bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.23 med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 24 med "och1986/87:N143 (c)" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter--- (= reservation 1)-- av resurser. Enligt utskottets mening utgör en social marknadsekonomiden bästa grunden för individernas frihet och välfärd och därmed församhällsutvecklingen i dess helhet. Beträffande inriktningen avnäringspolitiken inför 1990-talet ansluter sig utskottet till vad som anförs imofion 1986/87:N143 (c) om vikten av att en utveckling mot bättre balans mellanskilda regioner främjas. En jämnare regional balans innebär att landets samladeresurser kan tas till vara på ett bättre sätt. Som anförs i motionen måstenäringspolitiken utformas med hänsyn också till de krav miljön ställer. Pågrundval av en sådan helhetssyn bör de konkreta näringspolitiska insatsernainriktas på att främja teknisk förnyelse, nyföretagande och företagsutveckling.Det är särskilt viktigt att gynnsamma villkor skapas för utveckling av de småföretagen. Dessa företag har stor betydelse bl. a. genom att de bidrar till enbättre regional balans och motverkar tendenserna till koncentration isamhället. Utskottet föreslår att i ett uttalande tillregeringen ansluter sig till vad utskottet nu har anfört om inriktningen avnäringspolitiken. Utskottet tillstyrker därmed motion 1986/87:N143 (c) i berörddel. Utskottet kan i stora delar ansluta sig till denuppfattning om näringspoliti ken som kommer till uttryck i motionerna 1986/87:N434 (m), 1986/87:N150 (m), 1986/87:N343 (fp) och 1986/87:N149 (fp). Dock visar enligt utskottets mening motionärerna en övertro på möjligheterna att genom marknadsme kanismerna tillgodose kraven på ekologisk och regional balans. Genom ett uttalande av enligt vad utskottet har förordat tillgodoses alltså ifrågavarande motionsyrkanden endast delvis. Förslaget i motion 1986/87:N343 (fp) om ett särskiltuttalande av NU 1986/87:30 om behovet av en omläggning från selektivatill generella medel i näringspolitiken kan utskottet ansluta sig till. Ävenom generella medel i allmänhet bör väljas -bl.a. med hänsyn till att de krävermindre resurser för administration och kontroll - har emellertid selektivamedel en viktig funktion särskilt när det gäller stöd till forskning ochutveckling. Exempel härpå är det särskilda systemet med forskningsbidrag tillteknikbaserade småföretag, en fråga som utskottet återkommer till. Utskottethar inget i sak att invända mot vad som sägs i motion 1986/87:N150 (m) omutbildningsväsendets betydelse för näringslivet. Emellertid anser utskottetinte att det finns fillräckliga skäl för ett särskilt uttalande av ifrågan. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande näringspolitikens inriktning att riksdagenmed anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande del, medbifall till motion 1986/87:N143 yrkande 1, med anledning av motion 1986/87:N149yrkande 5 i ifrågavarande del, motion 1986/87:N150 yrkande 1, motion1986/87:N343 yrkandena 1 och 2 och motion 1986/87:N434 yrkande 1 samt medavslag på motion 1986/87:N140 yrkandena 1-6 och 10, mofion 1986/87:N150 yrkande2, mofion 1986/87:N151 yrkande 2, motion 1986/87:N371 och motion 1986/87:N398som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Näringspolitikens inriktning (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.23 med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 24 med "berörtshär" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den kritik mot regeringensnäringspolifik som framförs i motion 1986/87:N140 (vpk). Såsom påpekas imotionen präglas många av resonemangen i proposition 1986/87:74 av ett ensidigtkommersiellt perspektiv, trots att behovet av ett mer allsidigt synsätt pånäringspolitiken är större . Såväl den ekologiska krisen somde tilltagande störningarna i kapitalismens ekonomiska system ställer krav påen stark och medveten samhällelig styrning. Det är påfallande hur oftaregeringen med hänvisning till marknadskrafterna avvisar tanken på en sådanstyrning. Utskottet kan emellertid inte godta denna passivitet, som står imotsättning till arbetarrörelsens grundläggande värderingar. Som anförs imotionen måste det vara en utgångspunkt för näringspolitiken att dedemokratiska institutionerna skall ha ett grepp om och ett ansvar förutvecklingens huvudlinjer. I likhet med motionärerna vänder sig utskottet också motden prioritering av exporten som kommer till uttryck i regeringens näringspolitik, liksom i dess allmänna ekonomiska politik. Det bör enligt utskottets mening inte vara näringspolitikens primära uppgift att främja den på export inriktade produktionen av varor och tjänster. En politik som, i likhet med regeringens, går ut på att hålla tillbaka de offentliga verksamheterna i syfte att främja 78 exportenleder till obalanser bl. a. i form av otillräckliga investeringar och NU1986/87:30 överackumulation av kapital. Den förda politiken är negativ ocksåför den regionala utvecklingen, som är i hög grad beroende av de offentligaverksamheterna och av en väl utbyggd infrastruktur. Som påpekas i motionen ärpropositionens syn på infrastrukturen främst som en service åt det privatanäringslivet alltför snäv. I vad gäller sambandet mellan näringspolitik ochregionalpolitik vill utskottet hänvisa även till motion 1986/87:N151 (vpk), därbl.a. infrastrukturens betydelse för de eftersatta regionerna betonas starkt. Enligt utskottets mening bör alltså näringspolitiken inför1990-talet ges en väsentligt annan inriktning än den som framgår avpropositionen. Av grundläggande betydelse är att den nationellasjälvständigheten stärks. Den internafionalisering av näringslivet som ipropositionen framställs som eftersträvansvärd innebär i praktiken att Sverigehamnar i en satellitroll gentemot de ledande kapitalistiska länderna. Detta kanmotverkas bl.a. genom en nationell utveckling av alternafiv högteknologi, enfråga som utskottet återkommer till. Vidare måste kvalitativa krav ställas påden ekonomiska tillväxten. Därvid bör sociala mål prioriteras framför kommersiella.Produktionen bör i ökande grad ske med teknik som reducerar miljöstörningar ochminskar den specifika råvaru- och energianvändningen. En sådan inriktning av näringspolitiken står i godöverensstämmelse med det nafionella industrialiseringsprogram som länge harförordats av kommunisterna och som närmare redovisas i motion1986/87:N371. Förutom en inriktning på högre förädlingsgrad och minskad råvaru-och energiförbrukning kännetecknas detta program av en strävan att fillvarataoch vidareutveckla yrkeskompetensen hos de arbetande. Eu sådant industrialiseringsprogramutgör ett viktigt inslag i den alternativa näringspolitik som utskottetförordar. För att en näringspolifik med den angivna inriktningenskall kunna förverkligas måste de samhällsägda företagen, fondsystemen och deoffentliga verksamheterna ges en ledande roll i utvecklingen. Finansiellaresurser bör skapas genom en indragning av en del av överiikviditeten hosnäringslivet. Som anförs i motion 1986/87:N371 (vpk) kan 15 miljarder kronorunder en treårsperiod vara ett riktmärke härför. Detta får ses mot bakgrund avatt den totala likviditeten i näringslivet, exkl. banker och försäkringsbolagm.fl., enligt propositionen (s. 30) beräknas uppgå till nära 180 miljarderkronor. Det är enligt utskottets mening också nödvändigt attfinanskapitalets inflytande minskas. Ett led häri är en nationalisering av de privatägda affärsbankerna, kreditinstituten och försäkringsbolagen. Det kan också visa sig lämpligt att, såsom föreslås i motion 1986/87:N398 (vpk), i samhällets ägo föra över ett antal privatägda företag med avgörande betydelse för den svenska ekonomins utveckling. De av utskottet här förordade åtgärderna är inget självändamål, utan får ses som uttryck bl. a. för en strävan att begränsa de finansiella intressenas allt starkare grepp om svenskt näringsliv. har, under påverkan av dessa intressen, ett kortsiktigt lönsamhetstänkan de med spekulativa inslag gjort sig alltmer gällande. Ett uppseendeväckande exempel härpå - och på regeringens handfallenhet inför "marknadskrafter- 79 na" -är den pågående neddragningen av verksamheten vid och privatisering- NU1986/87:30 en av . Utskottet anser det ostridigt att definansiella intressenas dominans har påverkat näringslivet ogynnsamt ochsnedvridit förutsättningarna för näringspolitiken. Sammanfattningsvis anser utskottet att en näringspolitikmed den inriktning som presenteras i propositionen är oacceptabel. Regeringenbör i stället utarbeta ett underlag till en alternativ näringspolitik ienlighet med vad utskottet har förordat. bör anmoda regeringen härom.Med det sagda fillstyrker utskottet mofionerna 1986/87:N140 (vpk), 1986/87:N151(vpk), 1986/87:N371 (vpk) och 1986/87:N398 (vpk), de två förstnämnda i berördadelar. Av vad som anförts följer också att utskottet avstyrker de yrkanden imotioner från de tre borgerliga partierna som gäller frågor omnäringspolitikens inriktning. dels att utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande näringspolitikens inriktning att riksdagenmed anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande del, medbifall till motion 1986/87:N140 yrkandena 1-6 och 10, motion 1986/87:N151yrkande 2, mofion 1986/87:N371 och motion 1986/87:N398 samt med avslag påmotion 1986/87:N143 yrkande 1, motion 1986/87:N149 yrkande 5 i ifrågavarandedel, motion 1986/87:N150 yrkandena 1 och 2, motion 1986/87:N343 yrkandena 1 och2 och motion 1986/87:N434 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Förstatligande av läkemedelsindustrin (mom. 2) (), (), (), Per (), (), () och GudrunNorberg (fp) anser att den del av utskottets yttrande på s. 25 som börjar med"Det kan" och slutar med "det anförda" bort ha följandelydelse: Det kan alltså konstateras att läkemedelsindustrin ärföremål för en långtgående statlig kontroll beträffande såväl produktegenskapersom produktion, prissättning och marknadsföring. Kontrollintresset kan såledesinte utgöra något bärkraftigt motiv för ett förstatligande. Utskottet kan inteheller finna något annat sådant motiv. Enligt utskottets uppfattning skulle denförsämrade konkurrens som ett förstatligande av läkemedelsindustrin skullemedföra leda till försämrad effektivitet och dyrare varor. Motion 1986/87:N367(vpk) avstyrks med hänvisning till det anförda. Förstatligande av läkemedelsindustrin (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Det kan" och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att nuvarande former för kontroll avläkemedelsindustrin är klart ofillräckliga för au rimliga krav påsamhällsinflytande över branschen Det grundläggande motivet för ett förstatligande, NU1986/87:30 nämligen att privata intressen inte skall tillåtas att göra profitpå människors ohälsa, står kvar med oförminskad tyngd. Detta gäller inte minstvid export till länder som har sämre möjligheter än att.utöva eneffektiv produktkontroll. Som påpekas i motion 1986/87:N367 (vpk) harFermentaaffären ställt de spekulativa förväntningarna på stora framtidavinster i läkemedelsbranschen i blixtbelysning. Utskottet anser alltså att kravet på ett förstatligande avläkemedelsindustrin - som utgör ett av arbetarrörelsens klassiska krav - är ihögsta grad aktuellt. Regeringen bör därför utarbeta ett program för ettsådant förstatligande. Utskottet föreslår att i ett uttalandeansluter sig till vad utskottet har anfört. Därmed tillstyrker utskottet dennämnda motionen. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffandeförstatligande av läkemedelsindustrin attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N367 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Monopolism inom livsmedelsindustrin (mom. 3) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Utskottet ser" och slutar med "1986/87:N428 (vpk)avstyrks" bort ha följande lydelse: Det är angeläget att de frågor om dentilltagande monopolismen inom livsmedelsindustrin som tas upp i motion1986/87:N428 (vpk) blir uppmärksammade. Som påpekas i motionen leder dennuvarande utvecklingen mot stordrift och specialisering, som styrs av ett fåtalmaktgrupper, till en rad icke önskvärda konsekvenser för samhället och denenskilde konsumenten. Det finns skäl att särskilt peka på den ökandesårbarheten och riskerna för en försämrad livsmedelskvalitet. Utskottet anserdet i och för sig tillfredsställande att en särskild utredning nu arbetar medatt kartlägga konkurrensförhållanden och prisbildning inomlivsmedelsbranschen. Emellertid behövs det ett klart ställningstagande frånstatsmakternas sida mot den pågående monopo-liseringen och för endecentraliserad struktur inom branschen. Genom ett sådant ställningstagande kanen grund skapas för ingripanden av de berörda myndigheterna i samband medtillsynsverksamhet eller behandling av olika tillståndsfrågor m. m. Riksdagenbör alltså genom ett särskilt tillkännagivande uppmana regeringen att vidtaåtgärder i angivna syfte. Med det sagda tillstyrker utskottet motionen i dennadel. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffandemonopolism inom livsmedelsindustrin attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N428 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 6 1986/87. Principerför fortsatt avregleringsarbete (mom. 4) NU1986/87:30 (), (), (), Per (), (), () och GudrunNorberg (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.27 med "Utskottet anser" och slutar på s. 28 med "berörtshär" bort ha följande lydelse: Utskottet kan i allt väsentligt instämma i vad som anförsi motionerna 1986/87:N150 (m) och 1986/87:N149 (fp) om principerna för detfortsatta avregleringsarbetet. Detta arbete bör inriktas på en permanentavreglering. Utskottet går inte in på en närmare diskussion avförutsättningarna härför inom olika samhällssektorer. Från sina utgångspunkteranser utskottet emellertid att en avreglering på valutaområdet, inomutrikeshandeln och inom den offentliga tjänsteproduktionen är särskiltangelägen. Vidare vill utskottet understryka vikten av att varje förslag om nyaregleringar åtföljs av en noggrann analys av regleringens samhällsekonomiskakostnader. I enlighet härmed bör bestämmelserna i den s.k.begränsningskungörelsen (1970:641) skärpas. Giltighetstiden för nyaregleringar bör också begränsas så att en omprövning automatiskt kommer tillstånd. En självklar utgångspunkt för avregleringsarbetet är att det skallbedrivas med beaktande av kraven på miljö och säkerhet. bör genom ett uttalande till regeringen ställasig bakom vad utskottet nu har anfört. Härigenom skulle de två nämndamotionerna tillgodoses i berörda delar. Motion 1986/87:N140 (vpk) ger uttryckför en inställning till avregleringsarbetet som utskottet står frärnmande för.Denna motion avstyrks därför i berörd del. dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande principer för fortsall avregleringsarbeteatt med bifall till motion 1986/87:N149 yrkande 2 och motion1986/87:N150 yrkande 9 samt med avslag på motion 1986/ 87:N140 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Principerför fortsatt avregleringsarbete (mom. 4) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.27 med "Utskottet anser" och slutar på s. 28 med "berörtshär" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1986/87:N140(vpk) om att arbetet med regelförenkling och "harmonisering" med utländska bestäm melser inte får leda till att våra svenska krav på säkerhet och miljö urholkas. Utskottet ser det som en styrka, inte som en belastning, för svensk produktion när den har att anpassa sig till strängare krav än i andra länder. Det finns också uppenbara risker med den av regeringen omhuldade metoden att överlåta samhälleliga uppgifter åt företagen själva, t. ex. i form av egenkontroll. bör i ett uttalande ansluta sig till vad utskottet här anfört. Nämnda motion tillstyrks alltså i berörd del. Däremot avstyrker "2 utskottetmofionerna /87:N150 (m) och 1986/87:N149 (fp), som ger NU 1986/87:30 uttryckför en inställning till offentliga regleringar som utskottet inte kan dels att utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande principer förfortsatt avregleringsarbete att med bifall till motion 1986/87:N140yrkande 7 samt med avslag på mofion 1986/87:N149 yrkande 2 och motion1986/87:N150 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Reglernavid Start av företag (mom. 5) (), (), (), Per (), (), () och GudrunNorberg (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse; Utskottet anslutar sig till vad som anförs i motionerna1986/87:N434 (m) och 1986/87:N368 (fp) om behovet av en skyndsam översyn avgällande regler vid start av företag i syfte att underlätta nyetableringar.RRV:s rapport kan utgöra ett lämpligt underlag för en sådan översyn. Utskottet förutsätter, med anledning av vad som sägs isistnämnda motion, att vid översynen särskilt beaktas behovet av samordning ochinformation för att undanröja de speciella hinder som invandrarna möter.Riksdagen bör alltså uppmana regeringen att ta initiativ till en översyn medden angivna inriktningen. Med det sagda tillstyrker utskottet de två nämndamotionerna såvitt här är i fråga. dels att utskottet under 5 bort hemställa 5. beträffande reglerna vid start av företag att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:N368 och motion 1986/ 87:N434 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Normgruppen (mom. 6) (), (), (), Per (), (), () och GudrunNorberg (fp) anser dels att den del av .utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Utskottet ställer" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion1986/87:N149 (fp) om att normgruppen bör ges ökade befogenheter. Att resultatetav gruppens arbete hitfills har varit begränsat torde till stor del bero på attgruppen är förhindrad att ta upp frågor om målen för de olika regelsystemen.Enligt utskottets uppfattning bör normgruppen tillåtas att meraförutsättningslöst granska såvälexisterande som föreslagna regler. Utskottet ansluter sig också till vad NU1986/87:30 som sägs i motionen om att normgruppen bör permanentas och att företrädareför näringslivet bör ingå i den. Därav följer att gruppen inte, som aviseras ipropositionen, bör avvecklas så snart dess nuvarande uppgifter har fullgjorts.I sammanhanget vill utskottet understryka att ökade befogenheter förnormgruppen inte räcker för att avregleringsarbetet skall kunna bedrivas Som anförs i motion 1986/87:N150 (m) är det nödvändigt att helaregeringen engagerar sig i arbetet och att alla departement genomsyras av engemensam målsättning. Utskottet förordar att gör ett uttalandeav angiven innebörd till regeringen. Motion 1986/87:N149 (fp) tillstyrksdärmed i denna del. dels att utskottet under 6 bort hemställa attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N149 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Parlamentarisk delegation (mom. 7) (), (), (). (fp), (), () och LarsAhlström (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 29 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet biträder förslaget i motion1986/87:N143 (c) om inrättande av en parlamentarisk delegation med uppgift attfölja avregleringsarbetet. Med hänsyn till att frågor om avreglering i mångafall kan innebära svåra avvägningsproblem skulle det enligt utskottets meninginnebära en styrka för verksamheten om den från början gavs en bred politiskförankring. bör alltså uttala sig i enlighet med vad som anförts. dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffandeparlamentarisk delegation attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N143 yrkande 5 som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört. Näringspolitikens roll vid industrikriser (mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "Det är" och slutar med "berörd del" bort haföljande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1986/87:N143(c) om att en nödvändig fortsatt strukturomvandling inom basnäringarna, såsomt. ex. gruvindustrin och järn- och stålindustrin, måste ske på ett sådant sättatt hänsyn tas lill hur skilda regioner tidigare drabbats. Detta bör riksdagenslå fast genom ett uttalande till regeringen. Utskottet noterar i sammanhangetatt Bergslagen, som under snart två årtionden har haft en negativ industriut- veckling,inte har kommit i åtnjutande av sådana extraordinära insatser som NU1986/87:30 har gjorts i vissa mer gynnade regioner i samband medvarvsnedläggningar. Med det anförda tillstyrker utskottet motionen i den delsom har behandlats här. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande näringspolitikens roll vid industrikriseratt med anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarandedel, med bifall till mofion 1986/87:N143 yrkande 6 och med avslag på motion1986/87:N140 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Näringspolitikens roll vid industrikriser (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 30 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "ifrågavarandedel" bort ha följande lydelse: Utskottet tar avstånd från de principer förkrisstödspolitiken som redovisas i propositionen. Därvid hänvisar utskottettill den skarpa kritik som från vänsterparfiet kommunisternas sida har riktatsmot regeringens tillämpning av dessa principer inomvarvsindustrin (NU 1985/86:34 res. 2) och inom stålindustrin (NU 1986/87:22res. 2 och 4). I stället för att satsa på utveckling och förnyelse av deberörda branscherna på grundval bl.a. av de anställdas kompetens har regeringenvalt en avvecklingslinje. Detta är enligt utskottets mening en destruktivpolifik, som innebär ett stort slöseri med kapital och mänskliga resurser. I defall då strukturella förhållanden i en bransch gör det nödvändigt med ennedläggning av viss verksamhet bör åtgärder vidtas på ett tidigt stadium föratt bygga upp annan verksamhet. Såsom anförs i motionen skall en huvudprincipvid industrikriser vara att nedläggning av verksamheter får ske endast sedanersättningsarbeten har skapats. bör genom ett särskilt uttalandeställa sig bakom denna princip. Med det anförda tillstyrker utskottet motioneni berörd del. Genom ett uttalande av angiven innebörd skulle även yrkandet imotion 1986/87:N143 (c) bli tillgodoseU. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande näringspolitikens roll vid industrikriseratt med anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarandedel, med bifall till motion 1986/87:N140 yrkande 8 och med anledning av motion1986/87:N143 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. näringspolitik (mom. 9) (), (), Per (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Utskottet ac konstaterar" och slutar med "i fråga" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i.motion1986/87:N150 (m) om NU 1986/87:30 den kommunala näringspolitiken. Liknandesynpunkter redovisas i den nämnda reservationen av företrädarna för moderatasamlingspartiet och i stat-kommunberedningens parlamentarikergrupp.Kommunernas roll är att ge god samhällsservice och skapa ett företagsvänligtklimat, däremot inte att genom subventioner till företag eller genom egnaföretagsengagemang söka skapa sysselsättning åt kommuninvånarna. böruttala sig för denna allmänna princip. Frågan om åtgärder för att begränsakommunernas kompetensöverskridande verksamhet får behandlas i annat sammanhang.Med det anförda fillstyrker utskottet motion 1986/87:N150 (m) i aktuell del.Beträffande frågan om privatisering av verksamhet hänvisas till motion1986/87:Fi210 (m) - med motivering i motion 1986/87:N354 - som behandlas avfinansutskottet. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffandekommunal näringspolitik