bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Allt KU1986/87:33 delta skapar svårigheter vid bedömningen. Jag säger detta inte föratt Bilaea B 12 A beklaga mig utan för att försöka skapa litet störreförståelse. För egen del finner jag skäl att uppträda med ett stort mått avödmjukhet i de här frågorna. Ärendena handläggs med stor omsorg, men man kanändå inte vara helt säker på att i varje beslut ha funnit den fulla sanningen. 561 36 1986/87. Nyaflyktingar till 1979-1985 och Tabellen redovisar flyktingar och dem som är jämställdamed flyktingar (3,5, 6 §§ i utlänningslagen och 31 § i utlänningsförordningen).Barn under.16 år ingår icke. KU 1986/87:33Underbilåga 1 tillbilaga B 12 A ' Uppskattat antal inkl. barn - cirka 7 000 Uppskattat antal inkl. barn - cirka 8 500 ' Uppskattat antal inkl.barn under 16 är - cirka 8 200 KU 1986/87:33 Underbilaga 2 till bilaga B 12 A Asylsökande i efter medborgarskap, 1986(inkl. barn) Källa:Statens invandrarverk () och (). Siffrornaavser förstagångsansökningar om asyl från 22 av landets 118 polisdistrikt ochmotsvarade 1986 av det totala antalet förstagångsansökningar. Räknarman upp antalet asylsökande , får man uppskattat antalförstagångsansökningar för alla polisdistrikt. 1 434 14 624 Kommentar;Antalet asylsökande minskade , men steg igen fr.o. m. juli till samma nivåer som 1985. Det högstaantalet asylsökande (2 052) kom och det lägsta antalet . Det totala antalet asylsökande var ca 14 600 personer resp. ca14 500 (se även tabell 4:2). Kvotflyktingarna utgör endast en mindre delav den totala flyktinginvandringen till . Mångdubbelt fler var undersåväl som de som på egen hand reste hit och sökte asyl vidgränsen eller efter ankomsten till . uppgick dessa till ca14 500 personer inkl. barn, varav ca 2 900 direktavvisades. 1984 varantalet asylsökande ca 11 000 och antalet direktavvisade ca 2 300. Liksom föregående år kom fleitalet asylsökande år 1985från , , , och . Följande kan sägas beträffande deolika nationalitetsgrupperna. Antalet iranska asylsökande hai' ökat kraftigt och uppgickår till 3 878 (uppgick antalet till 1 723). Hitresorna skerhuvudsakligen från . Den vanligaste resvägen har varit till Trelleborgvia DDR. Sedan slutet av har fler iranska asylsökande anlänt viaArlanda. Majoriteten är unga män som inte vill delta i kriget mot . Mångaåberopar också repression mot oliktänkande. Kvinnor anför i många fall att dehar en allmänt svår situation. har allt fler personersom beviljats besöksvisering sökt asyl efter ankomsten till . Under år1985 beviljades 2 853 iranska medborgare uppehållstillstånd av skäl hänförligatill 3, 5 eller 6 §§ UtlL. På motsvarande premisser beviljades 1 194irakiska medborgare uppehållstillstånd. Ca 2 000 personer från sökte asyl iSverige. Stora svårigheter har uppstått vid verkställighet av utvisnings- ochavvisningsbeslut med avseende på personer som saknat dokument. Barnfamiljer haroftast, av humanitära skäl, fått stanna. har totalt ca 1 000personer från beviljats uppehållstillstånd. har ca 400 turkiska medborgare sökt asyl iSverige. Uppehållstillstånd av politiska skäl har beviljats 191personer från . Omkring 4 000 polska medborgare besöker varjemånad för tillfällig vistelse här. Av dessa ansöker 100-200 omuppehållstillstånd efter inresan. Två tredjedelar anför skäl av politisk naturmedan övriga åberopar humanitära omständigheter. beviljades ca400 polska medborgare uppehållstillstånd, en ökning från 1984. De chilenska asylsökandena uppgick till 1 629.Uppehållstillstånd beviljades 576 personer. beviljades sammanlagt 5 685uppehållstillstånd för vuxna på flykting- eller flyktingliknande skäl, vilketär ca 1 100 fler än under år 1984.1 siffran ingår de som beviljatsuppehållstillstånd inom ramen för flyktingkvoten . Om barninräknas uppgår den totala flyktinginvandringen till ca 7 300. De som beviljas uppehållstillstånd har i åtskilliga fall ansökt omtillståndet . Många av de enskilt inresta asylsökandenaunder väntade fortfarande på beslut vid ingången av . Tillståndsgivningen har i stora drag följtden praxis som utvecklats . En särskild undersökning avseendeSIV:s och regeringens praxis har genomförts inom arbelsmarknads- KU 1986/87:33 Underbilaga 3 till bilaga B 12 A departementet.Denna undersökning visar att ungefär hälften beräknas ha fåttuppehållstillstånd på skäl hänförliga till 3 § UtlL, som motsvararflyktingkonventionens flyktingdefinition. fick uppehållstillstånd pågrundval av 5 § UtlL (krigsvägrarparagrafen) medan övriga fick stannaenligt 6 § UtlL. Därutöver gavs uppehållstillstånd till 868 vuxna personerpå humanitära grunder. Motsvarande siffra för var 829. Om även barnen inräknas fördelas den utomnordiskainvandringen på följande sätt, enligt SIV:s statistik: KU 1986/87:33 Underbilaga 3 till bilaga B 12 A Flykting-och flyktingliknande skäl Humanitära skäl Anknytningsfall ArbetsmarknadsskälAdoptivbarn 7 300 1 200 1 400 18 300 Flyktinginvandringenunder uppgick därmed till nära hälften av den totala utomnordiskainvandringen på ca 18 300 personer. Då det statistiska materialet innehållervissa osäkerhetsfaktorer får här redovisade uppgifter betraktas somungefärliga. Regeringenshandläggning av utlänningsärenden - ku 1986/87:33 Bilaga b 12 b Utskottet har tagit upp regeringenshandläggning av ärenden enligt utlänningslagen till granskning, senast ibetänkandet 1985/ 86:25, s. 26 ff. Därvid behandlades bl. a.handläggningstiderna i ärenden där regeringen, efter besvär över beslut avstatens invandrarverk (), avgör ärenden enligt utlänningslagen (1980:376). 11984/granskningsbetänkande underströk utskottet pånytt kraftigt vikten av fortsatta ansträngningar för att möta en ökandetillströmning av ärenden, så att inte handläggningstiderna förlängs. Detbetonades att detta inte fick ske på bekostnad av rättssäkerheten. Vidgranskningen 1985/86 konstaterade utskottet att såväl handläggningstiderna sombalanserna ökat även och uttalade följande. Utskottet noterar med tillfredsställelse att åtgärder avolika art har vidtagits för att komma till rätta med problemen. Dessa motiverarenligt utskottets mening att - som invandrarministern förklarat sig överväga -ytterligare beredningstid anslås av det föredragande statsrådet. Detta framstårsom angeläget, inte minst för att komma till rätta med den anhopning av ärendensom nu föreligger. Utskottet, som i övrigt hänvisar till vad som anfördes iförra årets granskningsbetänkande, finner inte anledning till något ytterligareuttalande. De grundläggande bestämmelserna i utlänningslagen (UtlL)och de typer av ärenden enligt den lagen som prövas av regeringen harredovisats i 1984/granskningsbetänkande (KU '1984/85:35, s. 330 f.). Härbör nämnas att UtlL ändrades fr.o.m. (prop. 1985/86:133, SfU21, rskr. Därigenom infördes en möjlighet att i vissa fall överklaga enpolismyndighets beslut i ett verkställighetsärende. Vidare fick rätt attompröva sitt eget beslut även om besvär anförts. Enligt ett förslag av asylutredningen (SOU 1986:48,Rättssäkerheten vid direktavvisningar) bör beslut om avvisning av asylsökandealltid meddelas av som första instans. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut . I det följande lämnas, i överensstämmelse med deföregående årens redovisningar, statistiska uppgifter inhämtade frånarbetsmarknadsdepartementet. Tabell 1 ' KU 1986/87:33 Denutomnordiska invandringen till 1979-1986 - uppehållslillstånd förvuxna Bilaga Sill U 7 197 7 241 . 7 702' 8 479" 7 812' 247" 98 107 363 481 509 474 469 Anknytningsskäli övrigt (inkl. 2 768 4 062 1 130 948 6 843 7 786 771 821 3 857 6 188 918 983 3 784 4 584 632 829 6 693 11 828 1 276 1 591 Totalt 11 152 13 617 13304 14 731 12 138 13 871 17 827 22 580 ' För åren 1979-83 ingår bland humanitära skäl även vissaarbetsmarknadsskäl. Ingicktidigare i anknytningsskäl. 'Adoptivbarn utgjorde 1 141 av anknytningsfallen 1984. * Adoptivbarn utgjorde 1 400 avanknytningsfallen 1985.. 'Adoptivbarn utgjorde 1 213 av anknytningsfallen 1986. , Till arbeismarknadsdepartementel inkomna ärenden Besvär ang. avvisning, utvis- ning, verkställighet m. m. (s. k. Besvär ang. resedokurrient och av beslut om förvisning/utvis- ning m. m. Besvär ang. svenskt medbor- Av regeringen/avgjorda ärenden1979-1986 samt förändringar i antalet balanserade ärenden KU 1986/87:33 Bilaga B 12B 2 098 1 557 1 974 3 144 4 069 1 576 2 708 1 744 avvisning, utvisning, verkställighet m. m. (s. k. väntarärenden) Besvärang. resedokument och flyktingförklaring Ansökningar om upphävande av beslut omförvisning/utvisning m. m. svenskt medborgarskap Övriga ärenden Avgjorda ärenden totalt Balanserade ärenden totalt per den31/12 3 105 2 945 3 193 3 286 2 090 1 172 1814 1 722 1 067 1 078 ' Uppgift saknas. Uppgiftenför december saknas, varför uppgiften avser antalet balanserade ärenden per den30 september Antalet balanserade s. k. väntarärenden mars 1984mars1987 1 884 1 955 ' Siffran för öppna väntarärendenär missvisande. I siffran inryms även sädana ärenden där harupphävt utvisningsbeslutel och endast resedokument eller flyktingförklaringkvarstår. för s. k. väntarärenden Övrigt KU 1986/87:33 Delånga handläggningstiderna har tagits upp av statsrådet i interpellationssvarden (RD 1986/87:22, s. 59 ft.). Därvid anfördes bl.a.följande: Jagser mycket allvarligt på det problemet. Det har regeringen också gjort under desenaste åren. arbetar vi mycket intensivt på att försöka nedbringa den storabalans som finns. Därför har resurserna förstärkts kraftigt, med sammanlagt 126nya tjänster för handläggning av tillståndsärenden , varav 48 tjänstertillfallit polisen, 38 tjänster invandrarverket och 40 tjänsterarbetsmarknadsdepartementet. Därtill kommer tillfälliga omprioriteringar somgjorts för att få personalresurser inom polisen och invandrarverket att arbetajust med dessa frågor. Iunderbilåga 1 återges ett avsnitt ur budgetpropositionen 1987 (prop.1986/87:100, bil. 12, s. 45 f.). 1 ett frågesvar aviseradestatsrådet ytterligare tillfälliga förstärkningar för underdetta budgetår (snabbprotokollet 1986/87:75). Flera motioner under den allmänna"motionstiden /87 gäller handläggningstiderna i asylärenden. Invandrarministernaviserade en översyn av systemet för mottagning och utredning avasylsökande. tillsattes två utredningar. Den ena skallgöra en teknisk översyn av utlänningslagen. Syftet är dels att förkortahandläggningstiderna, dels att göra lagstiftningen mer överskådlig ochändamålsenlig. Den andra utredningen skall se över organisation och rutiner förhandläggningar av utlänningsärenden i syfte att förkorta handläggningstiderna iasylärenden. 1 utredningsdirektiven konstateras att en asylsökande, somöverklagar till regeringen, i allmänhet får vänta och i många fall merän på ett slutligt beslut. Målet är att skall avgöra ett asylärendeinom från det att ansökan har lämnats till pohsen, och attregeringen skall avgöra ett överklagande från det attutlänningen har överklagat SIV:s beslut. Vidare skall utredaren föreslååtgärder för att på kort sikt komma till rätta med de mycket stora balansernaav asylärenden hos polisen och . Dessa balanser var ca 2 500resp. ca 5 000 ärenden. Utredningsuppdragen(Dir. 1987:3 och 1987:4) skall slutföras , men redanden bör utredarna redovisa sina bedömningar av möjligheterna attkomma till rätta med de långa handläggningstiderna. Handläggningenav asylärenden m. m. KU 1986/87:33 Det stora antalet asylsökande har inneburit en högarbetsbelastning för de U er i aga till bilapa R 12 R myndigheter som handlägger asylärenden. Regeringen har därför vidtagit en radåtgärder för att hålla handläggningstiderna nere. För att komma till rätta med polismyndigheternas balanserav asylärenden uppdrog justitieministern åt en arbetsgruppinom att följa de särskilda insatser som polisen då vidtogför att kunna handlägga asylärenden snabbare. I en promemoria i januari 1986konstaterade arbetsgruppen att polismyndigheternas balanser av asylärendenhade arbetats ned till en godtagbar nivå. I promemorian föreslogs ocksåorganisatoriska förändringar som syftade-till ätt polisens handläggning avasylärenden skulle koncentreras till några få utredningsförläggningar. Regeringen uppdrog åt ochstatens invandrarverk att, mot bakgrund av förslagen i promemorian, gemensamtredovisa hur organisationen för förläggning och utredning närmare bordeutformas. Uppdraget redovisades i en rapport . Jag avser senare i dagföreslå att ett nytt uppdrag lämnas till de båda myndigheterna om bl. a. enfortsatt uppföljning av de vidtagna åtgärderna. redovisade attbalanssituationen beträf fande asylärenden var otillfredsställande. Regeringen beslöt mot bakgrund av detta att förstärka polisens resurser för asylutredningar under innevaran- . debudgetår med 23 tjänster. Vid invandrarverket har handläggningstiderna trots denökade ärendemängden endast ökat marginellt . Dettahar varit möjhgt genom att verkets resurser för handläggning avtillslåndsärenden förstärktes med tio tjänster fr. o. m. den 1 januari 1986samt genom interna rationaliseringar och ett betydande övertidsuttag. Underandra ökade dock handläggningstiderna till följd av ytterligareökande ärendemängd. har därför anvisats en tillfälligförstärkning under innevarande budgetår. För nästa budgetår föreslås att invandrarverket anvisasmedel för en permanent förstärkning av resurserna för handläggning avasylärenden. Vidare föreslås att bemyndigar regeringen att besluta omnödvändiga åtgärder för att kunna anpassa invandrarverkets organisation tillantalet asylsökande. resurser för handläggning avutlänningsärenden förstärktes fr. o. m. mera långsiktigtmed medel motsvarande tio tjänster. Därutöver fick departementet en tillfälligförstärkning motsvarande fem tjänster. konstaterades emellertid attbalanssituationen vid departementets ullänningsenhet var sådan att extraåtgärder måste vidtas. Det bedömdes lämpligt att genom en massiv extraarbetsinsats arbeta av de balanser av asylärenden som hadeuppstått hos regeringem Fr.o.m. augusti månad 1986 har arbetsmarknadsdepartementetsutlänningsenhet därför förstärkts med 25 personer som skallarbeta av en balans av ca 2 000 utlänningsärenden. Utvecklingenav handläggningstiderna i utlänningsärenden vid polismyn- _ digheterna,invandrarverket och utlännings- KU 1986/87:33 enhet följs av en grupp i . Idetta sammanhang bör även närhnas att chefen för tillbilaga B 12 B har föreslagit att 2 milj. kr. anslås förförstärkning av utrikesförvaltningens resurser för handläggning avutlänningsärenden vid hårt belastade utlandsmyndigheter. GRANSKNINGSÄRENDE1986/87:13 KU 1986/87:33 Bilaga B 12 C (vpk) har för granskning anmält"regeringens terrorist-stämpling av den kurdiska organisationen " samt anfört: Då är det enda land, förutom där jukurderna förtrycks och gör uppror mot regimen, som satt terroriststämpel pånågon kurdisk organisation, måste det finnas överväldigande bevis bakom densvenska regeringens beslut. Om så inte är fallet är beslutet felaktigt. Ettklarläggande av fakta är så mycket mera nödvändigt , eftersomterroriststämpeln varit ett avgörande argument i det s. "huvudspåret" i spaningarna efter mördare. Utskottet redovisade i granskningsbetänkandet 1984/85:35s. 16 ff. ingående bestämmelserna om avvisning och utvisning av presumtivaterrorister. a. uppmärksammades sekretessfrågor, och en av akterna iärendet 1984 om utvisning av PKK-medlemmar fanns tillgänglig. De s. k. terroristbestämmelsernahar även tagits upp i granskningsbetänkandena /76:50 s. 34 f. och 43 ff.,1977/78:35 s. 32, 1980/81:25 s. 70 f. samt 1985/86:25 s. 25 f. antog ett förslag till lag om ändring iden dåvarande utlänningslagen (1954:193). Det innebar att huvuddelen avbestämmelserna i lagen (1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande avvåldsdåd med internationell bakgrund, den s. k. terroristlagen, med vissaändringar inarbetades i utlänningslagen (prop. 1975/76:18, InU 24, rskr. 121).Terroristbestämmelserna återfinns numera utlänningslag (1980:376).Samtidigt med nyssnämnda riksdagsbeslut antog (prop. 1975/ 76:18, JuU15, rskr. 122) ett förslag att bestämmelserna i terroristlagen omtelefonavlyssning, brevkontroll m. m. skulle tas in i en särskild lag omtvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen 1975:1360). Lagensgiltighetstid har successivt förlängts, senast till utgången av (prop.1986/87:32, JuU 11, rskr. Terroristbestämmelserna i utlänningslagen (UtlL) innebäratt en utlänning kan avvisas eller utvisas om det finns grundad anledning attanta att han tillhör eller verkar för en organisation eller grupp som, medhänsyn till vad som är känt om dess verksamhet, kan befaras utanför sitthemland använda våld, hot eller tvång för politiska syften och därvid begåsådana gärningar i . Som ytterligare förutsättning gäller att det, medhänsyn till vad som är känt om utlänningens föregående verksamhet eller iövrigt, föreligger fara för att han här i riket medverkar till sådanahandlingar. Regeringen beslutar om avvisning och utvisning av presumtivaterrorister. Innan regeringen avgör ärendet skall en förhandling hållas. I denmån hinder mot verkställighet föreligger kan regeringen förordna att beslutetom avvisning eller utvisning tills vidare inte får verkställas. I sambanddärmed får regeringen meddela föreskrifter om inskränkningar och villkor förutlänningens vistelse här. Regeringen beslutade att med stöd avlerroristbe-slämmelserna i UtlL utvisa åtta turkiska medborgare - kurder. kundesändas till sitt hemland eller något annat land förordnade regeringen /87:33 aftverkställighet av utvisningsbesluten tills vidare inte fick ske. förordnadeom vissa inskränkningar i dé aktuella personernas rörelsefrihet och åladedem anmälningsskyldighet hos polismyndighet. beslutaderegeringen att inte utvisa tre andra kurder som en kurd.Inte heller detta beslut kunde verkställas. I 1984/granskningsbetänkande anförde utskottet (s.19): Utskottet konstaterar att det i ärenden av förevarandekaraktär inte sällan måste uppkomma svåra intressekonflikter mellan å ena sidanpartens rättmätiga intresse av att få ta del av allt material i ärendet och å andrasidan uppgiftslämnares krav på att inte utsättas för risken av allvarligaövergrepp. Utskottet, som inte ansett sig böra göra en bedömning av de enskildafallen, vill dock allmänt betona betydelsen av att - som också uttalas iförarbetena till utlänningslagen - part i ett terroristärende inte fårundanhållas uppgifter i ärendet annat än när synnerligen starka skäl gör dettanödvändigt. Den utvisningshotade bör sålunda i största möjliga utsträckningorienteras om innehållet i de hemlighållna uppgifterna. Utöver det anförda föranleder den verkställda granskningeninte något uttalande från utskottet. Vpk-ledamoten avgav en reservation (s. 59 f.): Utskottet konstaterar att det i ärenden av förevarandekaraktär inte sällan måste uppkomma svåra intressekonflikter mellan å ena sidanpartens rättmätiga krav på att få ta del av allt som kan åberopas emot honomoch å andra sidan uppgiftslämnares krav att inte utsättas för risken avallvarliga övergrepp. 1 de aktuella ärendena har de utvisningshotades ombud bl.a. klagat på att de hos regeringen inte fått ta del av allt det material somåberopats mot deras huvudmän. De har därigenom inte ansett sig kunna tillvaratasina huvudmäns intressen. Enligt utskottet är detta allvariigt urrättssäkerhetssynpunkt. Av största vikt är sålunda att regeringen och berördamyndigheter inte alltför lättvindigt åberopar sekretessmöjligheterna i fall somde förevarande. Av handlingarna i ett av målen framgår att betydelsefullavittnesförhör hemlighållits för parten. Det kan enligt utskottet på godagrunder hävdas alt regeringen, även om förhörsprotokollen inte lämnats ut, ivart fall bort informera ombuden om innehållet i handlingarna. Vad utskottetanfört ges till känna. I 1985/granskningsbetänkande uttalade utskottet (s.28): Utskottet har tidigare uttalat att terroristbestämmelsernakan ge upphov till svåra intressekonflikter. Av särskild betydelse är givetvisatt rättssäkerhetsfrågorna kontinuerligt bevakas. Det framgår avinvandrarministerns uttalanden att dessa frågor står i centrum för regeringensintresse. Något uttalande i övrigt från utskottets sida är inte påkallat. Vpk-ledamoten reserverade sig (s. 51): Flera advokater som försvarat terroristanklagade harklagat över svårigheter att få tillgång till relevant material för försvaret.Utskottet understryker vikten av att försvarsadvokater i sådana ärenden fårbättre möjligheter till information om de misstankar som kan föreligga. Viktenav att kampen mot terrorisminte går ut över rättssäkerheten måste starkt understrykas. anfört ges till känna. Regeringenredovisar i en skrivelse till för terroristbestäm- KU1986/87:33 melsernas tillämpning. Ett utdrag ur dén senaste redogörelsen, rege- Bilaga B 12 C ringsskrivelsen 1986/87:31, utgör underbilåga 1. Dengav inte socialförsäkringsutskottet anledning till något särskilt uttalande. följde utskoftet (SfU 1986/87:9, rskr. Med anledning av den nu aktuella granskningsanmälan har enpromemoria - underbilåga 2 - upprättats i . Det bör i detta sammanhang erinras om attjuristkommissionen med anledning av mordet på statsminister bl. a.skall studera hur dén nuvarande organisationen för att förebygga terrorism ochliknande angrepp har fungerat i praktiken. Vidare har en utredning tillsattsmed uppgift att göra en översyn av utlänningslagen. 1 direktiven (1987:03)uttalas bl. a. att Utredaren bör överväga om det är läfnpligt att skilja utreglerna om asyl och flyktingmottagningen i övrigt samt terroristbestämmelsernaoch ta in dessa båda regelsystem i särskilda lagar utanför utlänningslagen.Även möjligheten att i det sammanhanget sammanföra terroristbestämmelserna medreglerna i den särskilda spaningslagen bör övervägas. Med anledning av interpellation 1986/87:129 av OswaldSöderqvist anförde justitieminister bl. a. vadsom återges i underbilaga 3 (snabbprotokollet 1986/87:59, s. 14). Redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningenunder KU 1986/87:33 tiden Underbilaga 1 har i en skrivelse den 16 september1986 redogjort för terroristlagstiftningens tillämpning efterstyrelsens senaste redogörelse i samma ämne. Redogörelsen avser periodenseptember 1985-augusti 1986. utvisades tjugofyra personer medstöd av terroristbestämmelserna. Sistnämnda år beslutade dessutom regeringenmed stöd av 47 § UtlL att nio turkiska medborgare, medlemmar av KurdistansArbetarparti (PKK), skulle utvisas ur . Emellertid ansågs sådantverkställighetshinder föreligga som avses i 77 § UtlL. Regeringen beslöt därföratt utvisningsbesluten tills vidare inte skulle verkställas. Regeringen beslötvidare med stöd av 74 § andra stycket UtlL att sådana inskränkningar som avsesi 48 § första stycket skulle gälla för samtliga. Under den nu aktuella perioden har några nya beslut omutvisning ej meddelats. Avvisning med stöd av 30 § UtlL har inte ägt rum under dennu aktuella perioden. Sådan avvisning har förekommit i två fall sedan lagenstillkomst. Det skedde första gången och andra gångenunder . Spaningslagen har använts vid elvatillfällen mot fem personer. De åtgärder som vidtagits har nio gånger gällttelefonavlyssning och två gånger brevkontroll. tillbilaga B 12 C pm ku 1986/87:33 till bilaga B 12 C Ang.Oswald anmälan för KU:s granskning av regeringensterroriststämpling av PKK hade KU anledning att granska regeringensbeslut i ifrågavarande ärenden. Vid det tillfället lånade inakterna i regeringsärendena. Särskilt studerades en av akterna, vilken innehöll-förutom omständigheterna rörande den berörde turkiske medborgaren - allt detbakgrundsmaterial som RPS hade åberopat som stöd för sin framställning omutvisning på grund av terroristbestämmelserna i utlänningslagen, liksominlagorna från vederbörandes ombud. Något annat material än akterna i de enskilda ärendena kanarbetsmarknadsdepartementet inte förelägga som underlag till svar på anmälan.Det bör vidare understrykas att av förklarliga skälinte kan ha några synpunkter på i vilken utsträckning"terroriststämpeln" har varit ett avgörande argument för polisens s.k. huvudspår. 5§ Svarpå interpellation 1986/87:129 om de kurdiska KU1986/87:33 till bilaga B 12 C