bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Beslutsramen för tilläggslån (mom. 90) RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 76 börjar med "Det nu"och slutar med "förslag tillstyrks" bort ha följande lydelse: Detnu anförda innebär att utskottet avstyrker de nedskärningar av beslutsramen förtilläggslån som föreslås i motionerna Bo257 (c) yrkande 9 och Bo258 (fp)yrkande 36, båda yrkandena såvitt nu är i fråga. Den frigjorda ramen bör somovan angivits användas för lån till grundförstärkning. Regeringens förslag kansåledes fillstyrkas vad avser beslutsramens storlek, men med de förbehåll om dessanvändning som utskottet redovisat. delsatt moment 90 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 90. beträffandebeslutsramen för tilläggslån att medanledning av regeringens förslag i budgetpropositionen och med avslag påmotionerna 1986/87: Bo257 yrkande 9 och 1986/87: Bo258 yrkande 36, bådayrkandena såvitt nu är i fråga, medger att beslut om tilläggslån som avseråtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel eller grundförstärkning fårmeddelas inom en ram av . för /88, Beslutsramen för tilläggslån (mom. 90) Karl-GöranBiörsmark och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 76 bötjar med "Det nu"och slutar med "förslag tillstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottethar ovan förordat att tilläggslån för ändrad lägenhetssammansättning inteskall beviljas efter utgången av innevarande budgetår. Den del av beslutsramenför tilläggslån som på detta sätt frigörs bör i stället delvis användas för detutökade stöd fill ombyggnad av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse somutskottet ovan förordat. Detta innebär att beslutsramen kan minskas på det sättsom föreslagits i motion Bo258 (fp). Yrkande 36 såvitt nu är i fråga i mofionentillstyrks således av utskottet. Regeringens förslag om beslutsramens storleksamt motion Bo257 (c) yrkande 9 såvitt nu är i fråga avstyrks. dels att moment 90 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: BoU 1986/87:10 90.beträffande beslutsramen för tilläggslån att med bifall till motion1986/87: Bo258 yrkande 36 såvitt nu är i fråga och med avslag på regeringensförslag samt motion 1986/87: Bo257 yrkande 9 såvitt nu är i fråga medger attbeslut om filläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfeleller grundförstärkning får meddelas inom en ram av . för budgetåret1987/88, Beslutsramen för tilläggslån (mom. 90) och . (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 76 börjar med "Det nu"och slutarmed "förslag tillstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottethar ovan uttalat sig för att möjligheten att erhålla tilläggslån för ändradlägenhetssammansättning skall upphöra . Som redan angivitsbör detta föranleda en begränsning av beslutsramen för tilläggslån. mening är den i motion Bo257 (c) yrkande 9 såvitt nu är i frågaföreslagna ramen av 30 milj. kr. väl avvägd mot bakgrund av begränsningen avtilläggslånens användningsområde. Motionsyrkandet tillstyrks sålunda.Regeringens förslag samt motion Bo258 (fp) yrkande 36 såvitt nu är i frågaavstyrks. dels att moment 90 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 90. beträffande beslutsramen för tilläggslån att riksdagenmed bifall till motion 1986/87: Bo257 yrkande 9 såvitt nu är i fråga och medavslag på regeringens förslag samt motion 1986/87:Bo258 yrkande 36 såvitt nu äri fråga medger att beslut om tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskadoroch byggfel eller grundförstärkning får meddelas inom en ram av 30 000 000 kr.för /88, 89. överskridande av ramarna förtilläggslån m. m. (mom. 91) RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 76 börjar med "Riksdagenhar" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse: Dethar blivit allt vanligare att regeringen begär riksda gens bemyndigande att få vidga vissa ramar av sysselsättningsskäl. Detta betyder enligt utskottets uppfattning att på ett oacceptabelt sätt frånsäger sig möjligheten att pröva stödgivningens totala omfattning och ibland också inriktning. Denna beslutsordning bör enligt utskottets upp fattning upphöra. I den mån ramvidgningar kan komma att aktiialiseras av sysselsättningsskäl eller av andra skäl bör förslag härom i vanlig ordning 151 underställas riksdagen.Endast härigenom ges möjlighet att för- BoU 1986/87:10utsättningslöst pröva långivningens omfattning. Detovan anförda innebär att utskottet tillstyrker motion Bo258 (fp) yrkande 37 ochavstyrker regeringens förslag om ramöverskridande av sysselsättningsskäl. delsatt moment 91 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 91.beträffande överskridande av ramarna för tilläggslån m. m. att medbifall till motion 1986/87:Bo258 yrkande 37 och med avslag på regeringensförslag i budgetpropositionen inte medger att de under 87 och 90 angivnaramarna får överskridas av sysselsättningsskäl, Ramar för tilläggslån tillmiljonprogrammets bostäder (mom. 92, motiveringen) RolfDahlberg (rn), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 76börjar med "De nya" och slutar med "denna orsak" bort haföljande lydelse: Bostadsutskottetanser att de särskilda ramarna för tilläggslån till miljon programmets bostädersom fattade beslut om inte bör förnyas. Utskottet avseratt återkomma i frågan. Det är mot denna bakgrund inte motiverat att i sakbehandla motionerna Bo214 (s) yrkande 1 och Bo243 (s) yrkande 1.Motionsyrkandena avstyrks sålunda. Ramen för beslut om förnyelsebidrag (mom. 93) RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 77 börjar med "" och slutar med "/88" bort haföljande lydelse: Bostadsutskottetinstämmer i den uppfattning som redovisas i motion Bo246 (m) angående vilkaöveiväganden som bör ligga till grund för beslut om förnyelse och förbättringari olika bostadsområden. Förbättringar av boendemiljön är oftaföretagsekonomiskt lönsamma att vidta eftersom de ökar ett bostadsområdesattraktionsvärde. Sådana satsningar bör rimligen komma fill stånd utan statligtstöd. Satsningar som inte ger företagsekonomisk utdelning bör över huvud tagetinte förverkligas. Denna typ av avvägningar bör bostadsföretagen få göra utanati beslutssituationen snedvrids genom att staten subventionerar vissa typer avåtgärder. Bostadsföretagen måste själva ta ansvar för fattade beslut och finnavaraktiga lösningar för framtiden. Utskottet anser mot denna bakgrund att ingaförnyelsebidrag bör utgå efter . Deninställning som utskottet nu givit uttryck för innebär en anslutning till motion Bo246 (m) yrkande 5. Regeringens förslag om ram för beslut om förnyelsebidrag avstyrks sålunda. dels au moment 93 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: BoU 1986/87:10 93.beträffande ramen för beslut om förnyelsebidrag att med bifall tillmotion 1986/87: Bo246 yrkande 5 och med avslag på regeringens förslag ibudgetpropositionen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Förnyelsebidragens begränsningtill allmännyttiga bostadsföretag (mom. 94, motiveringen) RolfDahlberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 77 börjar med "De allmännyttiga" ochslutar med "yrkande 34 avstyrks" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetdelar motionärernas principiella inställning att de allmännyttigabostadsföretagen inte med statliga lån och bidrag bör favoriseras på bekostnadav övriga bostadsföretag. Förslaget i motion Bo258 (fp) yrkande 34 omförnyelsebidragens användning avstyrks emellertid med hänvisning till attutskottet ovan uttalat sig för en avveckling av denna bidragsform. Förnyelsebidragensbegränsning till allmännyttiga bostadsföretag (mom. 94) Karl-GöranBiörsmark och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s.77 börjar med "Deallmännyttiga" och slutar med "yrkande 34 avstyrks" bort haföljande lydelse: Bostadsutskottettillstyrker förslaget i motion Bo258 (fp) yrkande 34 om att förnyelsebidragenbör utgå oberoende av om bostadsföretaget är allmännyttigt eller ej. mening finns inga skäl att begränsa bidragsgivningen till attenbart avse de allmännyttiga bostadsföretagens fasfighetsbestånd. Det börenligt utskottets mening vara behoven i det aktuella området som styrbidragsgivningen och inte företagsformen. delsatt moment 94 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 94.beträffande förnyelsebidragens begränsning till allmännyttiga bostadsföretag att medanledning av motion 1986/87: Bo258 yrkande 34 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Avveckling av de särskilda lokallånen (mom; 95) RolfDahlberg (m), (), (), () och () anser t/c/satt den del av utskottets yttrande som pä s. 77 börjar med "Bostadsut skottet behandlade" och på s. 78 slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Som anförs i motion Bo258 (fp) har efterfrågan på de särskilda lokal- ' 153 lånen minskat kraftigtunder senare år. Det finns sålunda goda skäl anta att BoU 1986/87:10 behovet avde aktuella lånen därmed också har minskat i en sådan utsträckning att de nukan avvecklas. Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill förslaget imotionerna Bo246 (m) yrkande 2 såvitt nu är i fråga och Bo258 (fp) yrkande 33om att de särskilda lokallånen skall avvecklas fr. o. m. den . Genomatt lånen inte är förenade med räntebidrag bör enligt utskottets mening en jämförbarfinansiering för berättigade åtgärder kunna erhållas på den normalakreditmarknaden. dels att moment 95 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 95. beträffande avveckling av de särskilda lokallånen attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87: Bo246 yrkande 2 såvitt nu är ifråga och 1986/87: Bo258 yrkande 33 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Hyresförlustgarantilån (mom. 96) (), (), () och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 78 bötjar med "Under de"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Underde två senaste budgetåren har inga beslut om hyresförlustgarantilån behövtfattas. Behovet av denna låneform synes alltså inte föreligga längre. Redan närmöjligheten till hyresförlustgarantilån infördes angavs också att de endastskulle utgå . Utskottet kan mot denna bakgrundtillstyrka förslaget i motion Bo258 (fp) yrkande 26 såvitt nu är i fråga om atthyresförlustgarantilån inte skall beviljas fr. o. m. den 1 juh 1987. dels att moment 96 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 96. beträffande hyresförlustgarantilån att medbifall till modon 1986/87: Bo258 yrkande 26 såvitt nu är i fråga som sin meningger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Eftergift av hyresförlustlån (mom. 97) Karl-GöranBiörsmark och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar med "Inteheller" och slutar med "Motionsyrkandet avstyrks" bort haföljande lydelse: Förhyresförlusdånen gäller mycket förmånliga ränte- och amorterings- villkor. Enligt bostadsutskottets mening föreligger inget skäl att ytterligare subventionera de bostadsföretag som uppbär hyresförlustlån genom att helt efterskänka lånen. Utskottet instämmer således i förslaget i motion Bo258 (fp) yrkande 32 såvitt nu är i fråga om att eftergift av hyresförlustlån inte fortsättningsvis bör beviljas. dels att moment 97 iutskottets hemställan bort ha följande lydelse: BoU 1986/87:10 97.beträffande eftergift av hyresförlustlån att med anledning av motion1986/87: Bo258 yrkande 32 såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Avveckling av de temporära hyresrabatterna (mom. 98) (), (), (), (),Berfil (), () och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar med "Somframgår" och på s. 79 slutar med "yrkande 28" bort ha följandelydelse: Redani samband med riksdagsbeslutet om införande av de temporärastimulansåtgärderna i form av statsbidrag för hyresrabatter ochhyresförlustgarantilån restes invändningar mot regeringsförslaget i motionerfrån m, c och fp. Därvid anfördes att eventuella sfimulansåtgärder avseendebostadsbyggandet borde ges en inriktning som innebär att produktionen kommeratt avse bostäder som verkligen efterfrågas. Även om inga fler bostadshusblivit berättigade till statsbidrag för hyresrabatter sedan utgången av år 1985finns anledning hävda att statsbidragsgivningen avseende redan utgående rabatterbör upphöra . nu anfört bör med anledning av motionerna Bo246 (m) yrkande4 och Bo258 (fp) yrkande 28 som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 98 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 98.beträffande avveckling av de temporära hyresrabatterna att medanledning av motionerna 1986/87: Bo246 yrkande 4 såvitt nu är i fråga och1986/87: Bo258 yrkande 28 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Avveckling avkvarboendegarantier och hyresrabatter (mom. 99) (), (), (), (),(), () och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med "" och slutar med "5 avstyrks" bort ha följande lydelse: Ireservationer (m, fp, c) till bostadsutskottets betänkande BoU 1986/ 87:7riktades kritik mot förslagen att införa kvarboendegarantier och hyresrabatter.I fråga om kvarboendegarantierna anfördes sålunda följande: Somframgår av vad utskottet ovan anfört har berättigad kritik riktats mot att bostadsförbättringsprogrammet lett till alltför omfattande och därmed också dyra ombyggnader. Det primära målet måste enligt bostadsutskot- 155 tets mening mot bakgrundhärav vara att vidta åtgärder för att åstadkomma BoU 1986/87:10 meravarsamma och därmed också mindre dyra ombyggnader. Denav regeringen föreslagna kvarboendegarantin torde verka i motsattriktning. Det kan enligt bostadsutskottets mening på goda grunder antas attgarantin kan komma att medverka till att fastighetsägaren blir mindre observantpå möjligheterna att hålla kostnaderna nere, eftersom hyresgästen inte fullt utfår vidkännas de ökade boendekostnaderna förtän efter tre år.Kvarboendegarantin kommer således sannolikt att innebära en ytterligare ökningav boendekostnaderna i ett långsiktigt perspektiv. Förutomde principiella invändningar som enligt bostadsutskottets mening kan riktasmot förslaget, kan även allvarliga invändningar resas mot den tilltänktaadministrativa hanteringen av kvarboendegarantin. Förutom att förslaget i dennadel förefaller synnerligen svåröverskådligt och svårhanterligt för allainblandade parter, skulle det dessutom medföra avsevärda ränteförluster förfasfighetsägaren genom att denne tvingas förskottera bidraget till hyresgästenunder . Ifråga om hyresrabatterna anfördes dessutom följande: Enobalans på vissa delar av bostadsmarknaden kan inte korrigeras genom attsubventionsmomentet i bostadspolitiken ytterligare förstärks. Redan på dennagrund avvisas förslaget i propositionen om införande av s. k. hyresrabatter.Som framgår av propositionen är avsikten att genom rabatterna förverkligabostadsbyggnadsprojekt, som annars inte skulle komma fill utförande. Det finnssålunda grundad anledning anta att ett införande av rabatterna kommer att verkakostnadshöjande. Det finns däremot naturligtvis ingen berättigad erinran moten bostadspolitik vars utformning innebär att kostnadsstegringen ibostadsbyggandet verkligen avtar eller helt elimineras. Det är med beklagandeutskottet nödgas konstatera att regeringen uppenbarligen saknar idéer om hur ensådan politik skall utformas. I stället medför regeringens bostadspolitik, somframgått ovan, att byggkostnaderna förmodligen höjs, något som i sin tur enligtregeringens bedömning tydligen skall mötas genom ytterligare subventioner.Denna utveckling måste brytas. Genomett system med hyresrabatter kommer man inte till rätta med bostadsproblemen istorstadsregionerna. Andra och betydligt mera grundläggande strukturellaproblem måste lösas. Inte minst viktigt är att bostadspolifiken utformas underhänsynstagande till de regionalpolitiska målen. Över huvud taget måste debostadspolitiska reformerna sättas in i ett större sammanhang. de nu refererade reservationerna anförts står fast. De infördastödformerna kvarboendegaranti och hyresrabatter bör sålunda avvecklas ienlighet med förslaget i motion Bo257 (c) yrkande 5. Vad utskottet nu anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 99 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 99.beträffande avveckliitg av kvarboendegarantier och hyresrabatter att medanledning av motion 1986/87: Bo257 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Riktadeenergibidrag (mom. 100) BoU 1986/87:10 (), (vpk) och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 80 börjar med "1 samband"och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: Ioch med den förestående avvecklingen av kärnkraftsprogrammet kommer deenergipolitiska övervägandena om våra bostäders utformning och uppvärmning attfå en central betydelse. I avvaktan på beslut om vilka ytterligare åtgärder sommåste vidtas för att inom rimlig tid genomföra avvecklingen bör det riktadeenergibidraget till investeringar för energisparåtgärder under budgetåret1987/88 lämnas av godkänd kostnad för byggnadstekniskt inriktadeåtgärder, dvs. enligt samma regler som gäller under innevarande budgetår. Utskottetsställningstagande i denna fråga innebär en anslutning till förslagen imotionerna Bo215 (vpk) yrkande 7, Bol 12 (c) yrkande 11 samt Bo257 (c) yrkande12, de två sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga. Vad utskottet anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 100 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 100. beträffanderiktade energibidrag att medanledning av motionerna 1986/87:Boll2 yrkande 11, 1986/87:Bo215 yrkande 7 samt1986/87:Bo257 yrkande 12, det förstnämnda och det sistnämnda yrkandet såvitt nuär i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Reservationen på anslagetför energibesparande åtgärder (mom. 101) RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 80 börjar med "Riksdagensbeslut" och slutar med "nu anfört" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetinstämmer i den bedömning av möjligheten att disponera reservationen påanslaget för energibesparande åtgärder som görs i motion Bo246 (m) yrkande 12såvitt nu är i fråga. Motionsyrkandet tillstyrks sålunda. börsåledes som sin mening ge regeringen till känna att 40 milj. kr. av denaktuella reservationen bör återföras till statsbudgeten. delsatt moment 101 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 101. beträffandereservationen på anslaget för energibesparande åtgärder att medanledning av motion 1986/87: Bo246 yrkande 12 såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen dll känna vad utskottet anfört. 101.Stödet till den kommunala energirådgivningen (mom. BoU 1986/87:10 (), (vpk) och . () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjar med "Medanledning" och slutar med "denna bakgrund" bort ha följandelydelse: Päregeringens förslag upphörde det statliga bidraget till den kommunalaenergirådgivningen i och med utgången av 1985. har många akdvaenergirådgivare omplacerats eller fått delvis andra uppgifter då kommunernainte haft eller ansett sig ha haft råd att behålla den kommunalaenergirådgivningen sedan statens stöd upphört. finner detoroväckande att den kompetens som byggts upp i kommunerna, föratt bl. a. kunna ge råd till såväl allmänheten som kommunala organ om hurenergihushållningen kunde förbättras, nu är på väg att försvinna. Detta skersamtidigt som tendenser finns till minskat intresse för energihushållning, bl.a. mot bakgrund av dagens låga oljepriser. mening kommer emellertid den kommunala energirådgivningenäven fortsättningsvis att ha en mycket viktig funkdon i energisparverksamheten.Betydelsen av rådgivning kommer att öka i samband med den föreståendekärnkraftsavvecklingen och de energipolitiska konsekvenser som den för medsig. ovan anfört innebär en anslutning till förslagen i motionerna Bol 12(c) yrkande 11, Bo215 (vpk) yrkande 8 och Bo257 (c) yrkande 12, det förstnämndaoch det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, om att statsbidraget tillkommunernas energirådgivning bör återinföras. Enligt utskottets mening börsåledes begära att regeringen lägger fram ett förslag om ettsådant bidrag. delsatt moment 102 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 102.beträffande stödet till den kommunala energirådgivningen att medanledning av motionerna 1986/87: Bol 12 yrkande II, 1986/87:Bo215yrkande 8 samt 1986/87:Bo257 yrkande 12, det förstnämnda och det sistnämndayrkandet såvitt nu är i fråga, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Avveckling av stödet tillallmänna samlingslokaler (mom. 105, 106, 108 motiveringen, 111 motiveringen och112 motiveringen) RolfDahlberg, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "nu anfört" bort ha följande lydelse: delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 82 börjar med "På de"och slutar med "utskottet nedan" bort ha följande lydelse: delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 83 börjar med "Bostadsut skottet delar" och slutar med "ovan anförts" bort ha följandelydelse: 158 dels attden del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med "På de"och BoU 1986/87:10 slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse: dels att den del av utskottets yttrande som på s. 85börjar med "Som anförs" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse: I en reservation (m) till bostadsutskottets betänkande BoU1985/86:14 anfördes följande: fattade statsmakternabeslut om ett statligt ekonomiskt stöd dll de allmänna samlingslokalerna.Alltsedan dess har samhället genom generösa bidrag och lån stimuleratbyggandet och underhållet av sådana lokaler. Denna.långvariga och kontinuerligastödgivning har fått till följd att vi har ett rikligtsamlingslokalsbestånd av i huvudsak mycket god standard. Det framstår därmedsom klart att stödet i stor utsträckning haft sin avsedda verkan att genomlokalerna praktiskt främja föreningslivet. Som framhålls i motion 2139 (m) harstödet bidragit dll att åtgärder i samlingslokalsbeståndet fått hög prioritet ikommunerna. Det kan ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga. Inteminst har av sysselsättningsskäl vidtagna ramvidgningarnamedverkat härtill. Den höga ambitionsnivån har i många fall lett till enöveretablering som medfört att lokalerna utnyttjas dåligt, vilket i sin turskapat ekonomiska problem för många samlingslokalägande föreningar ochstiftelser. Kommunerna har därför i allt störte utsträckning tvingats att taöver ansvaret för samlingslokalerna. Det framstår mot bakgrund härav somnödvändigt att få till stånd en ökad användning av det befintligalokalbeståndet. Detta kan t. ex. ske genom ett ökat samarbete och samutnyttjandemellan olika föreningar. Det torde enligt utskottets uppfattning finnas godamöjligheter att använda nuvarande lokaler på ett effektivare sätt. Utskottetvill i detta sammanhang också peka på den resurs som skolans lokalbeståndutgör. Skolans lokaler bör utanför ordinarie skoltid i ökad utsträckning kunnaanvändas för föreningslivets behov. Vad i den nu återgivnareservafionen anförs står fast. Stödet till de allmänna samlingslokalerna börsålunda i enlighet med förslaget i mofion Bo246 (m) yrkande 9 såvitt nu är ifråga avvecklas fr. o. m. . Utskottets ställningstagande ovan innebär att regeringensförslag om en avveckling av lånen till allmänna samlingslokaler är i principtillgodosett. ställningstagande innebär vidare attförslagen i motionerna Bo213 (s), Bo245 (c), Bo238 (c) yrkande 3 och Bo242 (c)saknar aktualitet. dels att momenten 105 och 106 i utskottets hemställan bortha följande lydelse: 105. beträffande avveckling av stödet tillallmänna samlingslo kaler m.m. attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Bo246 yrkande 9 såvitt nu är i frågasom sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 106. beträffande avveckling av lånen till allmännasamlingslo kaler att avslår regeringens förslag i budgetpropositionen.