bet · GA01FiU24 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet ifrågasätter dock förslaget att starta ettsärskilt elevsparande. Det är angeläget att informera och utbilda ungdomar omolika sparmöjlighe-terochom betydelsen av att spara. Att däremot premiera ettsparande hos en grupp som saknar egen sparförmåga, eftersom eleverna saknaregna inkomster, anser utskottet mindre lämpligt. Det finns däremot starka skälatt satsa resurser på att informera ungdomar om ekonomi, sparande, kreditköp,räntekostnader och allmän hushållning. Det bör ske på ett sådant sätt attungdomars dagliga verklighet speglas och att deras förmåga att möta dekommersiella krafterna stärks. Det är viktigt att ekonomiska begrepp somungdomar möter förklaras och ges konkret innehåll för att ge dem bättre möjlighetertill en god ekonomisk planering och sparande. Inget hindrar att sparandet gesen vidare innebörd att gälla god hushållning med tillgängliga resurser sområvaror och naturtillgångar. Utan varsamhet med ändliga resurser och enmedvetenhet om vad den enskildes livsföring på betyder för såvälindividens som samhällets ekonomi kan inget sparmedve-tande utvecklas. Attfrämja god planering och sparsamhet i vid mening är således en angelägenuppgift. Med en sådan inriktning av delegationens verksamhet särskilt vadgäller ungdomsgrupperna är utskottet berett att tillstyrka propositionensförslag till medelsanvisning. Vad utskottet anfört om inriktningen av delegationensarbete bör riksda gen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet avstyrker således motionerna Fill2 (m) yrkande 18, Fi228 (c) yrkande 9, Fi419 (fp) yrkande 3, 13 Fi705 (m),Fi707 (m) yrkande 3 och Fi710 (m, fp, c). I motionFi703 av m.fl. (c) och i motion Fil 13 av /87:24 m.fl. (c)begärs att en utredning om främjande av hushållssparande bör I kompletteringspropositionen anmäls att regeringen inomkort kommer att ge spardeiegationen i uppdrag att utreda hushållenssparbeteende och förutsättningarna för ett förbättrat hushållssparande. Detfinns därför enligt utskottet inte anledning för att ta någotinitiativ med anledning av motionerna. Motionerna Fil 13 och Fi703 yrkande 3avstyrks därför av utskottet. Sparmål, ökad aktiespridning m.m. I flera motioner begärs att som sin mening börge regeringen till känna vad som anförs i motionerna om vikten av att stimulerahushållssparandet och om vad som anförs om dess betydelse för samhällsekonominsamt om värdet av en ökad ägandespridning. Utskottet har i det föregående beskrivit sparandetsutveckling i och redovisat sin syn på sparandets betydelse. Det råderinga delade meningar om att ett ökat sparande är nödvändigt såväl för deenskilda hushållen som för samhällsekonomins tillväxtförmåga. Särskildatillkännagivanden till regeringen om detta torde vara obehövliga. I motionernaanges vidare förslag till åtgärder av allmänekonomisk karaktär som ett led i ensparstimulerande politik. Man föreslår bl.a. sänkta marginalskatter, avvecklingav löntagarfonderna, sänkt skatt på aktieutdelningar, sänkt förmögenhetsskattoch arvsskatt och helt slopad förmögenhetsskatt på s.k. arbetande kapital ifamiljeföretag, lindrad realisationsvinstbeskattning samt avskaffadomsättningsskatt på aktier. Utskottet anser att dessa förslag till åtgärder inte kanses isolerade från den ekonomiska politiken i övrigt. Sänkta skatter kan undervissa betingelser stimulera till ökat hushållssparande men orsakar ,om inte andra åtgärder vidtas, en ökning av det offentligasparandeunderskottet. Det är därför nödvändigt att beakta de samlade effekternapå tillväxt och det totala sparandet i ekonomin. Utskottet anser således attåtgärder av denna allmänekonomiska karaktär bör ses i ett ekonomiskt-politisktsammanhang. Utskottet har senast i sitt betänkande FiU 1986/87:10 behandlatfrågan om den allmänna inriktningen av den ekonomiska politiken. Av vad somanförts i detta sammanhang framgår att utskottet inte kan dela. de förslag tillinriktning av den ekonomiska politiken som förordas i motionerna. MotionernaFi703 yrkande 2, Fi706, Fi707yrkande 2, Fi708 yrkandena 1,2,3,4 och 5, Fi217yrkande 6 samt Sfll4 yrkande 3 avstyrks därför av utskottet. I motion Fi707 av m.fl. (m) begärs att ettmål för hushållssparandet anges, innebärande att varje hushåll skall kunna haett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare.Liknande mål anges i motion Fi708 av m.fl. (fp) men utan någrayrkanden om uttalanden från sida. På motsvarande sätt anges i motionFi703 av m.fl. (c) och i Fil 13 av m.fl. (c) sommål för hushållssparandet att det skall uppgå till av de disponiblainkomsterna och att målet för det totala sparandet i samhället bör FiU1986/87:24 vara av BNP. Utskottet anser i likhet med motionärerna att ambitionenbör vara att varje hushåll skall kunna förfoga över ett tillräckligt sparkapital. Genom sparavdraget vid deklarationen, , och det maximala skattebefriade beloppet i allemanssparandet på . torde det totala sparbeloppet per familj med två vuxna personer kunna uppgå till ett belopp som överstiger årslönen för en industriarbetare utan att avkastningen på det sparade beloppet behöver beskattas. Det måste dock konstateras att för rhånga hushåll som lever med mycket små marginaler är detta sparmål dess värre mycket avlägset. Utskottet ser inte något skäl för att göra uttalanden om sparmål och avstyrker därmed motion Fi707 yrkande 1. , I motion Fi704 av () begärs en utredning omett företagsanknutet och resultatlönebaserat enskilt sparande. Motionärentänker sig ett system där en betydande del av lönen utgörs av resultatlön somtill en del avsätts till en stiftelse. Denna bör i sin tur placera medlen delsi det egna företaget, dels i andra företag. De anställda skulle därmed blidelägare i företaget, vilket skulle bidra till att öka deras engagemang iföretaget. Frågan om hur lönerna skall tas ut i företaget är enavtalsfråga. Utskottet anser därför att det ankommer på parterna påarbetsmarknaden att utreda de frågor motionären tar upp. Något initiativ bördärför inte tas från sida. Utskottet avstyrker motion Fi704. I motion Fi713 av i (m) anförs attspelvinster är lägre beskattade än arbetsinkomster. Motionären begär en analysav de ekonomisk-psykologiska effekterna av detta förhållande. Utskottet har förståelse för att beskattningen avarbetsinkomster kan förefalla hög vid jämförelse med beskattningen av andrainkomstslag. Det torde dock inte förhålla sig så som motionen ger intryck av,att inkomster på spel och lotteri skulle kunna utgöra ett alternativ tillarbetsinkomster för arbetstagarna. Några analyser av de ekonomisk-psykologiskaeffekterna av skillnader i beskattningen på dessa olika typer av inkomstertorde därför inte tjäna något syfte. Utskottet avstyrker därför motion Fi713. I flera motioner begärs förslag om inrättande av privatainvesteringskonton. I motion Fi709 av och . ()anförs att den personliga investeringsdepån skall finnäs hos den lokala banken.I depån kan placeras banksparande, obligationer och aktier samt avkastningenfrån dessa tillgångar. Tillgångar/inkomster som tillförs depån befrias frånkommunalskatt och statlig grundskatt. Statlig tilläggsskatt utgår i vanligordning på bruttoinkomsten. Depåägaren kan låna ur sin depå utanskattekonsekvenser till - finansiering aveget boende, - insatser i egetproducerande företag, - de övrigaproduktiva investeringar som angivits i särskild förteckning. Tas pengarut från kontot för konsumtion sker en schablonbeskattning 15 med 50 %eller det lägre belopp som blir aktuellt om uttaget läggs till årets , FiU1986/87:24 inkomst. Genom förslaget förenklas skattesystemet väsentligt och ettförsta steg tas mot utgiftsskatt. I motion Fi703 av m.fl. (c) anförs att ettgenomförande av förslaget om privata investeringskonton skulle få betydandesamhällsekonomiska effekter. Förslaget skulle leda till en kraftig ökning avsparandet. Motionärerna begär en utredning om att införa personligainvesteringskonton. Även i motion Fi7I6 av () begärs enutredning om ett motsvarande system som motionären kallar nyetableringskonton. Utskottethar vid ett flertal tillfällen de senaste årenbehandlat förslag om inrättande av privata investeringskonton. har påutskottets förslag avslagit dessa motionsyrkanden. Utskottet anser attförslaget är intressant i sin avvägning mellan konsumtion och sparande. Fråganom sparavdrag av utgiftsskattetyp har studerats av utgiftsskattekommittén ibetänkandet Utgiftsskatt (SOU 1986:40). Kommittén pekar på att det finns vissaproblem méd förslaget. Det skulle bl.a. öppna möjligheter för s.k.skattearbitrage genom att låna medel med avdragsgilla räntor och placera dem påskattemäs-sigt gynnade konton. Införandet av privata investeringskonton skulledessutom innebära betydande inkomstbortfall, särskilt i inledningsskedet förstaten och kommunerna. Utskottet avstyrker därför mofionerna Fi703 yrkande 1,Fi709, Fi716 yrkande 1 och Sfll5 yrkande 2. I motionerna Fi715 och Bol29, båda av m.fl.(fp), föreslås att skattefrihet införs för ränta på ungdomars bosparande i bankså som tillåtits för sparande i HSB och . Den normala bankrelationensom finns vid vanligt banksparande bibehålls härigenom. 1 allemanssparandetsaknas detta, eftersom bankerna inte får behålla de medel som sparas inomallemanssparandet. I motion Fi7Il av m.fl. (m) redovisas ettförslag till nytt bosparsystem som skall administreras av banker och andrakredifinstitut. Sparandet för bostad bör ske under och berättigatill en viss skattefri bonus. Om bostadsköpet dessutom behöver finansierasgenom lån skall staten ställa en borgen som garanti. I samband med att bosparande för ungdom infördesbehandlade utskottet flera motioner med liknande yrkanden (FiU 1985/86:34).Riksdagen avslog motionerna. Utskottet anförde därvid att allemanssparandet ären etablerad sparform som vunnit stor anslutning. Reglerna är väl kända. Genomatt knyta bosparande fill allemanssparandet kan man utnyttja detta i informationskampanjerför att dra till sig nya sparare. Utskottet såg det därför som en stor fördelatt bosparande för ungdom ingår som en del i allemanssparandet. Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Det finns därföringen anled ning att ompröva detta sparande. Skulle man, som föreslås i de nämnda motionerna, dessutom göra avkastningen på ungdomens bosparande i bankerna skattefri eller utge statliga skulle det leda till en mycket kraftig subventionering av bosparande för de ungdomar som skulle kunna Ig Även om utskottet anser det angeläget att stimulera FiU1986/87:24 sparandet kan utskottet inte med hänsyn till det inkomstbortfall somdärvid skulle uppkomma för staten tillstyrka motionärernas förslag. Utskottetavstyrker motionerna Fi711, Fi715 och Bol29. Utskottet avstyrker med hänvisning till vad utskottetanfört om privata investeringskonton även mofionerna Fi712, Boll2,Bol31 och Bo132, i vilka begärs ett bosparsystem som bygger på samma princip som de privatainvesteringskontona. I motion Fi701 av och () ochi motion Fi702 av och () begärs att en ny ochförenklad form av bosättningslån införs. Det är enligt motionärerna angelägetatt samhället underlättar och ger stöd vid familjebildning. Många ungdomarsaknar fast inkomst och har därmed begränsade möjligheter att vara med ibosparande eller på annat sätt spara till sin bosättning. Det är angeläget attdessa ungdomar kan få stöd av samhället. Utskottet vill med anledning härav framhålla följande. Sompåpekas i motionen har statens förluster för de tidigare bosättningslånen varitsmå, och förhållandevis få lån har behövt skrivas av. En av anledningarna tilldetta är att dels hade en omsorgsfull prövning av låntagarnasåterbetalningsförmåga, dels bedrev en noggrann bevakning av lån som förfallittill betalning. Den som saknade eller som inte bedömdes kunna få betalningsförmågabeviljades således inte lån. Högsta lånebelopp var . som normaltskulle amorteras , dvs. Ungdomar som sparar i allemanssparandet kan erhålla lånför bosättningsändamål eller för anskaffande av bostad (bosparlån). Sådana lånskall lämnas av de banker som är anslutna till allemanssparandet eller som ärförvarings-banker för kapitalsparfonder. Lånerätten uppgår till sparat belopp (insattbehållning). För bosättningsändamål är lånerätten dock begränsad till 21 000kr. För denna typ av lån bör bankerna normalt inte behöva ställa krav påsärskild säkerhet. Såväl lånerätten på sparat belopp sombegränsningen av lånerätten för bosättningsändamål till . är att ansesom minimiregler, vilka kan överskridas av bankerna. Den utlåning som skergenom bosparlånen är inte undantagen från allmänna regler förkreditgivningen. Lånerätten inträder då spararen fyller och upphör i ochmed utgången av det år då spararen fyller . Den övre åldersgränsen är attanse som en minimiregel som bankerna kan överskrida. För att kvalificera sigför bosparlån krävs ett minimisparande (insatt behållning) på . Utskottet behandlade (FiU 1984/85:25) ettliknande yrkande om bosättningslån. Utskottet noterade då att systemet med bosparlån för ungdomar började fungera fullt ut , då lånerätten inträdde. Några praktiska erfarenheter av hur denna låneform fungerade fanns därför ännu inte vid utskottets tidigare behandling. Utskottet noterade att ungdomar som är i särskilt behov av stöd kan hamna vid sidan av systemet. Utskottet ansåg därför att regeringen noggrant borde följa utvecklingen och ta de initiativ jy som kanvisa sig erforderliga. Vad utskottet anförde gav regering- FiU1986/87:24 en till känna. Utskottet anser att någon ytterligare åtgärd inte behövervidtas från sida. Mofionerna Fi701 och Fi702 avstyrks därför avutskottet. attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Fi 112 yrkande 10 och 1986/87:Fill4yrkande 11 antar det i proposition 1986/87:150 bilaga 3 punkt 5 (mom. 1)framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, attriksdagen godkänner vad som förordats i proposition 1986/87:150 bilaga 3 punkt5 (mom. 2) om vinstsparandet, 3. beträffandesparfrämjande åtgärder a) att riksdagenmed bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt F 7 samt med avslag påmotionerna 1986/87:Fill2 yrkande 18, 1986/87:Fi228 yrkande 9, 1986/87:Fi419yrkande 3,1986/87:Fi705, 1986/87:Fi707 yrkande 3 och 1986/87:Fi710 tillSparfrämjande åtgärder för /88 under sjunde huvudtiteln anvisarett reserva-fionsanslag av , b) att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 4. beträffandeutredning om hushållssparandet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fill3 yrkande 10 och 1986/ 87:Fi703 yrkande3, 5. beträffandesparstimulans och ökad aktiespridning attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fill5 yrkande 8, 1986/ 87:Fi217 yrkande 6,1986/87:Fi703 yrkande 2, 1986/87:Fi706, 1986/ 87:Fi707 yrkande 2,1986/87:Fi708samt 1986/87:Sfll4 yrkande 3, 6. beträffandemål för hushållssparandet att riksdagenavslår motion 1986/87 :Fi707 yrkande 1, 7. beträffandeutredning om företagsanknutet sparande att avslår motion1986/87:Fi704, 8. beträffandeanalys av ekonomisk-psykologiska effekter att avslår motion1986/87:Fi713, 9. beträffandeprivata investeringskonton attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi703 yrkande 1, 1986/ 87:Fi709,1986/87:Fi716 yrkande 1 samt 1986/87:Sfll5 yrkande 2, attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Fi711, 1986/87:Fi712, 1986/ . 87:Fi715,1986/87:Boll2 yrkande 4, 1986/87:Bol29 yrkande 5, 1986/ 87:Bol31 yrkande 4 samt1986/87:Bol32 yrkande 7, 11.beträffande bosättningslån FiU 1986/87:24 attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi701 och 1986/87:Fi702. , På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), RuneRydén (m), (), (), (), ArneAndersson i (s), . (), i (vpk), () och (). Allemanssparandet (mom. 1) (), (), (), LarsDe () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 11" bort haföljande lydelse: Som framgår av motionerna Fill2 (m) och Fill4 (fp) har denförbättrade effekfiviteten på kreditmarknaden gjort det möjligt att genomutgivande av statsskuldväxlar och riksobligationer på marknadsmässiga villkorklara statens lånebehov. Denna form av upplåning är betydligt billigare förstaten än att låna av hushållen genom allemanssparandet. Det finns därförenligt utskottet inte anledning att ytterligare stimulera detta sparande. Utskottet anser emellerfid att det finns skäl att premierahushållens riskvilliga sparande. Därigenom underlättas näringslivetsförsörjning med riskviUigt kapital. Utskottet tillstyrker således förslagen imotionerna Fill2 (m) yrkande 10 och Fi 114 (fp) yrkande 11 om att extrainsättning om . bör medges i allemans/o/irfsparandet under första kvartalet1988. dels utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande allemanssparandet att medbifall fill motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 10 och 1986/87:Fill4 yrkande 11och med anledning av proposition 1986/ 87:150 bilaga 3 punkt 5 (mom. 1) antarförslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande med denändringen att 4 § erhåller följande som reservanternas förslag betecknadelydelse: Regeringensförslag Reservanternas förslag FiU 1986/87:24 Varje sparare får sätta in högst iallemanssparandet. får Under första kvartaletår 1988 får en sparare, utöver insättningar en- en sparare, utöver insättningar en ligt första stycket, sätta in samman- ligt första stycket, sätta in samman lagt högst i allemans- lagt högst i allemans sparandet. Spararens insättningar, iförekommande fall minskade med uttag, får sammanlagt inte överstiga 60000kronor. Denna lag träder i kraft . Sparfrämjande åtgärder (mom. 3) (), (), (), LarsDe (), . (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "En rad" och slutar med "Fi710 (m, fp, c)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning atthushållssparandet bör stimuleras genom en ekonomisk polifik som främjarfillväxt och håller inflafionen nere. Genornförandet av den s.k. engångsskattenpå pensions-sparande, slopandet av avdraget för aktieutdelningar etc. är inteförenliga med en effektiv statlig sparpolitik. Spardelegationens egna initiativtill sparkampanjer o.d. har enligt utskottet inte heller bidragit till att ökatrovärdigheten. Utskottet delar därför motionärernas uppfattning att spardelegationensverksamhet bör upphöra. Några ytterligare medel för verksamheten bör därförinte anvisas för nästa budgetår. Reservationsmedelsbehållningen bör användas för de kostnader som avvecklingen kan varaförknippad med. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande sparfrämjande åtgärder att riksdagenmed bifall fill mofionerna 1986/87:Fill2 yrkande 18, 1986/87:Fi228 yrkande 9,1986/87:Fi419 yrkande 3, 1986/87:Fi705, 1986/87:Fi707 yrkande 3 och1986/87:Fi710 avslår förslaget i proposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt F 7att under sjunde huvudtiteln anvisa medel för Sparfrämjande åtgärder. Utredning om hushållssparandet (mom. 4) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "I kompletteringspropositionen" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Hushållssparandet har som utskottet redovisat varieratkraftigt, och bedömningen av orsakerna härtill har inte helt klarlagts. En orsak härtill är 20 bl.a. den osäkerhet somvidlåder uppgifterna om sparandet, dess utveckling FiU 1986/87:24 ochfördelning. Utskottet anser därför, i likhet med vad som anförs i mofionerna,att hushållens sparbeteende bör utredas och förslag till åtgärder för attfrämja hushållssparandet bör utarbetas. Utskottet anser fill skillnad från vadsom anförs i kompletteringspropositionen att denna uppgift bör anförtros enparlamentariskt sammansatt utredning. Spardeiegationen saknar förutsättningarför att genomföra en sådan utredning. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Fi703 och Fill3 bör ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande utredning om hushållssparandet att med bifalltill motionerna 1986/87:Fill3 yrkande 10 och 1986/87:Fi703 yrkande 3 hosregeringen begär en utredning om främjande av hushållssparandet, Utredning om hushållssparandet (mom. 4, motiveringen) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"I kompletteringspropositionen" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att en lång rad åtgärder bör vidtasför att främja sparandet. Den viktigaste förutsättningen för att sparandetskall växa är en ekonomisk politik som ökar hushållens disponibla inkomster ochhöjer realavkastningen efter skatt på sparande. En kraftig minskning avinflationen kombinerad med sänkta marginalskatter är de viktigaste inslagen ien sådan politik. Det finns som utskottet ser det inte skäl att särskilt utredahushållssparandet eller att utreda nya förslag fill åtgärder. I stället bör deförslag genomföras som utskottet förordat. Utskottet avstyrker således yrkandetom sparutredningen i motionerna Fil 13 och Fi703. 5.Sparstimulans och ökad aktiespridning (mom. 5) AnneWibble (fp), (), (), () och HugoHegeland (m) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med "Trots den"och slutar med "oförutsedda utgifter" bort ha följande lydelse: Trotsden osäkerhet som vidlåder stafistiken över hushållssparandet och bedömningenav sparandeutvecklingen kan konstateras att sparandet är alltför lågt. Deträcker inte till för att finansiera investeringarna och underskottet ibytesbalansen. Det är därför nödvändigt att öka sparandet i den svenskaekonomin. Sedan underskottet i den konsoliderade offentliga sektorn hareliminerats, bör sparandeökningen ske främst hos hushållen och inom näringslivet.Förutom samhällsekonomiska skäl talar också trygghetsskäl för atthushållssparandet bör öka. Hushållen behöver ett sparkapital som ettkomplement till det kollektiva trygghetssystemet och som buffert för piU1986/87:24 att kunna möta oförutsedda utgifter. dels den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Staten bör bedriva en aktiv polifik för att stimuleramänniskors sparande. Den viktigaste förutsättningen för att sparandet skallväxa är en ekonomisk pohtik som ökar hushållens disponibla inkomster och höjerrealavkastningen efter skatt på sparande. En kraftig minskning av inflationenkombinerad med sänkta marginalskatter är de viktigaste inslagen i en sådanpolitik. Det är enligt utskottets, mening särskilt viktigt attsprida ägandet av bostäder och aktier. Utskottet delar motionärernasuppfattning att ett breddat bostadsägande är det bästa sättet att åstadkomma enjämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. I enmarknadsekonomi är det angeläget att aktiesparandet är väl spritt bland deenskilda medborgarna. Utvecklingen mot ett alltmer institutionaliserat ägandeav näringslivet försvagar marknadsekonomin. Den främsta orsaken till attprivatpersonernas andel av börsaktierna har minskat är att det enskildaaktiesparandet har straffbeskattats . Utskottet vill medanledning av motion Fi704 anföra att det är angeläget att de anställda ibörsnoterade och andra företag får möjlighet att spara i akfier i det egnaföretaget. Det finns i det sammanhanget inte anledning att betrakta skillnadenmellan marknadsvärdet och förvärvsvärdet som en löneförmån. De stimulanser av sparandet som f .n. erbjuds är i alltförhög grad inriktade på att fillgodose statens behov av lånemedel. För attstimulera aktiesparandet och bredda aktieägandet bör följande åtgärder vidtas. Löntagarfonderna bör avskaffas och tillgångarna användassom sfimulans fill deltagande i allemansfondsparandet. Dubbelbeskattningen avaktier bör avskaffas och förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital ifamiljeföretag bör slopas. Taxeringsvärdet på börsakfier måste sänkas.Förändringar inom en aktieportfölj enskilds eller aktiefonds bör interealisationsvinst-beskattas. Det är också angeläget att minska inkomstskatten och sänkamarginalskatterna. Den inriktning av politiken som utskottet här förordatinnebär också väsentligt förbättrade villkor för sparandet.