bet · GA01KrU9 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till kyrkliga ändamål, m. m. Utskottet behandlar i detta betänkande dels förslag som regeringen förelagt iproposition 1986/87:100 bil. 15 () under avsnittet F.Kyrkliga ändamål, dels motioner med anknytning till den angivna delen avpropositionen, dels ock en motion om ökning av antalet prästtjänster, m.m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag till medelsanvisning m. m. Samtliga motioner avstyrks. I en reservation av företrädarna för centerpartietföreslås att 100 milj. kr. skall tillföras kyrkofonden och fördelas enligtgrunderna beslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. Domkapitlen och stiftsnämnderna m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under piunkt (s. 132-135) och hemställer 1. att riksdagentill Domkapitlen och stiftsnämnderna m.m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om ändring av kyrkofondens bidrag enligt vadsom anförts i proposition 1986/87:100. Vissa ersättningar till kyrkofonden Regeringen har under punkt (s. 135-136) föreslagitriksdagen att till Vissa ersättningar till kyrkofonden för /88anvisa ett anslag av . 1 1986/87. Motioner ,, ' KrU 1986/87:9 Imotion 1986/87:Kr502 av () yrkas att beslutar att tillVissa ersättningar till kyrkofonden för /88 anvisa ett med 60milj. förhöjt anslag i förhållande till regeringens förslag. Imofion 1986/87:Kr503 av m. fl. (c) yrkas atf beslutar atttill ett nyinrättat, anslag Bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning m. m.anvisa 100 milj. kr. att i huvudsak fördelas enligt grunderna beslutom skatteutjämning på det kyrkliga området. 1mofion 1986/87:Kr505 av () och () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstöd till i utlandet (SKUT). Imotion 1986/87:Kr506 av () och ()yrkas att beslutar att det statliga bidraget fill kyrkofonden skallvara 90 milj. kr. Uranslaget utgår dels (1) ersättning till kyrkofonden med . förprästerskapets till statsverket indragna tionde m. rn., dels (2) ersättningtill kyrkofonden för inkomstbortfall till följd av avskaffandet av denkommunala beskattningen av juridiska personer (för med 73 milj; kr. ),dels ock (3) bidrag fill kyrkomötet (för /87 med . Ipropositionen anförs beträffande ersättningen till kyrkofonden att riksdagenbeslutat att den del av ersättningen som utgår till följd av avskaffande av denkommunala beskattningen av juridiska personer (post 2 ovan) fr. o. m. år 1987skall minskas till ca 31,4 milj. kr. Utskottetvill med anledning av vad som anförs i propositionen framhålla att riksdageninte fattat något fomellt beslut rörande medelsanvisningen för fiden efterutgången av innevarande budgetår. Däremot har utskottet i sitt förslag fillmedelsanvisning för innevarande budgetår utgått från de överväganden somredovisades budgetproposition. Ipropositionen anför civilministern med hänvisning till vad finansministernanfört om det statsfinansiella läget att kornpensationen till kyrkofonden förslopandet av den kommunala företagsbeskattningen minskas något mer än vad somtidigare beslutats av . Sammanlagt bör enligt propositionen fr. o. m.år 1987 ersättning utgå med . för prästerskapets till statsverketindragna tionde m. m. och för inkomstbortfallet till följd av avskaffandet avden kommunala företagsbeskattningen.. Detanförs vidare att statsbidraget till kyrkomötet bör dras in. I enlighet härmedberäknas inte medel för ändamålet under anslaget. 1986års kyrkomöte har anhållit att 88 milj. kr. anslås som statligt bidrag tillkyrkofonden för skatteutjämning mellan kyrkliga församlingar (mot. 1986:17, KO4, kskr. Som motivering hänvisas iill den minskning av statsbidraget tillsvenska kyrkan och den reducering av kyrkokommunernas skatteunderlag som skettunder . Civilministern har anfört att han inte är beredd atttillstyrka förslaget. Motionärerna bakom motionerna Kr502 (c) och Kr503 (c)anknyter till KrU 1986/87:9 kyrkomötets framställning. De yrkar, i motion Kr502att anslaget skall bestämmas till ett belopp som med 60 milj. kr. överstigerdet av regeringen föreslagna och i motion Kr503 att det skall anvisas 100 milj.kr. under ett särskilt anslag benämnt Bidrag till kyrkofonden förskatteutjämning m.m. och att medlen i huvudsak skall fördelas enligt grundernai beslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. I motion Kr506(c) framställs ett yrkande om uppräkning av förevarande anslag till 90 milj.kr. eller således till ett belopp som med 1,5 milj. kr. överstiger det beloppsom angetts i motion Kr502. Motionärerna pekar på konsekvenserna förförsamlingarna i ett visst län av att skatteutjämningsbidraget upphört. Som ersättning för det statliga skatteutjämningsbidragetutgick statliga bidrag till kyrkofonden, nämligen 88 milj. kr. förår 1983 och 44 milj. kr. budgetproposition angavs attavsikten var att bidraget till kyrkofonden för indragna skatteutjämningsmedelskulle upphöra . Uttalandet föranledde inte någon kommentar frånriksdagens sida. Utskottet är inte berett att nu återinföra ett anslag somavser bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning eller att medsamma syfte föreslå en uppräkning av förevarande anslag (). Utskottet har inte heller något att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Under detta anslag behandlar utskottet även motion Kr505(fp), vari understryks angelägenheten av stöd till i utlandet. godkänner olika ändamål inom svenska kyrkansfria sektor som kan få bidrag ur kyrkofonden. har godkänt att bl. a.den verksamhet som bedrivs av stiftelse för rikskyrklig verksamhetkan få sådant bidrag i den omfattning som regeringen bestämmer (prop.1984/85:152, KrU 1984/85:18, rskr. 1984/85:310). Syftet med godkännandet avstiftelsens verksamhet som bidragsberättigat ändamål var bl. a. att det vid enanpassning av bidragssystemet till den nya kyrkliga organisationen i störstamöjliga utsträckning skulle lämnas åt själv att fritt fådisponera bidragen ur kyrkofonden till den rikskyrkliga verksamheten: Riksdagenskulle inte längre behöva bedöma uppkomsten och sambandet mellan olikaverksamhetsformer inom stiftelsen (prop. s. 6). Inom stiftelsen bedrivsverksamheten av stiftelsens nämnder, bland dem nämnden för iutlandet (SKUT), som också förvaltar stiftelsen för i utlandet. Utskottet har inhämtat att SKUT för har en budgetsom omsluter ett belopp av . och att bidrag från kyrkofonden utgårmed . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet sig inte böragöra något uttalande i frågan om storleken av bidraget till SKUT frånkyrkofonden. Utskottet anser sig emellertid vara oförhindrad att anläggasynpunkter på SKUT:s verksamhet med hänsyn till dess betydelse även utanför denkyrkliga sektorn. Det kan med fog hävdas att i utlandet bedriveren verksamhet som har betydelse för olika grupper svenska - och nordiskamedborgare - som vistas utomlands. Utöver den ursprungliga målgruppen 1* 1986/87.13 saml. förutlandskyrkans verksamhet - sjöfolket - kan nämnas dels utvandrade KrU1986/87:9 svenskar och andra fast boende, dels svenskar som mera tillfälligtvistas utomlands, bland dem au pair-ungdomar, lastbilschaufförer, tågluffareoch -på vissa orter - vanliga turister. Enligt utskottets mening fyllerutlandskyrkorna en viktig social funktion. Utskottet som har anledning attutgå från att värdet av SKUT:s verksamhet beaktas då disponerar medlen från kyrkofonden, anser att motionen får ansesbesvarad med det anförda. Den avstyrks därför. 1. beträffande bidrag ull kyrkofonden förinomkyrklig skatieuljäm- ning m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr502 i motsvarande del, motion 1986/87:Kr503och motion 1986/87:Kr506 i motsvarande del, attriksdagen med bifall fill proposition 1986/87:100 och med avslag på motipnerna1986/87:Kr502 och 1986/87:Kr506, båda motionerna i motsvarande del, till Vissaersättningar till kyrkofonden för /88 anvisar ett anslag av , 3. beträffande i utlandet att avslår motion 1986/87:Kr505. Bidrag till ekumenisk verksamhet Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt (s. 137-138) och hemställer 1. att till Bidrag till ekumeniskverksamhet för /88 anvisar ett anslag av , 2. att medger att ur kyrkofonden /88 får betalas kostnader för anslag till kurser för utbildande av kyrkomusiker. Regeringen har under punkt F4 (s. 138-139) föreslagitriksdagen att till Bidrag till trossamfund för /88 anvisa ettreservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr508 av m. fl. (fp) yrkas-med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub826 - att somsin mening ger regeringen till känna vad i nämnda motion sägs om statsbidragentill invandrares trossamfund. utskottet KrU 1986/87:9 Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. En av civilministern tillsatt arbetsgrupp för översyn avreglerna av statligt stöd till invandrarnas trossamfund har i ett betänkandelagt fram förslag om ökat stöd till invandrarsamfunden (Ds C 1986:12). I motion Kr508 (fp) framställs ett yrkande som innebärönskemål om en skyndsam prövning av utredningsförslaget. Utskottet har inhämtat att betänkandet för närvaranderemissbehandlas och att remisstiden utgår . Vidare har utskottetinhämtat att regeringen i avvaktan på ställningstagande till arbetsgruppensförslag - av medel som för budgetåren 1985/86 och 1986/87 beräknats förcentrala stödinsatser under förevarande anslag - har anvisat 1,1 milj. kr. fören försöksverksamhet med etableringsstöd till invandrarnas trossamfund enligtde riktlinjer som föreslagits i betänkandet. Avsikten är främst att underlättaför de till följd av invandringen nyetablerade trossamfunden att bygga upp enverksamhet i . Enligt förslaget skall bidrag även kunna utgå till redanetablerade samfund för att användas för uppsökande verksamhet eller startandeav verksamhet på nya orter. Med hänvisning till det anförda och då utskottet utgårfrån att regeringen utan dröjsmål prövar utredningsförslaget, sedan dettaremissbehandlats, påkallar motionen inte någon åtgärd. attriksdagen till Bidrag tdl trossamfund för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 2. beträffande utredningsförslag om stöd tillinvandrarsamfunden att avslår motion Kr508. Byggnadsbidrag på det kyrkliga området Regeringen har under punkt F5 (s. 140-142) föreslagitriksdagen att till Byggnadsbidrag på det kyrkliga området för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr501 av () och RuneBacklund (c) yrkas att beslutar höja anslaget till anskaffande avlokaler för trossamfund till 28 milj. kr. I motion 1986/87:Kr504 av Per m. fl. (fp)yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att de angivna ramarna får överskridas om så behövs av sysselsättnings- eller andra liknande skäl, 2. att hos regeringen hemställer att bidrag ochbidragsnormer för till trossamfund (SST) och anslaget B 10.Bidrag till allmänna samlingslokaler i bil. 13 till budgetpropositionen, KrU 1986/87:9 utformas likvärdigt. Under anslaget finns två anslagsposter, nämligen Bidragtill restaurering av äldre domkyrkor och Bidrag till anskaffande av lokalertill trossamfund. Utskottet tillstyrker att medel beräknas för förstnämndaanslagspost med , vilket innebär en höjning med . För Bidrag till anskaffande av lokaler till trossamfundföreslår regeringen en uppräkning med . till trossamfund haranhållit att anslaget höjs med totalt 17,7 milj. kr. till 28 milj. kr. Imotion Kr501 (c) yrkas att medel av denna storlek skall beräknas föranslagsposten. Utskottet vill erinra om att för budgetåren 1983/84 och1984/85 har av sysselsättningsskäl anvisats extra statsbidrag om sammanlagt 29milj. till anskaffande av lokaler för trossamfund. Det totala anslaget förnämnda ändamål uppgår därmed till 69 250 000kr. Detta är avsevärt mer än vad som normalt skulle hautgått i bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. Utskottet ansermot bakgrund härav och under hänvisning till den statsfinansiella situationenatt det inte är möjligt att förorda en större uppräkning av anslagsposten änvad regeringen föreslagit. Motionen avstyrks således. I motion Kr504 (fp) framförs förslag om att anslagspostenBidrag till anskaffande av lokaler till trossamfund skall få överskridas omdetta behövs av sysselsättningsskäl eller andra liknande skäl. Vidare villmotionärerna att bidragen skall räknas upp på samma sätt som bidragen tillallmänna samlingslokaler (prop. 1986/87:100, bil. 13, anslag B 10) och attbidragsramarna skall vara desamma för de båda anslagen. Motionärerna menarsammanfattningsvis att uppräkningen av anslaget till allmänna samlingslokalervarit generösare än uppräkningen av bidraget till trossamfundens lokaler. Då det gäller frågan om överskridande av anslagsposten -och därmed också av anslaget - vill utskottet hänvisa till att påhemställan av ett i detta hänseende enhälligt finansutskott som sinmening gav regeringen till känna att systemet med finansfullmakten och övrigasnarlika bemyndiganden bör ses över och att syftet med översynen bör vara attdels begränsa antalet bemyndiganden, dels fastställa en för finansfullmaktenoch övriga konjunktur- och arbetsmarknadspolitiskt motiverade bemyndigandengemensam beloppsmässig ram (FiU 1985/86:30, rskr. 1985/86:358 och 359). Med hänsyn till den inställning sålunda intagit- och till att den aktuella anslagsposten uppförts under ett reservationsanslag- anser utskottet att motionen, såvitt det i denna föreslås ett bemyndigandeför regeringen att överskrida anslaget, inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd (yrkande Då det gäller frågan om omfattningen av lokalstödet tilltrossamfunden vill utskottet hänvisa till att folkrörelseutredningen (C1986:01), som tillkallades , har i uppgift bl. a. att utarbetaförslag som syftar till att statens bidrag till folkrörelserna både förenklasoch samordnas på ett effekfivare sätt (senärmare om utredningens uppdrag i här aktuellt avseende KrU 1986/ KrU1986/87:9 87:3). Utskottet anser att utredningsarbetet bör avvaktas. Utskottetavstyrker således motion Kr504 även i denna del (yrkande 2). attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr501 till Byggnadsbidrag på det kyrkliga området för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande överskridande av anslaget avsysselsäilningsskäl m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr504. I motion 1986/87:Kr507 av () och KerstiJohansson (c) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att behovet av präster överstiger vadsom medges enligt av fastställda normer, och att regeringendärför icke längre skall vara bunden därav vid inrättandet av prästtjänster, 2. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder i enlighet med motionens intentioner för attstimulera intresset för utbildning till präst. Prästtjänster m. m. fastställde normer för tilldelning avprästtjänster i pastoraten. Normerna grundar sig väsentligen på pastoratensfolkmängdstal och areal samt tätortsgraden (se KrU 1985/86:5 s. 2). Motionårena bakom motion Kr507 (c) anser att riksdagenskall uttala att behovet av präster överstiger vad som medges enligt de angivnanormerna och att regeringen därför inte längre skall vara bunden därav vidinrättande av prästtjänster. Det framhålls att samhällsutvecklingen - inteminst den nya lagstiftningen på arbetslivets område - har förändratförhållandena påtagligt sedan 1957 års normer fastställdes. Arbetstiden har ipraktiken förkortats väsentligt. visar undersökningar att denprästerliga arbetsbördan i princip har ökat väsentligt. kyrkokommitté framhöll i sin lägesrapport (SOU1985:1) Församlingar i samverkan att dess förslag skulle hålla sig inom sammakostnadsramar som de nuvarande och att detta bl. a. betydde att kommittén intekunde föreslå ett utökat antal prästtjänster. Kommittén tillade emellertid attdet var rimligt att frågan om utökning av det faktiska antalet prästtjänstertogs upp på nytt, om och när den nuvarande prästbristen bringats till ettminimum. borde rekryteringen till prästutbildningen intensifieras.Kommittén förde i sammanhanget en diskussion om konsekvenserna för stiften aven ökning av antalet prästtjänster i nuvarande läge, då ett antal vakanser påprästtjänster finns. Kyrkokommitténföreslog i fråga om prästtjänsternas fördelning mellan stiftenatt fördelningen i utgångsläget skulle bygga på den faktiska situatio- KrU1986/87:9 nen . Den siffra som gällde för det faktiska antaletprästtjänster - såväl inrättade av regeringen som av - skulle jämförasmed antalet tjänster som inrättats av regeringen. Den siffra som var högstskulle få bilda underlaget för fördelningen. Denna metod torde tillfredsställasåväl landsbygdsstiften, som skulle behålla sina inrättade tjänster, somtätortsstiften, som kunde tillgodoräkna sig de senaste årens tillskott avpastoratsadjunkter. framhöll att den genom sitt förslag i förstahand velat tillskapa ett system för fördelning av prästtjänster mellan stiften.Hur befintliga tjänster sedan skulle fördelas såg kommittén som en inomkyrkligfråga av stor betydelse. kyrkomöte redovisade en mycket positivinställning till kyrkokommitténs förslag i här aktuellt avseende. lade kyrkokommittén fram sitt slutbetänkande(SOU 1986:17 och 18) Framtid i samverkan. Sammanfattningsvis anför kommitténföljande under rubriken fördelning (SOU 1986:17 s. 14): Kommittén konstaterar, att den nuvarande statligaregleringens främsta syfte är att åstadkomma en rättvis fördelning avförekommande prästtjänster. Därmed blir regleringen med kommitténs synsätt eninomkyrklig fråga om rättvis och målrelaterad resursanvändning och fördelningmellan de olika stiften av befintliga präster. Regeringens befattning medprästtjänsterna bör därför upphöra. För fördelningen inom ett stift blirstiftsstyrelsen ansvarig genom att den får besluta om inrättande resp.indragning av prästtjänster inom pastoraten. På motsvarande sätt blir centralstyrelse ansvarig för fördelningen mellan sfiften genom att denfår besluta om inrättande resp. indragning av tjänster inomstiftssamfälligheterna. Den föreslagna ordningen innebär, att det inte längrekommer att finnas något tak för antalet präster i . Antaletinrättade prästtjänster måste av fördelningsskäl endast marginellt överstigaantalet präster. Detta betyder, att det totala antalet präster blirberoende av tillgången på präster, och möjligheten att få dessa prästerfördelade mellan stiften så rättvist som möjligt samt av kyrkommunernas,pastoratens och stiftssamfäl-ligheternas villighet att betala för sinaprästtjänster. Enligt förslaget skall den faktiska situationen vidreformens genomförande tjäna som utgångspunkt vid bestämmandet avtjänsteorganisationen i pastoraten och stiften. Då utskottet behandlade en motion avmotionären med samma yrkanden som de nu aktuella anförde utskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande KrU 1985/86:17 följande: Utskottet anser för sin del att den fortsatta beredningenav kyrkokommittés förslag inte bör föregripas. Med hänsyn tillinnehållet i den föregående redovisningen för kyrkokomitténs och kyrkomötetsinställning i här aktuellt avseende måste man räkna med att det inte blirmöjligt att väsentligt öka det totala antalet prästtjänster inom en näraframtid. Utskottet hyser förståelse för de i motionen framfördasynpunkterna om att man även dådet gäller prästtjänster måste ta hänsyn tillutvecklingen bl. a. på arbetstidsområdet. Utskottet kan emellertid inte finna attett bifall till motionsyrkandet skulle vara ägnat att förbättra situationen, sålänge prästbristen kvarstår. Utskottet anser däremot att en större smidighet är Hinder bör t. ex. inte möta för att domkapit- KrU1986/87:9 len medges rätt att själva vid behov inrätta en prästtjänst i ettpastorat under förutsättning att en motsvarande tjänst dras in i ett annatpastorat i stiftet. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionen ihär aktuell del bör som sin mening ge regeringen till känna. I enlighet med beslut harinrättningsförordningen (1985:915) ändrats så att fr. o. m. den 1 juli 1986gäller att får inrätta en tjänst som komminister eller kyrkoadjunkti ett pastorat under förutsättning dels att en motsvarande tjänst i ett annatpastorat i stiftet dras in, dels att båda pastoraten samtycker. Dennaregel utgör ett undantag från huvudregeln att frågan om inrättande av andra prästerligatjänster än extratjänster och arvodestjänster prövas av regeringen (SFS1986:611). Med hänvisning till det anförda och då regeringen avseratt -efter hörande av kyrkomötet - förelägga enproposition med anledning av kyrkoutrednings förslag bör motionen idenna del inte föranleda någon åtgärd av (yrkande 1). Motionärerna vill också att åtgärder skall vidtas för attstimulera intresset för utbildning till präst. De framhåller bl. a. att det ärangeläget att lönesättningen blir likvärdig med den som gjorts för jämförbaragrupper. Utskottet vill - i likhet med vad utskottet gjorde förravåren då motsvarande motion behandlades - framhålla att lönesättningen förpräster är en förhandlingsfråga. Med hänsyn härtill och mot bakgrund av attdomkapitlet har ansvaret för rekrytering och anställning av nya präster anserutskottet att det inte är påkallat med någon åtgärd av med anledningav motionsyrkandet (yrkande 2). attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr507 yrkande 1, 2. beträffande stimulansåtgärder rörandeprästutbildningen att avslår motion 1986/87:Kr507 yrkande 2. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (), AlexanderChrisopoulos (vpk), () och (). Reservation KrU 1986/87:9 Bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning m.m. (punkt 2, mom. 1) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "Som ersättning" och slutar med "till medelsanvisning"bort ha följande lydelse: Enligt beslut skulle, då de statligaskatteutjämningsbidragen till de kyrkliga kommunerna upphörde ,ersättning utgå till kyrkofonden. Fullt bidrag utgick också från början,nämligen med 88 milj. kr. Påföljande år utgick 44 milj. kr.Därefter har bidrag inte utgått. Som redovisats i det föregående har kyrkomöteanhållit att samma belopp som ursprungligen utgick - 88 mlj. - skall anslåssom statligt bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning mellan kyrkligaförsamlingar. Som anförs i motion Kr503 (c) har kyrkofonden drabbatsäven av andra mycket kännbara neddragningar än den som inträffat genomavvecklingen av det nämnda bidraget till fonden. Helt utan motivering föreslåsatt av tidigare beslutad kompensation för slopad företagsbeskattningskall sänkas. Statsmakternas njugga inställning till de kyrkliga församlingarnahotar nu allvarligt styrkan i det solidariska fördelningssystem someftersträvas. Situationen för framför allt de små församlingarna är mycketoroande. Hanteringen av dessa frågor visar också, som motionärerna anför, på enbetydande okänslighet i regeringens skötsel av kyrkliga frågor genom att ettfördelningssystem raseras innan det ens har fått börja verka fullt ut. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att ett anslagsom avser bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning m. m. böråterinföras. Motion Kr503 (c) tillstyrks därför. Ställningstagandet innebäratt syftet med motionerna Kr502 och Kr506 tillgodoses fullt ut. Utskottet har - med hänsyn till utskottetsställningstagande i det föregående till frågan om återinförandet av ett bidragtil kyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning-inte något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning till kyrkofonden för de ändamål somanges i propositionen. dels att moment 1 i utskottetshemställan i punkt 2 bort ha följande lydelse: 1. beträffande bidrag tillkyrkofonden för inomkyrklig skatteuijäm-ning m. m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Kr503 samt motionerna 1986/87:Kr502och 1986/87:Kr506 i motsvarande del under ett nytt anslag under trettondehuvudtiteln till Bidrag till kyrkofonden för inomkyrklig skatleutjämning m. m.för /88 anvisar ett anslag av .