bet · GA01UbU14 · 1986-12-31 00:00:00 — Om många ambitiösa och duktiga elever samlas i en klass, slår dettaigenom i relativt höga medelvärden på de centrala proven. Dessa medelvärdenblir sedan normalt riktningsgivande för betygsättningen i övriga ämnen. Dettagäller alla studievägar. För N-linjen tillkommer också en särskildbetygskompensation i karaktärsämnena biologi, fysik, kemi och matematik. Iprincip kan utskottet därför inte instämma i att N-linjens elever generelltskulle få alltför låg utdelning i betyg. Utskottet har redan (avsniu3.3) berört och skall i ettsenare sammanhang återkomma till den nu enda fyraåriga linjens - T-linjens -framtid. Med ett överförande av dess fjärde år till högskolan och med ettaviserat förslag om treåriga yrkesutbildningar skulle en fyraårig N-linje blien helt avvikande företeelse, för vilken utskottet inte ser tillräckliga motiv.För elevernas del vill utskottet också peka på de möjligheter som finns,nämligen mindre studiekurs i ett eller flera ämnen och en påbörjadförsöksverksamhet med långsam studietakt (prop. 1985/86:100 bil. 10, UbU1985/86:16, s. 24, rskr. 1985/86:299). Utskottet avstyrker därför motion1986/87:Ub291. En försöksverksamhet med internationell linje med freds-och konfliktkunskap föreslås i motion 1986/87:Ub307 (fp) yrkande 2. En sådanlinje finns, som motionärerna påpekar, i . Som utskottet uppfattar yrkandet skulle freds- ochkonfliktkunskap kunna vara ett ämne inom en linje i gymnasieskolan. Utrymme förett sådant ämne under upp fill per årskurs skulle - som utskottetser det -kunna skapas inom den försöksverksamhet med s. k. ramfimplaner medvalbara timtal som bedrivs i sex kommuner. Försöksverksamhetmed freds- och konfliktkunskap skulle därför kunna komma fill stånd -eftervederbörlig prövning av SÖ -, om intresse finns i någon av de sexförsökskommunerna. bör mot denna bakgrund inte göra något särskiltuttalande i frågan, varför utskottet avstyrker motion 1986/87:Ub307 yrkande 2. I tre motioner framförs förslag om olikatimplaneanordningar för att tillgodose specialintressen för teoretiska ämnen. I motiveringarna dras paralleller till av riksdagenbehandlade och redan existerande verksamheter med idrott och estetiska ämnen nämligen de s. k. idrottsgymnasierna (1986/87:Ub827 (fp), yrkande 32), det s. k. hemorts- og alternafivetför idrottande elever (1986/87:Ub827 (fp) yrkande 33) och UbU 1986/87:14timplanejämkningar för elever med intresse för estetiska ämnen (1986/ 87:Ub812(m) yrkande 20). Utskottet har senast ingående behandlatprincipfrågan om hur elevers specialintressen bör kunna tillgodoses (UbU1985/86:16 s. 23). Utskottet har också redan inom det nu föreliggandebetänkandet (s. 30) behandlat och avstyrkt förslag om s. k. språkgymnasier. tre nu aktuella motionerna anvisas inte några medel för att täcka dekostnader förslagen skulle medföra. Vad gäller motionärernas hänvisningar tilldet s. k. hemortsalternativet och till timplanejämkningar för estetiskaintressen vill utskottet peka på att dessa inte drar några särskilda kostnaderför staten. Tränar- och handledarinsatser, som i motionärernas förslag skullemotsvaras av lärarinsatser, betalas därvid på annat sätt. har upprepade gånger haftatt pröva men avslagit de nu aktuella önskemålen. Eftersom utskottet intefinner att något nytt tillkommit i saken, avstyrker utskottet motionerna1986/87:Ub812 yrkande 20 samt 1986/87:Ub827 yrkandena 32 och 33. I motion 1986/87:Ub311 (fp) yrkande 1 föreslåsreligionskunskap som värdämne i försöksverksamheten med ämnet kulturkunskap.Någon motivering återfinns inte i motionstexten. Så var inte heller fallet,när samma förslag framfördes under förra i motion 1985/86:Ub238 (fp)yrkande 1. Utskottet avstyrkte då yrkandet efter att ha inhämtat att ämnetreligionskunskap i försöksverksamheten är helt jämställt med andra berördaämnen, t. ex. historia och samhällskunskap. Den delredovisning som SÖ lämnatunder anför allmänt positiva erfarenheter av försöksverksamheten.I den samlade utvärdering som är att vänta kommer bl. a.effekter för värdämnen att redovisas. Med det anförda avstyrks motion1986/87:Ub311 yrkande 1. Utskottet har tidigare i detta betänkande (avsnitt 2.4)avstyrkt yrkande 3 i motion 1986/87:Ub327 (c) om särskilda utbildningsplatserför ett antal studievägar i , bl. a. marin elutbildning ochmarin motorutbildning i . I yrkande 4 i samma motion föreslås attriksdagen beslutar begära att regeringen låter ta fram läroplaner för dessa tvåutbildningar och för ytterligare fem kurser om upp till ett års längd, dvs.specialkurser. Utskottet vill här först erinra om att gymnasieskolansspecialkurser normalt utarbetas och fortlöpande moderniseras av SÖ. Vad gäller teknisk och yrkesteknisk utbildning, som det oftast är fråga om, måste det tekniska innehållet i utbildningarna planeras i nära samråd med näringslivet. I den mån de i motionen anförda läroplanerna bedöms kunna ha ett nationellt intresse utgår utskottet från att de uppmärksammas av SÖ och arbetsmark nadens parter. Om så inte skulle vara fallet till följd av att de aktuella utbildningarna endast skulle ha ett mera lokalt intresse, vill utskottet erinra om de möjligheter som finns att pröva frågan inom ramen för lokah arbetsmarknadsanknutna specialkurser (LA-kurser). Dels mot den bakgrun den, dels med hänvisning till de förslag om generella förändringar av yrkesutbildningen som har aviserats föreslår utskottet att avslår motion 1986/87:Ub327 yrkande 4. 3.6Pågående försöksverksamhet och utvecklingsarbete UbU 1986/87:14 pågår i gymnasieskolan ettutvecklingsarbete med en rad lokala försök på olika områden utifrån riksdagensbeslut med anledning av proposition 1983/84:116 om gymnasieskola iutveckling (UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). lade vid sittprincipbeslut stor vikt vid att en noggrann utvärdering skulle komma tillstånd. Försöken utvärderas nu fram till decennieskiftet,då slutsatser skall kunna dras om vilka förändringsförslag som kan bli aktuellaatt framlägga för . Inför det första verkliga försöksåret, 1985/86, hadeenligt SÖ anmälts för start omkring 700 försök, av vilka ca 550 kom i gång frånbörjan av läsåret och flertalet av de resterande från början av innevarandeläsår. Enligt SÖ:s senaste anslagsframställning hade därtillungefär 250 nya försök anmälts för start, varigenom det totala antalet försöknu torde vara minst 900. I motion 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 29 pläderas för enåterhållsamhet med omfattningen av de fortsatta försöken så att de kanutvärderas på ett tillfredsställande sätt. Utskottet har inhämtat att i det över åren snabbt ökandeantalet försök ingår såväl större som mycket små och att vissa försökförekommer på flera ställen. Det verkliga antalet olika försök med större tyngd- och därmed de vikfigaste objekten för en utvärdering - blir därmed mindre.Anordnande av samma försök på olika ställen ger en bättre jämförbarhet.Utskottet ser därför inte med samma oro som motionärerna på själva kvantitetenav de pågående försöken. Bland dessa finns - som utskottet uppfattatsituationen rimligtvis ett icke ringa antal försök som helt är av artenlokalt utvecklingsarbete, för vilket inte behövs vare sig riksdagsbeslut ellersärskild utvärdering. När det däremot gäller vikten av att noga utvärderainnehållet i det mindre antalet större, mer genomgripande försök är utskottethelt av samma mening som motionärerna. Ett tecken på allvaret i detta intressehos riksdag och regering är de relativt stora medel som anvisats för ändamålet,även i tider av nedskärningar på andra områden. För information om, planeringoch utvärdering av försöksverksamhet och utvecklingsarbete i gymnasieskolan harriksdagen för de fyra budgetåren 1984/85-1987/88 anslagit uppemot 60 milj. kr.Utskottet har erfarit att tilldelade resurser i stort har koncentrerats tillvalda, tyngre områden. Utskottet förutsätter därför att kommande redovisning avutvärderingsarbetet skall kunna ge ett fillräckligt underlag för den prövningav förändringar i gymnasieskolan som kan bli aktuella. Med detta klarläggande av innehåll respektive kvantitet iden del av försöksverksamheten som berör finner utskottet attmotionärernas önskemål får betraktas som fillgodosett. Motion 1986/87:Ub827yrkande 29 bör därför inte nu behöva föranleda något tillkännagivande frånriksdagens sida och bör därför avslås av . Innehålleti försöken tas uttryckhgen upp i två andra motionsyrkanden. Enligt motion 1986/87:Ub817 (c) yrkande 8 bör SÖ få iuppdrag aU göra en Översyn av försöksverksamheten med sikte på mer genomgripande föränd- 7 ex. medverkan av arbetslivet, såväl det privata som det UbU 1986/87:14offentliga. Utskottet vill erinra om att den större del avgymnasieskolan som har allra mest att vinna på en bättre medverkan avarbetslivet alltså yrkesutbildningen - är föremål för beredning inomregeringskansliet. Utskottet vill för sin del fästa stor vikt vid det sambandsom kan upprättas mellan redan pågående utvecklingsarbete och denförsöksverksamhet som kan följa av beslut utifrån den aviserade propositionenom yrkesutbildningen. I vad gäller den arbetslivets medverkan i utbildningen sommotionärerna önskar finner utskottet att just detta område har den näst störstauppslutningen i den försöksverksamhet som redan pågår - nämligenpraktikförsöken. Ca 160 sådana projekt finns, främst på den treåriga ekonomiskalinjen och på den fyraåriga tekniska linjen. Utskottet anser inte att något uttalande ay ienlighet med motionsyrkandet behövs, varför motion 1986/87:Ub817 yrkande 8avstyrks. Praktikförsöken berörs även i motion 1986/87:Ub827 (fp)yrkande 30. Enligt detta bör praktiken, för att kännas meningsfull föreleverna, anknyta till deras studieinriktning och vara av god kvalitet. Olikalinjer och ämnen bör enligt motionären kunna ha praktik av varierande längd ochinnehåll. Utskottet ser den nu nämnda flexibiliteten som bådesjälvklar och en naturlig följd av de bestämmelser som finns förförsöksverksamheten med I dessa sägs bl. a.: " avgör klasskonferensen i vilkaämnen praktiken uppfyller de krav som. en ämnesanknytning ställer i fråga omsåväl praktikplatsernas beskaffenhet som praktikens omfattning och föriäggningi tiden" (SFS 1985:123 4 §). Detta är de ramar som gäller, och hurgenomförandet sedan äger rum i olika skolor skall följas upp i den utvärdering,om vilken tidigare talats. Med det anförda anser utskottet att motionens syfte ärtillgodosett, varför motion 1986/87:Ub827 yrkande 30 avstyrks. Olika, och i vissa fall skärpta, förkunskapskrav förintagning på olika linjer i gymnasieskolan förordas i två motioner, nämligen1986/87:Ub807 (m) yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub812 (m) yrkande 7.Förkunskapskrav, formulerade i genomsnittsbetyg, lägsta betyg i vissa ämnen ochi vissa fall genomgångna tillvalskurser, skulle enligt motionärerna hjälpaeleverna att förbereda sig för vad som senare möter inom resp. utbildning. Utskottet erinrade med anledning av ettlikartat motionsyrkande (UbU 1984/85:16 s. 24) om att med bredmajoritet tidigare beslutat om de intagningsformer som gäller, dvs. attslutbetyg från ger rätt att fritt söka studieväg i gymnasieskolan,oberoende av betygsmedelvärde och betyg i enskilda ämnen. avslogmotionen (rskr. 1984/85:234). Utskottet har inte funnit att något nyttframkommit i , saken som ger anledning att ändra sittställningstagande. Utskottet avstyrker därför motionerna 1986/87:Ub807 yrkande1 delvis och 1986/ 87:Ub812 yrkande 7. I motion 1986/87:Ub804 (m) yrkande 3 förordas enlätnplighetsprövning UbU 1986/87:14 för intagning på social servicelinje(Ss-linje) och värdlinje (Vd-linje). Som exempel på tänkbara förkunskapskravanförs någon form av provelevtid, som i tidigare vårdutbildning, elleryrkesinriktad arbetspraktik. Motiv för yrkandet är att värna om och helst höjakvaliteten i utbildningen. Motionärerna pekar på hur låga intagningskraven ärför särskilt Ss-linjen till följd av stora rekryteringsproblem. Utskottet konstaterar att de elevgrupper som det här ärfråga om snabbt efter avslutad utbildning kan komma i direkt och tät kontaktmed utsatta grupper - äldre, barn och handikappade. Utskottet anser därför,liksom motionärerna, att det är särskilt viktigt att just dessa elever frånbörjan har både mognad och tillräckliga kunskaper för sitt grannlaga arbeteinom omvårdnad och service. Både Ss- och Vd-linjen är grundskoleanknuta studievägar.Det skulle inte stämma med de antagna målen för att uppsätta kravpå t. ex. yrkespraktik för inträde i den grundskoleanknutna delen avgymnasieskolan. En förändrad utbildning, som kunde höja utbildningens statusoch göra den mer attraktiv för eleverna, skulle däremot kunna öka och förbättrarekryteringen. Utskottet erinrar här dels om vad som fidigare sagts om en inomSÖ prioriterad översyn av Ss-linjen (avsnitt 3.2), dels om de förslag från ÖGY,som bereds inom . En treårig yrkesutbildninginnefattande mer praktik än skulle kunna ge förutsättningar för bådestörre mognad och bredare kunskaper hos eleverna. Med hänvisning till aviserade förslag om en förändradyrkesutbildning avstyrker utskoUet motion 1986/87:Ub804 yrkande 3. I mofionerna 1986/87:Ub231 (fp), 1986/87:Ub260 (fp)yrkandena 2 och 3, 1986/87:Ub312 (m) yrkandena 5 och 6, 1986/87:Ub812 (m)yrkande 19 och 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 35 lämnas olika förslag tillförändringar av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Den skall i första handkunna vara ett alternativ fill alla linjer, antalet platser bör inte begränsasoch statsbidrag bör ges med gradvis sjunkande lönetäckning och även för dettredje eller fjärde årets utbildning. Det offentliga bör svara främst förutbildningskostnader i gymnasieskolan, varvid utbildningsinslagen alltid skallhandhas av behöriga lärare. Skolstyrelsen bör ensam få besluta omlärlingsplatser. För varje yrke skall finnas särskilda utbildningsplaner, ochbetyg och bevis skall ges över fullgjord utbildning. Det skall vara möjligt attprovanställa lärlingar. Den gymnasiala lärlingsutbildningen blev reguljär läsåret1984/85 (prop. 1983/84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19,'rskr. 1983/84:321). Såväl idet sammanhanget som vid de två senaste riksmötena har utskottet avstyrktmofionsvisa förslag, likartade dem som har redovisats (UbU 1984/85:18 s. 35och UbU 1985/86:16 s. 30). Den gymnasiala lärlingsutbildningen har därvid avutskottet ansetts kunna vara ett värdefullt komplement, särskilt i mer uddayrken. Utformningen och finansieringen efter den tvååriga grundutbildningen haröverlämnats åt berörda parter att överväga. Vad iövrigt gäller förslagen i de olika yrkandena om innehåll i' och 39 uppläggningav en förändrad lärlingsutbildning vill utskottet hänvisa till de UbU1986/87:14 överväganden som torde komma att bli aktuella i samband med förslagfrån regeringen utifrån ÖGY:s betänkande. I detta har lärlingsutbildningenbehandlats som en individuell linje i gymnasieskolan. Särskild vikt har lagtsvid innehållet i fråga om förekomsten av fackteori och allmänna ämnen. Med hänvisning härtill och till sina tidigareställningstaganden avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub231, 1986/87:Ub260yrkandena 2 och 3, 1986/87:Ub312 yrkandena 5 och 6, 1986/87:Ub812 yrkande 19och 1986/ 87:Ub827 yrkande 35. Enligt motion 1986/87:Ub312 (m) yrkande 7 bör antaletplatser inom den gymnasiala lärlingsutbildningen öka från det av regeringenföreslagna 5915 fill 10000. Utskottet, som konstaterar att det under de senaste årenvarit svårt att utnyttja mycket mer än hälften av de tilldelade 5915 platsernaser inte något skäl för en utökning inför /88 och avstyrker därförmotion 1986/87:Ub312 yrkande 7. Ett delvis likartat yrkande förekommer i motion1986/87:Ub316 (c). Där föreslås en utredning, syftande till förslag om ettstörre antal platser för hantverksutbildning. I motion 1986/87:Ub824 (m)yrkande 1 föreslås möjlighet att friare använda bidrag till gymnasieskolan fören utbyggnad av lärlingsutbildning i län. Utskottet avstyrker motionerna1986/ 87:Ub316 och 1986/87:Ub824 yrkande 1 med samma mofivering som nyssanförts. I motion 1986/87:Ub261 (c) föreslås att SÖ ges i uppdragatt utarbeta särskilda riktlinjer för lärlingsutbildning i mindre frekventayrken. Ett likartat motionsyrkande avstyrktes förra avutskottet (mot. 1985/86:Ub206, bet. UbU 1985/86:16 s. 31). exemplifieras medutbildning till stuckatör, som kan ta upp till . Motionärerna önskarallmänt en större flexibilitet hos den gymnasiala lärlingsutbildningen vadavser såväl studietidens längd som elevernas ålder och bakgrund. I fråga om det senare konstaterar utskottet att dagensbestämmelser inte innebär några begränsningar sett ur motionärernasperspektiv. Vad gäller studietidens längd hänvisar utskottet till sina nyssredovisade ställningstaganden och avstyrker därmed motion 1986/87:Ub261. 5 Statsbidrag till åtgärder för invandrarelever 5.1 Extra undervisning i svenska SÖ har i sin anslagsframställning föreslagit att eleversom har svenska som andraspräk skall få denna undervisning som ett eget,betygsatt ämne inom en försöksverksamhet i ett antal kommuner. Föredragande statsrådet har sett detta förslag som en deli ett större komplex, nämligen frågor om hur elever med ett annat hemspråk änsvenska klarar sig i gymnasieskolan och huruvida de efter gymnasieskolan ärlika väl rustade som sina kamrater att gå ut i ett arbetsliv eller tillfortsatta studier. SÖ har i uppdrag att utvärdera den extraundervisningen i svenska och bl. a. eventuellt föreslå förändringar av denna.Föredragande statsrådet vill avvakta SÖ:s redovisning innan han tar ställningfill SÖ:s förslag om försöksverksamhetmed svenska som andraspräk såsom betygsatt ämne. UbU 1986/87:14 I motion 1986/87:Ub312 (m) yrkande 11 föreslås att den avSÖ föreslagna försöksverksamheten skall få starta. I motion 1986/87:Ub346 (s)delvis framförs samma förslag men utan särskild markering av betygsfrågan ellerav en start i form av försöksverksamhet. Enligt den senare motionen harinvandrarelevers språkliga situation utretts tillräckligt, och enligt motionärenfinns redan nu underlag för en säråtgärd av det önskade slaget. Utskottet konstaterar att SÖ:s utvärdering skall vararegeringen till hända , varför ett slutligtställningstagande av regeringen bör vara att vänta i nästa budgetproposition.Mot den bakgrunden avstyrker UtskoUet nu motionerna 1986/87:Ub312 yrkande 11och 1986/87:Ub346 delvis. 5.2 Undervisning i hemspråk och studiehandledning påhemspråket För de angivna ändamålen begärs i propositionen /. I motion 1986/87: Ub828 (m) yrkande 24 delvis föreslås attdetta bidrag inte längre skall utgå från statsbudgeten. Utskottet har vid de två senaste riksmötena haft attbehandla motionsyrkanden av denna innebörd (UbU 1984/85:12 och UbU1985/86:16). Utskottet har vid båda tillfällena avstyrkt med hänvisning tillprincipiella beslut om hemspråksundervisning i och gymnasieskolan(prop. 1984/ 85:100, bil. 10, UbU 1984/85:12, rskr. 1984/85:149). Utskottetanser inte an det finns skäl för att nu ändra uppfattning i frågan,varför utskottet avstyrker mofion 1986/87:Ub828 yrkande 24 delvis. Med samma mofivering avstyrker utskottet mofion1986/87:Ub827 yrkande 45 delvis, vari föreslås att det här aktuella anslagetminskas med 5 milj. kr., motsvarande bidraget till hemspråksundervisningen. I motion 1986/87:Ub829 yrkande 2 begärs förslag frånregeringen till hur finska språkets ställning skall kunna stärkas igymnasieskola och högskola. För gymnasieskolans del konstaterar utskottet att olikaåtgärder redan prövas och utvärderas. I bedrivs sålundaförsöksverksamhet med finskspråkiga linjer, och en utvärdering är att väntatill . skall SÖ redovisa erfarenheter av det försöksom bedrivs med särskild intagning av tvåspråkiga elever till vårdutbildning.Undervisningen i både hemspråk och studiehandledning på hemspråk, som utskottetnyss behandlade, kan inriktas mot det karaktärisfiska yrkesinnehållet på vissastudievägar. Vad gäller högskolan har UHÄ, enligt vad utskottetinhämtat, i uppdrag att se över utbildningar av personal i socialtjänsten.Avsikten är att pröva möjligheterna att t. ex. med särskild antagning avtvåspråkiga och med olika varianter av utbildningslinjer öka tillgången tillhögskoleutbildad personal på det nämnda området. Särskild vikt har lagts vidfinskspråkiga studerande. Mot denna bakgrund finner inte utskottet detnödvändigt för att göra något uttalande om ett särskilt uppdrag ifrågan. Motion 1986/87:Ub829 yrkande 2 avstyrks därför. 5.3Försöksverksamhet medsärskilda undervisningsgrupper i UbU 1986/87:14 Denna verksamhet bör enligt SÖ:s anslagsframställning fåprövas i vissa invandrartäta kommuner. Den har av SÖ kostnadsberäknats till ca0,5 milj. kr. Föredragande statsrådet vill även på denna punkt avvakta SÖ:sredovisning av det tidigare nämnda uppdraget och de förslag som kan följadärmed (avsnitt 5.1). I mofion 1986/87:Ub346 delvis yrkas att SÖ skall få bedrivaden här aktuella försöksverksamheten och därvid på såväl C- (nybörjar-) somB-(andraspråks-)nivå. Försöket skulle gälla invandrarelever utan engelskkunskapersom kommer in i svensk skola, när deras klasskamrater redan studerar engelskasedan ett antal år tillbaka. Alternativet för dessa elever blir, enligtmotionären, att inte studera engelska alls. Utskottet finner det även i denna fråga, som alltså ocksåhar budgetkonsekvenser, naturligt att SÖ:s samlade utvärdering inväntas ochavstyrker därför motion 1986/87:Ub346 delvis. 6.1 Höjd avgift till International BaccalaureateOffice (IBO) Föredragande statsrådet föreslår att avgift fillIBÖ i fr. o. m. /88 räknas upp med ca . Frånsett en mindre, automatisk uppräkning harSveriges bidrag varit oförändrat sedan anslutningen till IBO . Utskottet har inget att erinra mot föredragandenshemställan, vilken bör bifallas av . 6.2 Medelförviss teknisk utbildning i Stockholmskommun beslöt 1984 med anledning av proposition1983/84:118 om fristående skolor på gymnasial nivå (UbU 1983/84:27,' rskr.1983/84:366) att statsbidraget till () skullebörja avvecklas /88. Riktlinjer finns numera (SÖ-FS 1986:193) förmotsvarande utbildning i regi i dels inom dessgymnasieskola, dels inom dess komvux. Efter överläggningar mellan kommunen ochföreträdare för har ett avtal slutits om att kommunen övertar helaverksamheten /88. Föredragande statsrådet har beräknat medel fördriftbidrag under dels anslaget B 19, som behandlas (6,5 milj. ), delsanslaget Cl. Bidrag till utbildning för vuxna (2,1 milj. Vissa medelför utrustning har också beräknats under anslaget B 22 (4,8 milj. Enligt motion 1986/87:Ub828 (m) yrkande 25 delvis bör detnämnda driftbidraget på 6,5 milj. kr. inte överföras fill det anslag som behandlas från anslaget B 21. Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå. Enligt samma motions yrkande 31 delvis bör inte heller 2,1 milj. kr. överföras till anslaget C1. Bidrag till utbildning för vuxna. Det sistnämnda yrkandet kommer utskottet att behandla senare i detta betänkande (anslaget B21, s. 54). I motionen hänvisar motionärerna fill ett principiellt ställnings tagande i den moderata partimotionen 1986/87:Ub812 yrkande 23. nuvarande villkor för att få statsbidrag som UbU1986/87:14 fristående skola, bl. a. utifrån den klara särprägeln hosinstitutets utbildning. Denna anges gälla såväl koncentrationen på tekniskaämnen som antalet lektioner i sådana. Utskottet har redan konstaterat att de överläggningar somförutsattes följa av beslut om STI nu har avslutats och resulterat iett avtal, underskrivet av företrädare för och för STI.Utskottet har inte funnit att något nytt har tillkommit, som skulle kunnaföranleda något ändrat ställningstagande av . Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1986/87:Ub812 yrkande 23 delvis och 1986/87:Ub828 yrkande 25delvis. 6.3 Frågan om stöd till specialkurs för yrkesdansare Sedan specialkurs för yrkesdansare startade i Stockholmskommuns gymnasieskola /83 har ett särskilt verksamhetsstöd lämnatstill kommunen (1,6 milj. kr). Vid behandlingen av förra åretsbudgetproposition uttalade viss tveksamhet till att sådant särskiltstöd skulle behöva utgå till även (UbU 1985/86:16s.