderna skullefinansiera och beställa den erforderliga verksamheten utan att ha eget ansvarför genomförandet. Projekten skulle drivas av företag inom kraftindustrin,energianvändarindu-strin eller den kommunala energisektorn. Staten skulle hainsyn i verksamheten och dra upp de huvudsakliga riktlinjerna tillsammans medkraftindustrin. Medelsbehovet under uppskattades till drygt 7,5 miljarderkronor. Det skulle täckas med en kärnkraftsavgift, som i inledningsskedet bordeuppgå till ca per kWh för aft ha stigit till ca 1,0 öreper kWh. Vid remissbehandlingen av utredningens idépromemoriaframfördes kritik mot förslaget från bl.a. kraftindustrin. Man hävdade attinsatserna borde kunna genomföras inom ramen för industrins normala verksamhet.Energiforskningsutredningen fann efter remissomgången inte skäl att avvisa dengrundläggande tanken bakom förslaget och föreslog att detta skulle utredasytterligare. har, med förbehåll för regeringensgodkännande, träffat avtal med övriga kraftföretag om att bilda ett särskiltutvecklingsbolag. Syftet med bolaget är dels att arbeta fram metoder för atteffektivisera energianvändningen i industrin och för konsumenter, dels attutveckla ny och miljövänlig teknik för elproduktion som skall ersättakärnkraften. Arbetet skall inriktas mot sådan teknik som bedöms vara möjlig attdemonstrera i full skala . Regeringen meddelar i propositionen om forskning att manför närvarande bereder frågan om statens vattenfallsverks medverkan iutvecklingsbolaget. Enligt föredraganden - miljö- och energiminister - är det väsentligt att samhället ges ett avgörande inflytande i bolaget.För att ytterligare klarlägga förutsättningarna för ett fördjupat samarbete pådetta område avser hon att kalla till överläggningar med berörda parter undervåren 1987. Att det kommande energiforskningsprogrammet föreslåsförskjutas mot grundforskning är förvånande, sägs i motion 1986/87:N134 (c). De statliga insatserna borde nu kunna inriktas mot stöd till praktisk tillämpning av uppnådda forskningsresultat. Motionärerna ansluter sig till regeringens uppfattning att en samordning mellan statens och kraftföretagens insatser på forsknings- och utvecklingsområdet bör ske. De finner det dock oacceptabelt att samarbetet skall äga rum i form av det planerade utvecklingsbolaget. En sådan uppläggning av arbetet skulle, hävdar de, enbart främja en fortsatt - monopoliseringav viktiga delar av energimarknaden och minska möjlighe- NU 1986/87:33terna för enskilda initiativ att göra sig gällande. Med det sagda som bakgrund förordar motionärerna attenergiforskningsprogrammet med dess inriktning mot grundforskning skallkompletteras med den energiutvecklingsfond som i annat sammanhang harföreslagit skola inrättas. Enligt detta förslag skulle fonden finansieras genomen särskild avgift med per kWh på all elenergi. Fondmedlen, vid nuvarandeelproduktion ca , skulle användas för genomförande avåtgärder som syftar till dels energihushållning och effektivareenergianvändning, dels alternativ energiproduktion. Förslaget angåendeenergiutvecklingsfonden redovisas i motion 1986/87:N551 (c). Denna kommerutskottet att ta upp i samband med behandlingen av denenergipolitiska proposition som framläggs för . Utskottet anser i likhet med regeringen att den statligtfinansierade forskningen inom energiområdet bör i ökad utsträckning inriktasmot grundforskning och mer långsiktigt tillämpad forskning. Därigenom kan engrundläggande kunskapsbas byggas upp som är nödvändig för att nya tekniskalösningar inom energiförsörjningen skall kunna utvecklas. Dessa kunskaperbehövs också för att redan känd teknik skall kunna utnyttjas på ett opfimaltsätt. Denna typ av långsiktig forskning måste dock ha sambandmed och en övergång fill mer utpräglat utvecklingsarbete. Som anförs i bådepropositionen och motion 1986/87:N134 (c) är det väsentligt att statens ochkraftindustrins forsknings- och utvecklingsarbete inom energiområdetsamordnas. Utskottet har inget att erinra mot att det nämnda utvecklingsbolagetblir ett forum av flera för detta samarbete. Av det sagda följer att utskottet avstyrker här berörd delav motion 1986/87:N134 (c). Som redan nämnts behandlas inte motion 1986/87:N551(c) i detta sammanhang. hade, som redan nämnts, tilluppgift att utreda bl.a. frågan om energiforskningens framtida inplacering idet statliga forskningsprogrammet. Utredningen har kommit till slutsatsen attenergiforskningen bör integreras i andra statliga forsknings- ochutvecklingsprogram där så kan ske. Det gäller områden där energifrågorna kanses som en begränsad del av ett större frågekomplex. Större delen avforskningsinsatserna på energiområdet bör dock enligt utredningen ävenfortsättningsvis ske inom ramen för energiforskningsprogrammet. Samtidigtframhålls det att det, när behovet av statligt stöd till energiforskningminskar, finns anledning att överväga en fullständig inordning avenergiforskningsstödet under andra, allmänna forskningsstödjande verksamheter. Enligt regeringens förslag skall av det totalaenergiforskningsstödet inordnas i berördamyndigheters basanslag.Den föreslagna integreringen kan, menar regeringen, vara ett 23 medel föratt långsiktigt trygga kunskapsuppbyggnaden på energiforskningsområdet. Totalt för budgetåren 1987/88-1989/90 föreslår regeringensom tidigare NU 1986/87:33 redovisats att 882,5 milj. kr. skall anvisas förenergiforskningens huvudprogram. För det första budgetåret föreslås riksdagenanslå 293,6 milj. kr. har inte förutsättningslöstprövat om skall bibehålla ett speciellt energiforskningsprogram som ärskilt från annan teknisk forskning, sägs i moderata samlingspartietspartimotion 1986/87:Ub5. Enligt motionärerna bör energiforskningen infogas iden övriga forskningsorganisationen. Efter en sådan integrering skulle deenergitekniska forskningsprojekten kunna få stöd dels genom styrelsen förteknisk utveckling, dels genom det fristående tekniska forskningsråd sommoderata samlingsparfiet önskar få till stånd. Partiets förslag om inrättandeav ett sådant råd har avstyrkts av utbildningsutskottet (UbU1986/87:26, res. Överföringen av medel från energiforskningsanslaget tillandra forskningsanslag bör enligt motionärerna ske successivt. I motionenbegärs att regeringen skall anmodas återkomma till med förslag om ensådan förändring. Med hänvisning till partiets begäran om en integrering avenergiforskningen i annan forskningsverksamhet yrkas i nämnda motion avslag påregeringens begäran om en treårig medelsram. bör anslå medel endastför /88, enligt motionärernas förslag 200 milj. kr. begär i motion 1986/87:N134 att medelsramen förden förestående treårsperioden skall utökas med 46,3 milj. kr. jämfört medregeringens förslag. Av detta belopp skall enligt motionärerna 42,3 milj. kr.tas från medel som regeringen har avsatt för energiforskningsinsatser som avsesbli inordnade i annan forskning. I motionen avvisas alltså regeringens förslagtill integrering i denna del. Det sagda innebär att motionärerna förordar attdet sammanlagda stödet till huvudprogrammet och integrerade energiforskningsinsatserskall höjas med 4 milj. kr. jämfört med vad regeringen har föreslagit. För detförestående budgetåret borde till huvudprogrammet anvisa 15 milj.kr. mer än vad regeringen har begärt eller 308,6 milj. kr. kommunisterna redovisar i sin partimotion1986/87:N132 inget förslag till medelsram för energiforskningsprogrammet. Vidutskottsbehandlingen har man från partiets sida tillstyrkt en vidgning avramen med 208 milj, kr. jämfört med vad regeringen har föreslagit för dentreåriga programperioden. Även kommunisterna vill överföra 42,3milj. till energiforskningsprogrammets huvudprogram från medel som haravsatts för de föreslagna integrerade forskningsinsatserna. Partiet förordarsålunda att det totala stödet till energiforskning höjs med 165,7 milj. kr.jämfört med regeringens förslag. Till huvudprogrammet Energiforskning börriksdagen enligt kommunisterna för /88 anvisa 362,6milj. eller 69 milj. kr. mer än vad regeringen har föreslagit. Enligt regeringens förslag skall huvudprogrammet förenergiforskningen inrymma följande fem program: Industrins energianvändning. Energian vändning för bebyggelse. Energitillförsel, Energirelaterad grundforskning och Allmänna energisystemstudier. Därutöver har i propositionen avsatts ett basanslag för energiforskningsnämnden och en reserv till regeringens disposition. I jämförelse med anslagsfördelningen inom det nuvarande 24 energiforskningsprogrammetberäknar regeringen en höjning - i nominella NU 1986/87:33 termer -av anslagen till programmen Energirelaterad grundforskning och Allmännaenergisystemstudier som båda är inriktade på långsiktigt tillämpad forskning.Programmet Industrins energianvändning avses få en i huvudsak oförändrad medelstilldelning medan de två resterande programmen - Energianvändningför bebyggelse och Energitillförsel - föreslås få minskade Utskottet behandlar först programmen Energirelateradgrundforskning och Allmänna energisystemstudier och tar därvid även upp fråganom integreringen av energiforskningen i annan forskningsverksamhet. Därefterbehandlas övriga program. Energirelaterad grundforskning och AUmännaenergisystemstudier Enligt regeringen skall arbetet inom programmenEnergirelaterad grundforskning och Allmänna energisystemstudier kompletteraden sektorsinrik-tade forskningen och utvecklingen med grundforskning och annanmer långsiktigt inriktad forskning. Ansvaret för programmet Energirelateradgrundforskning skall, föreslås det i propositionen (bil. 12 s. 31 f.), delasmellan naturvetenskapliga forskningsrådet och styrelsen för teknisk utveckling.Studsvik Energiteknik AB avses inte längre få något ansvar för detta program.Inom programmets ram föreslås det bli möjligt att filisätta forskartjänster viduniversitet och högskolor. skall enligt regeringensförslag även fortsättningsvis ansvara för programmet Allmännaenergisystemstudier. För treårsperioden har regeringen beräknat medelsbehovetför det förstnämnda programmet fill 98,8 milj. kr. och för det sistnämnda fill21 milj. kr. Detta innebär en ökning av resurserna i löpande priser med 54 %resp. jämfört med vad som har anvisats filldessa programområden. Medelsbehovet för /88 har beräknats till32,6 milj. kr. resp. 7 milj. kr. Regeringens förslag har i denna del inte föranlett någramotionssynpunkter. Utskottet vill emellertid i detta sammanhang diskuteraenergiforskningens inplacering med utgångspunkt i det yrkande i denna frågasom har framställts av moderata samlingspartiet och vars innebörd harbeskrivits i föregående inledningsavsnitt. Utskottet vill härvidlag framhållaföljande. Enligt utskottets mening kan den del av energiforskningensom rör områden där energisynpunkter inte intar en dominerande roll med fördelinordnas i större forskningssammanhang. Genom en sådan integrering möjliggörsen bättre helhetssyn och hänsyn kan tas till samspelet mellan energi, miljö,teknik, m.fl. faktorer. Vidare kan en avvägning göras vid stödgivningen mellanenergiaspekter och andra angelägna frågor av betydelse inom resp. sektor. Utskottet anser dock att energifrågorna fortfarande har såstor betydelse för samhällets utveckling att huvuddelen av det statliga stödet till energi forskning bör kanaliseras genom ett separat forskningsprogram. Det finns också ett antal områden där dessa frågor i sig utgör en avgränsad verksamhet som inte naturligen kan samordnas med annan forskningsverksamhet. i fråga om energitillförsel. Utskottet finner sålunda skäl att NU1986/87:33 förorda att det särskilda energiforskningsprogrammet bibehålls underytterligare en treårsperiod. Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion1986/87:Ub5 (m) i nu aktuell del. Motionsyrkanden som rör enskilda delprogrambehandlas i det följande. För programmen Energirelaterad grundforskning och Allmännaenergisystemstudier innebär det sagda att utskottet fillstyrker regeringensberäknade medelsram för budgetåren 1987/88-1989/90. De redovisade behoven fördet första budgetåret ger inte heller anledning till någon erinran från utskottetssida. I sammanhanget behandlar utskottet även ett yrkande imotion 1986/ 87:N134 (c) angående s.k. högriskprojekt. Enligt motionärerna gerinte det befintliga stödsystemet utrymme för bidrag till forskning om ochutveckling av okonventionella lösningar inom energiområdet. De begär därför attstaten skall ta den ekonomiska risken vid satsningar på sådana projekt. Det kanenligt motionärerna gälla arbetet med en helt ny energiproduktionsteknik,utveckling av vätgasen som energibärare eller forskning om stegvisa kretsprocessermed utnyttjande av gas. För detta ändamål borde 100 milj. kr. avsättas från denenergiutvecklingsfond som , som tidigare redovisats, önskar få tillstånd. Enligt utskottets mening bör detta mofionsyrkande inteföranleda något riksdagsinitiativ. Som nämnts kommer förslaget om inrättande aven energiutvecklingsfond att behandlas . Något behov av ettsärskilt stöd med den inriktning som motionärerna förordar kan utskottet intefinna. Yrkandet avstyrks därför. Enligl energiforskningsutredningens förslag skulleinsatserna beträffande industrins energiförsörjning begränsas tillprocessindustrins energianvändning och integreras i den verksamhet somstyrelsen för teknisk utveckling (STU) bedriver. Enligt utredningenshuvudalternativ har medelsbehovet för treårsperioden beräknats till 80 milj.kr. Vid remissbehandlingen av utredningen har STU framhållit att insatsernaför att effektivisera elintensiva processer inom industrin borde samordnas medutvecklingen av ny teknik för elprodukfion i anslutning fill processerna. STUredovisar att man har påbörjat planeringen av ett s.k. insatsområde medinriktning på elanvändning och elproduktion inom processindustrin. För attdetta projekt skall kunna genomföras krävs, anser STU, en större medelsram änden utredningen har föreslagit. Regeringen instämmer i vad STU har anfört om vikten av altse mer samlat på den tyngre industrins energiförsörjning. I propositionen (bil.12 s. 19) föreslås därför att programmet skall vidgas jämfört medenergiforskningsutredningens förslag till att avse såväl användning av energisom energiproduktion integrerad i industriprocesserna. Insatserna bör enligtregeringen tills vidare ske inom ramen för energiforskningens huvudprogram. Programmet Industrins energianvändning, med STU somansvarigt pro- NU 1986/87:33 gramorgan, föreslås omfatta delprogrammenEnergianvändning i processindustrin och Gemensamma energitekniker. Detförstnämnda delprogrammet syftar till att stärka främst den tyngre industrinskonkurrenskraft genom att minska behovet av tillförd energi, effektiviseraenergianvändningen inom industrin och främja energiproduktion i samband medindustrins processer. Insatserna föreslås i första hand inriktas mot sådanabranscher som kan bedömas ha betydande besparingspotential. Enligt regeringenär det angeläget att framför allt industrins elanvändning effektiviseras.Syftet med delprogrammet Gemensamma energitekniker är främst att stödja denfortsatta uppbyggnaden'av teknisk-vetenskaplig kompetens inom sådanaenergiteknikfält som är av generell betydelse för industrin.