bet · GA01KU21 · 1986-12-31 00:00:00 — a.framhållits att en kommun, som på ett visst område valt en privatentreprenadlösning, dock själv bör bevara sådan kompetens på området att denkan genomföra en reell prövning av entreprenörens verksamhet. Utskottetinstämmer i de sålunda framförda synpunkterna och vill särskilt betona att denkommun, som valt en entreprenadlösning, självfallet har det övergripandeansvaret för verksamheten på området och att kommunen bör ingripa för denhändelse exempelvis den s. k. likställighetsprincipen skulle komma attåsidosättas. I enreservation av kommunisternas ledamot av utskottet KU1986/87:21 förordades bifall till motionen. Reservanten ansåg att deföreliggande problemen borde utredas och förslag framläggas angående deåtgärder som kan visa sig erforderliga för att komma till rätta med problemen.Riksdagen följde utskottet. (C 1986:01) har enligt sinadirektiv (dir. 1986:17) bl. a. i uppgift att föreslå åtgärder för att undanröjahinder för att folkrörelser, föreningar och kooperativ skall kunna ta ett ökatansvar för vissa verksamheter som helt eller till större delen bedrivs ioffentlig, framför allt , regi. Som exempel på verksamhetsområden somdärvid kan komma i fråga nämns i direktiven barnomsorg, fritidsverksamhet ochinstitutioner inom äldreomsorgen. Utredningen beräknar avge slutbetänkandeunder . 7 Delning av kommuner I motion 1986I87:K613 yrkande 1 av m.fl.yrkas att . som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsom delning av kommuner. I motionen anges att de omfattandekommunsammanslagningarna, vilka genomfördes i syfte att skapa ekonomisktbärkraftiga kommuner, i några fall varit till gagn för utvecklingen men att mångaexempel finns på motsatsen. Enligt motionen måste kommundelningar tillkomma pålokalt initiativ. Motionärerna anser det självklart att delning av kommun påönskemål av kommuninvånarna inte skall möta några hinder från statsmakternassida. I motion 1986/87:K615 yrkande 1 av m.fl.(c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om delning av kommuner. Emotionen kritiseras de kommunsammanslagningar somgenomfördes . Enligt motionen finns det i landet ettuttalat intresse för att dela kommuner. Motionärerna anser att kommuner bördelas när framställningar därom gjorts från kommun eller kommundel och attdenna målsättning bör ges regeringen till känna. Förslag som överensstämmer med de nu föreliggande harbehandlats av utskottet tidigare, då utskottet (KU1985/86:15) avstyrkte fem motioner (3 fp, 2 c) i saken. De borgeriigaledamöterna i . utskottet reserverade sig till förmån för motionerna. I utskottets motivering angavs bl. a. att utskottet intefunnit anledning att frångå den ståndpunkt som intagits vid fidigare behandlingav , motionsyrkanden med i huvudsak samma innebörd (KU 1982/83:21 och KU 1984/85:6).Utskottet framhöll att kommunala demokra- tiska skälnågon gång kunde motivera att en kommun delas men att utskottet KU1986/87:21 förordade att de kommunala demokratifrågorna i första hand bordelösas på annat sätt än genom ytterligare kommundelningar. I motion 1986/87:K613 yrkande 4 av m.fl.(fp) yrkas att hos regeringen begär förslag om förfarandelag vad gällerkommunala folkomröstningar. Enligt motionärerna är en viktig metod för att stärkakommunmedborgarnas inflytande och möjlighet att påverka utvecklingen i sinkommun att låta väljarna ta ställning i konkreta frågor. Motionärerna erinrarom att förfarandet vid omröstning som sker med stöd av kommunallagen intenärmare reglerats. Enligt motionen bör utrymmet för kommunala omröstningarvidgas och en förfarandelag vad gäller kommunala folkomröstningar komma tillstånd som gör det enklare att ordna sådana omröstningar. 1 motion 1986/87:K615 yrkande 2 av m.fl.(c) yrkas att av regeringen begär förslag om förfaranderegler m. m.för kommunala folkomröstningar. I motionenanförs i frågan följande: Kommunallagstiftningen medger kommunerna attsom ett led i beredningsarbete anordna opinionsmätningar - kommunala folkomröstningar.Enligt uppfattning kan en vidgad användning av kommunalafolkomröstningar vara en lämplig åtgärd för att öka kommunmedlemmarnasmedverkan i de kommunala besluten. De erfarenheter som vunnits av folkomröstningarpå Jokal nivå är goda. Institutet bör därför permanentas och klaraförfaranderegler utformas genom särskild lagstiftning eller komplettering avkommunallagen. Regler som bör fastställas gäller bl. a. valnämndensmedverkan, reglerna för beslut om genomförande av folkomröstning,beslut om frågorna m.m. Enligt 2 kap. 18 § kommunallagen får kommunfullmäktige ochlandsting besluta att som ett led i beredningen av ett ärende som tillhörfullmäktiges eller handläggning skall inhämtas synpunkter frånmedlemmar i kommunen eller i landstingskommunen. Detta kan enligt bestämmelsenske genom omröstning, opinionsundersökning eller liknande förfarande. Ettsådant förfarande kan även genomföras i del av en kommun. i kommunenfår anlitas, om inte nämndens verksamhet i övrigt hindras därigenom. För att enlandstingskommun skall få anlita valnämnd krävs dessutom att kommunfullmäktigegett tillstånd till detta. Frågan om förfarandet vid omröstning m. m. som anordnasmed stöd av 2 kap. 18 § kommunallagen har inte närmare reglerats. I proposition 1975/ 76:187 om demokrati, ny kommunallag m. m. anförde föredra gande departementschefen att det inte syntes nödvändigt att närmare reglera förfarandet i samband med de olika typer av opinionsundersökningar som kan komma i fråga och att det ankommer på kommunfullmäktige och 12 landstingatt utfärda de föreskrifter härom som behövs. Enligt departements- KU1986/87:21 chefen kandet när opinionsundersökningen har karaktär av omröstning gälla frågor avsamma slag som de spörsmål som regleras i vallagen, dvs. delta iomröstningen, förfarandet vid röstning, räkning av röster etc. Av 1 § vallagen(1972:620, omtryckt 1985:203) framgår att lagen inte är tillämplig på kommunalaopinionsundersökningar av det slag som behandlas i 2 kap. 18 § I samband med behandling av förslaget till nykommunallag anförde utskottet (KU 1976/77:25) som sin uppfattning att det intedå fanns någon möjlighet att närmare formalisera själva omröstningsförfarandetgenom särskilda bestämmelser härom i kommunallagen. Däremot förordade utskotteti motsats till propositionsförslaget en uttrycklig bestämmelse om att dekommunala valnämnderna får anlitas för att genomföra kommunala omröstningareller andra opinionsundersökningar. Utskottet framhöll att detta inte innebäratt bestämmelserna i vallagen automatiskt blir tillämpliga vid genomförandet avsådana undersökningar. Endast om fullmäktige beslutar att vissa av vallagensbestämmelser skall tillämpas kommer detta att ske. Enligt utskottets mening vardet uppenbart att delar av vallagens regelsystem, t. ex. bestämmelserna ompoströstning, i normalfallet inte kommer att göras tillämpliga vidundersökningar av detta slag. I en reservation (s) förordades liksom ipropositionen att valnämnderna inte skulle få anlitas. Vid 1980/(KU 1980/81:2) avstyrkteutskottet en motion (fp) innehållande yrkande om en särskild förfarandelag förkommunala folkomröstningar. Utskottet ansåg inte att det fanns anledning förriksdagen till initiativ i frågan, emedan den då sittande kommunaldemokratiskakommittén - enligt vad utskottet hade erfarit - skulle komma att ta upp fråganom förfaranderegler för kommunala folkomröstningar i sitt utredningsarbete.Riksdagen följde utskottet. redovisade i en rapport den6 - Kommunala folkomröstningar i och 1980 (Ds Kn1981:2) - en inom kommitténs sekretariat upprättad översikt över de kommunalafolkomröstningar som ägt rum under de angivna åren. Rapporten överlämnadesutan några ställningstaganden från kommitténs sida. Några förslag omförändringar av det kommunala folkomröstningsinstitutet framlade aldrigkommittén, vars uppdrag upphörde . I samband med behandlingen av förslaget gällandefrikommunförsöket avstyrkte utskottet (KU 1983/84:32) en motion (fp)innehållande ett förslag om försöksverksamhet med en särskild förfarandelag föratt öka möjligheterna till kommunala folkomröstningar. Utskottet framhöll attdet i första hand var försökskommunerna själva som skulle komma med förslag ominnehållet i försöksverksamheten, varför det inte fanns anledning för riksdagenatt ta ställning till förevarande motionsönskemål. De borgerliga ledamöterna iutskottet reserverade sig. De ansåg att utrymmet för kommunala folkomröst- ningarborde vidgas genom en ny förfarandelag som gör det enklare att ordna KU1986/87:21 sådana omröstningar. Vid 1985/avstyrkte utskottet (KU1985/86:15) två motioner (fp) av samma innebörd som de nu aktuella. Utskottetansåg inte att det fanns anledning att frångå den ståndpunkt i saken somutskottet vid tidigare tillfällen intagit då motioner i ämnet behandlats. Deborgerliga ledamöterna i utskottet reserverade sig till förmån för motionerna.Riksdagen följde utskottet. I motion 1986/87:K613 yrkande 6 av m.fl.(fp) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om öppna nämndsammanträden. I motionerna erinras om att nämndernas ochkommunstyrelsens sammanträden, i motsats till kommunfullmäktiges, inte äroffentliga. Enligt motionen är denna slutenhet inte alltid motiverad. Motionärernapåpekar att en lagstiftning som tillåter direkt valda kommundelsfullmäktigeinnebär att öppenheten gentemot allmänheten ökar, eftersomkommundelsfullmäktiges sammanträden kommer att vara offentliga. Enligt motionenbör de kommuner som önskar bibehålla nuvarande nämndorganisation ges möjlighettill större öppenhet genom helt eller delvis öppna nämndsammanträden. Denärmare formerna för sådana sammanträden bör beslutas lokalt. riksdagsbehandling m. m. Utskottet har (KU 1983/84:32 och KU1985/86:15) avstyrkt motioner (fp) med yrkande om att i den lag som antogs isamband med beslutet om det s. k. frikommunförsöket - lagen (1984:382) omförsöksverksamhet med en friare nämndorganisation - inta bestämmelsersom möjliggör öppna nämndsammanträden. Utskottet framhöll bl. a. att det iförsta hand var försökskommunerna själva som skulle komma med förslag ominnehållet i försöksverksamheten samt att det inte fanns anledning förriksdagen att ta ställning till bl. a. förevarande motionsönskemål. Vid bådatillfällena reserverade sig moderata samlingspartiets och ledamöteri utskottet till förmån för motionerna. Isammanhanget kan nämnas, att folkstyrelsekommittén i sitt betänkande (SOU1987:6) Folkstyreisens villkor föreslagit att utskott skall kunnabesluta om offentlighet vid de utskottsutfrågnirigar då upplysningar inhämtassom ett led i ärendeberedningen. Enligt kommittén skulle detta öka medborgarnasinsyn i den politiska beslutsprocessen och berika den allmänna debatten.Kommittén framhåller att den slutna formen av utfrågning dock alltjämt böranvändas då uppgifter av förtrolig karaktär lämnas. 10 Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor I motion 1986/87:K618 av m. fl. (m, fp)yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översyn av kommunallagens regler för den KU 1986/87:21kommunala kompetensen när det gäller näringspolitiska frågor. I motionen, som i första hand behandlar förhållandena iÖrebro län, förordas en öppnare attityd till privat verksamhet. Kritik riktasmot olika i bl. a. kommun genomförda kommunala projektvilka anges ha möjliggjorts på grund ay den oklara lagstiftning som reglerarkommunernas verksamhet. Motionärerna anser att bör uppdra åtregeringen att låta se över kommunallagen i syfte att klarare och striktare angegränserna för den kommunala verksamheten. Den grundläggande bestämmelsen om deri kommunalakompetensen finns i 1 kap. 4 § kommunallagen. Där stadgas att kommuner ochlandstingskommuner själva får vårda sina arigelägenhetér. De närmare gränsernaför kompetensen har dragits upp i rättspraxis. Förutom att ställning tagitstill arten av olika verksamheter har i rättspraxis fastlagts olika grundsatser(kompetensprinciper) avsedda att närmare precisera gränserna för den allmännaregeln i kommunallagen om den kommunala kompetensen. Exempel härpå ärlokaliserings-, likställighets- och självkostnadsprinciperna. Innebörden ilokaliseringsprincipen är att en uppgift, för att vara en kommunalangelägenhet, skall vara av betydelse för det egna kommunområdet och dessinvånare. Likställighetsprincipen ger uttryck för ett krav attkommunmedlemmarna i möjligaste mån behandlas lika så att inte viss grupp avkommunmedlemmarna obehörigen gynnas eller missgynnas i förhållande till andrakommunmedlemmar. Självkostnädsprincipen är benämningen på regeln att kommunalaavgifter inte får sättas högre än att kommunens egna kostnader blir täckta. Demokratiberedningen har i betänkandet (SOU 1985:29)Principer för ny kommunallag föreslagit att vissa av de rättsprinciper somutvecklats om den allmänna kompetensen -däribland lokaliseringsprincipen,likställighetsprincipen och självkostnadsprincipen - skrivs in ikommunallagen. En av stat-kommunberedningens utredningsuppgifter hargällt frågan om kommunernas och landstingens kompetens i näringslivs- ochsysselsättnings-polifiken (dir. 1983:30). I ett avgivet delbetänkande(Ds C 1986:16), näringslivspolitik. Samverkan med staten ochnäringslivet, redovisar beredningen sin syn i dessa frågor. Beredningensslutsats är att den nuvarande kompetensregeln och den rättspraxis somutvecklats innebär en lämplig avgränsning, som ger kommunerna möjlighet attgöra betydande lokala näringslivsinsatser som gränser finns för alltföromfattande åtaganden. Beredningen föreslår därför inga förändringar av dennuvarande kommunala kompetensen. Tidigareriksdagsbehandling KU 1986/87:21 Utskottet har tidigare behandlatmotioner rörande den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor. År 1984behandlade utskottet (KU 1984/85:6) tre motioner (2 m, 1 c) i ämnet. Utskottetavstyrkte motionerna under hänvisning till att förslagen i motionerna tordeligga inom ramen för stat-kommunberedningens arbete. Moderata samlingspartietsledamöter i utskottet reserverade sig till förmån för en av motionerna (m).Reservanterna angav bl. a. att lagstiftningen om den kommunala kompetensenborde bygga på en mycket restriktiv inställning i fråga om stöd tillnäringslivet. avstyrkte utskottet (1985/86:15) fyra mofioner (2m, 2 fp) gällande olika förslag rörande den kommunala kompetensen inäringspolitiska frågor. Enligt utskottets mening fanns det mot bakgrund av detdå pågående utredningsarbetet inom stat-kommunberedningen inte anledning förriksdagen att ta i motionerna yrkade initiativ. I mofionerna 1986/87:K601 av m. fl. (c)och 1986/87:K613 av m.fl. (fp) yrkas avskaffande av denfackliga representationen i kommimala nämnder geriom att upphäver deår 1985 beslutade bestämmelserna i kommunallagen om närvarorätt förpersonalföreträdare i kommunala nämnder. avstyrkte under föregående motioner avsamma innebörd som de här aktuella. I utskottets av godkända betänkande(KU 1985/86:15) angavs bl. a. att utskottet förutsatte att regeringen noggrantföljde utvecklingen på området och, om det visade sig påkallat, tillsåg att enutvärdering kom till stånd. har beslutats att arbetslivscentrum - i nära samrådmed - skall genomföra en utvärdering av den nyalagstiftningen, som endast varit i kraft . Med hänvisning tilldet anförda avstyrks motionerna 1986/87:K601 och 1986/87:K613 yrkande 5. 1 kommunisternas partimotion 1986/87:K602av m.fl. (vpk) hemställs att kommimallagen ändras i syfte attgarantera insyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete. I motionenhar bl. a. gjorts en koppling mellan den aktualiserade frågan och dennyssnämnda reformen om facklig representation. Utskottet vill erinra om att lagstiftningen om fackligrepresentation (personalföreträdare) i kommunala nämnder innehåller ett flertalbegränsningar i fråga om närvarorättens omfattning. a. fårpersonalföreträdare endast närvara vid behandling av frågor som rörförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Lagstiftningen kan, såsomanges i den bakomliggande propositionen, ses som ett komplement till nuvarandemedbestämmandesystem. Utskottet avstyrkte under föregående (KU1985/86:15) en motion av samma innebörd som den nu aktuella. Utskottet uttalade därvid bl. a. alt principiella kommunaldemokratiska skäl talar för vikten av att även 16 småpartier representerade i fullmäktige har möjlighet att få insyn i de KU1986/87:21 kommunala organens arbete, an ansvaret härför åvilar i första hand depolitiska partierna samt att utskottet utgick ifrån att de bestämmelser ikommunallagen som tillkommit till skydd för minoritetsgrupper noggrant följs avkommunerna. har inom tillsatts enarbetsgrupp som skall företa en juridisk-teknisk bearbetning av bl. a. förslagframlagda av demokratiberedningen. Avsikten är att arbetet skall utmynna i ettförslag till ny kommunallag. Arbetsgruppen skall slutredovisa resultatet avsitt arbete . Utskottet utgår ifrån att den imotionen upptagna frågan kommer att prövas i det sålunda pågåendekommunallagsarbetet. Med det anförda avstyrks mofion 1986/87:K602. I motion 1986/87:K603 av i (m)behandlas frågan om snabbare valgenomslag i kommunala styrelser. Motionärenföreslår att kommunallagen ändras så att efter ett allmänt val nyvaldkommunstyrelse kan tillträda i stället för som förnärvarande först vid utgången av året efter valåret. Det erinras om att denföreslagna ordningen enligt en specialregel i kommunallagen redan gäller förStockholm. Den upptagna frågan har behandlats i tvåutredningsbetänkanden, dels kommunalrättsutredningens betänkande (SOU 1981:53)kommunala styrelse, dels demokratiberedningens betänkande (SOU1985:29) Principer för ny kommunallag. Förslagen i dessa betänkanden beaktas idet inom pågående arbetet med en ny kommunallag. Utskottetfinner mot angiven bakgrund inte anledning att ta i motionen begärt initiativ.Utskottet avstyrker därför motion 1986/87:K603. I motion 1986/87:K607 av () föreslåsvidgning av den kommunala kompetensen. Motionären anser att kommunallagen börändras så att kommuner på vissa bestämda villkor kan delta i lokalt förankratutvecklingsarbete. Stat-kommunberedningen har i ett avgivetdelbetänkande (Ds C 1986:10) medverkan i internationella frågorbehandlat frågan om kommuner och landstingskommuner skall ges ökade möjligheteratt avge solidaritetsyttringar i internationella frågor. Beredningen har dockinte funnit skäl föreligga att föreslå någon vidgning i förevarande hänseendeav den kommunala kompetensen. Remissbehandling av betänkandet pågår. Enligt utskottets mening finns inte anledning förriksdagen att ta något initiativ i den av motionåren aktualiserade frågan.Utskottet avstyrker alltså motion 1986/87:K607. I motion 1986/87:K609 av () föreslåsavskaffande av den kommunala avgiftsprogressiviteten. Motionären förordarinförandet av en enhetstaxa. I ett delbetänkande av stat-kommunberedningen (Ds C1984:6) Avgifter inom verksamhet behandlas olika avgiftsfrågor. Någotförslag till nya regler gällande differentiering av kommunala avgifter försinte fram i betänkandet. Den arbetsgrupp inom som gör enöversyn av kommunallagen skall i sitt arbete bl. a. beakta nyssnämndabetänkande. Utskottetanser det inte påkallat för att ta i motionen begärt initiativ.Utskottet avstyrker således motion 1986/87:K609. KU 1986/87:21 I motion 1986/87:K610 av (vpk) begärs förbudmot privatisering av verksamhet. I motionen pekas på olika risker somkan uppstå vid privatisering av verksamhet. Motionären anser att det ikommunallagen bör införas en formlig förpliktelse för kommuner att själva svaraför fullföljandet av de uppgifter som tillhör deras kompetensområde. Utskottet avstyrkte under föregående (KU1985/86:15) en motion av samma innebörd som den nu aktuella. Utskottets avriksdagen godtagna uttalanden i frågan har redovisats i det föregående (se ovans. Det har inte framkommit något som givit utskottet anledning att nubedöma frågan annorlunda. Med det anförda avstyrker utskottet rnotion 1986/87:K610. I motionerna 1986/87:K613 av m. fl. (fp)och 1986/87:K615 av m.fl. (c) förordas en positivare syn frånstatsmakternas sida till kommundelningar. Utskottet har tidigare avstyrktmotionsförslag med samma innebörd som de nu föreliggande, senast underföregående (KU 1985/86:15). Utskottet framhöll därvid att kommunalademokratiska skäl kan motivera att en kommun delas men att utskottetförutsatte att de kommunala demokratifrågorna i första hand löstes på annatsätt än genom ytterligare kommundelningar. Det har inte nu framkommit något somgivit utskottet anledning att frångå denna ståndpunkt, som godtagits avriksdagen. Utskottet avstyrker därför motionerna 1986/87:K613 yrkande 1 och1986/87:K615 yrkande 1. I motionerna 1986/87:K613 av m. fl. (fp)och 1986/87:K615 av m.fl. (c) hemställs att hosregeringen begär förslag till lag om förfarande vid kommunala folkomröstningarför att vidga möjligheterna till kommunala folkomröstningar. Utskottet har - senast underföregående (KU 1985/86:15) - avstyrkt motioner med samma innebörd,varefter följt utskottet. Det har inte framkommit något som givitutskottet anledning att nu bedöma frågan annorlunda. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1986/87:K613 yrkande 4 och 1986/87:K615 yrkande 2. 1 motion 1986/87:K613 av m. fl. (fp)föreslås att kommunerna ges möjlighet att besluta om öppna nämndsammanträden. Utskottet har vid tidigare tillfällen (KU 1983/84:32 ochKU 1985/86:15) avstyrkt motioner innehållande liknande förslag. Det har inteframkommit något som motiverar att utskottet frångår sin tidigare ståndpunkt ifrågan. Utskottet avstyrker därför motion 1986/87:K613 yrkande 6. Den kommunala kompetensen i näringspolitiska frågor tasupp i motion 1986/87:K618 av m.fl. (m, fp). Motionärerna anseratt kommunallagens regler på förevarande område bör ses över av regeringen ochatt syftet därvid skall vara att gränserna för den kommunala verksamhetenanges klarare och striktare. I ett av stat-kommunberedningen avgivetdelbetänkande -näringslivspolitik. Samverkan med staten ochnäringslivet (Ds C 1986:16) - har kommunernas kompetens i näringslivs- ochsysselsättningsfrå- Beredningens slutsats är att några förändringar av kompe- KU1986/87:21 tensreglerna på området inte är påkallade. Betänkandet har ännu interemissbehandlats. Utskottet finner inte anledning för att ta någotinitiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motion 1986/87:K618. 1. beträffande denfackliga representationen i kommunala nämnder att avslår mofionerna1986/87:K601 och 1986/87:K613 yrkande 5, 2. beträffandeinsyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete attriksdagen avslår motion 1986/87:K602, 3. beträffandesnabbare valgenomslag i kommunala styrelser att avslår motion1986/87:K603, 4. beträffandevidgning av den kommunala kompetensen (u-landsbistånd) attriksdagen avslår mofion 1986/87:K607, 5. beträffande denkommunala avgiftsprogressiviteten att avslår motion 1986/87:K609, 6. beträffandeprivatisering av verksamhet att avslår motion 1986/87:K610, 7. beträffandedelning av kommuner attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K613 yrkande 1 och 1986/ 87:K615 yrkande 1, 8. beträffandekommunala folkomröstningar attriksdagen avslår motionerna 1986/87:K613 yrkande 4 och 1986/ 87:K615 yrkande 2, 9. beträffandeöppna nämndsammanträden attriksdagen avslår motion 1986/87:K613 yrkande 6, 10. beträffande den kommunala kompetensen inäringspolitiska frågor attriksdagen avslår motion 1986/87:K618. Närvarande: (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), SörenLekberg (s), (), i (m), (), (), (vpk), (), KristinaSvensson (s) och (). Reservationer ku 1986/87:21 1 Den fackliga representationen i kommunala nämnder (mom.1) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och IngelaMårtensson (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "avstyrkte" och slutar med "1986/87:K613yrkande 5" bort ha följande lydelse: ' Genomlagstiftningen om närvarorätt för personalföreträdare i kommunala nämnder harde fackliga organisationerna getts en särställning som från olika synpunkter ärprincipiellt oacceptabel.