bet · GA01JoU24 · 1986-12-31 00:00:00 — 4. om detär uppenbart att köpe- Förvärvstillståndskall vägras om skilllngen eller annan ersättning avse- köpeskillingen eller annanersättning värtöverstiger egendomens mark- inte endast obetydligt överstiger egen- ' domens värde med hänsyn till dess Förstastycket 4 gäller inte i fråga avkastning och övriga omstän- JoU 1986/87:24 omtillstånd att förvärva egendom på digheter. offentligauktion enligt 17 § eller Andra stycket gäW&xxnt&iitkgaom 3 § lagen (1982:618) om tillståndatt förvärva egendom på utländskaförvärv av fast egendom offentlig auktion enligt 17 §eller m. m. enligt 3 kap. 3 § lagen (1982:618)om utländskaförvärv av fast egendom 2. att beslutar om konsekvensändringar i 16 §samma lag. Motion 1986/87:Jol51 av m.fl. (m), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avskaffa förvärvsprövningen för enskilda personer och att förslaget tilllag om ändring i jordförvärvslagen (1979:230) ändras i överensstämmelse härmed, 2. att riksdagenbeslutar ändra lagen (1979:425) om skötsel av jordbruksmark så att denenskilde markägaren själv får avgöra valet av produktionsinriktning i enlighetmed vad som i motionen anförts, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärderför att stimulera bosättning på landsbygden. Motion 1986/87:Jol52 av och (båda m), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts beträffande jordförvärvslagens tillämpning m. m. för attfrämja bosättning på landet. Motion 1986/87:Jol53 av m.fl. (vpk), variyrkas 1. att riksdagenbeslutar ändra 1 § i förslaget till ändring i jordförvärvslagen gällandesambandet mellan ägande, brukande och boende, 2. att riksdagenbeslutar ändra 5 § i förslaget till ändring i jordförvärvslagen gällandehembudsskyldighet till exempelvis lantbruksnämnden, 3. att riksdagenbeslutar ändra 5 § i förslaget till ändring i jordförvärvslagen så att ävenfysiska personer som avser att bosätta sig på orten och aktivt brukafastigheten ges företräde. Motion 1986/87:Jol54 av m. fl. (fp), variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn avjordförvärvslagen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillämpningen av 4 § punkt 1, 3. att riksdagenbeslutar att i 4 § punkt 1 föra in orden "påtagligt" före"allmänt intresse", 4. att riksdagenbeslutar avskaffa prisprövningen genom att punkt 4 utgår, 5. att riksdagenbeslutar avskaffa bosättningskravet genom att 6 § punkt 1 samt 10 § utgår. Motion 1986/87:Jol55 av m. fl. (c), variyrkas att vid sitt beslut om jordförvärvslagens utformning beaktarvad som anförts i motionen. Motion1986/87:Jol56 av m.fl. (c), vari yrkas 1. att beslutar att 4 § i jordförvärvslagenskall ha följande lydelse: JoU 1986/87:24 1. om det är av allmänt intresse att egendomen tas i anspråk för jordbrukets eller skogsbrukets rationalisering, 2. om förvärvet kan antas medföra att två eller flera utvecklade eller utvecklingsbara lantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman till ett företag, 3. om förvärvet kan antas medföra att utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, som bedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet av någon betydelse för företaget, 4. om det är uppenbart att köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstiger egendomens marknadsvärde. Första stycket 4 gäller inte i fråga om tillstånd att förvärva egendom på offentlig auktion enligt 17 § eller enligt 3 kap. 3 § lagen (1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m. 1. omdet är av allmänt intresse att egendomen tas i anspråk för jord brukets eller skogsbrukets rationali sering, 2. om delkan antas all förvärvet sker huvudsakligen för kapitalplacering, 3. om förvärvetkan antas medföra att två eller flera utvecklade eller utvecklingsbaralantbruksföretag, som bör förbli självständiga, förs samman till ett företag, 4. om förvärvetkan antas medföra att utvecklat eller utvecklingsbart lantbruksföretag, sombedrivs på mer än en fastighet, delas upp och uppdelningen medför olägenhet avnågon betydelse för företaget, 5. om detär uppenbart att köpeskillingen eller annan ersättning avsevärt överstigeregendomens värde med hänsyn till dess avkastning och övriga omständigheter. Första stycket 5 gäller inte i fråga om tillstånd attförvärva egendom på offentlig auktion enligt 17 § eller enligt 3 kap. 3 § lagen(1982:618) om utländska förvärv av fast egendom m.m. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omutformningen av tillämpningsföreskrifter avseende förvärvstillstånd för köp avdeltids/fritidsfastigheter, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omutformningen av tillämpningsföreskrifter så att fastighetsförsäljning tillfysisk person prioriteras, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omlantbruksnämndernas hänsynstagande till regionalpolitiska aspekter också vadavser inomregionala obalanser, 5. att riksdagenbeslutar att 8 § jordförvärvslagen skall ha följande lydelse: Propositionensförslag Vårt förslag JoU 1986/87:24 Kommun fårinte vägras tillstånd Kommun får inte vägras tillstånd tillförvärv av sådan fast egendom till förvärvav sådan fast egendom som medhänsyn till den framtida som med hänsyn till den framtida utvecklingentill någon del krävs för utvecklingen krävs förtätbebyggelse tätbebyggelseeller därmed samman- eller därmed sammanhängande 6. att beslutar att 11 §jordförvärvslagen skall ha följande lydelse: 11 § kan i be- kan i be slut om förvärvstillstånd ålägga för- slut om förvärv ålägga förvärvaren värvaren att ansöka om att ansöka om viss viss fastighetsbildning som berör den fastighetsbildning som berör den egendom som avses med förvärvet egendom som avses med förvärvet eller att vidta åtgärd som behövs eller att vidta åtgärd som behövs/ör med hänsyn till naturvården eller alt förbättra egendomen, skogsvården. 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av en uppföljning aveffekterna av förslaget till ny jordförvärvslag såsom i motionen anförs. Motion 1986/87:Jol57 av (), vari yrkas 1. att ,i samband med att lagen antas, som sin mening ger regeringen till känna, attsyskon och syskonbarn med särskild anknytning till jordbruksfastigheten skall,när det gäller prövning av förvärvstillstånd, jämställas med avkomling tillöverlåtaren, 2. att riksdagenavslår regeringens förslag att ändra 4 § vad avser punkt 4, 3. att riksdagenbeslutar att förvärvstillstånd kan vägras om det ur sysselsättningssynpunkt ärlämpligt att jordbruksfastigheten uppdelas på två eller flera brukningsenheter, 4. att riksdagenavslår regeringens förslag att ändra 8 § jordförvärvslagen. Motion 1986/87:Jol58 av (), vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att utgångspunkten för beviljande avförvärvstillstånd skall vara att stimulera boende och verksamheter pålandsbygden och att fastigheter skall få förvärvas för såväl heltids- somdeltids- och fritidsjordbruk, 2. att riksdagenavslår förslaget i proposition 1986/87:122 vad gäller ändring avjordförvärvslagen 8 §. 1" 1986187.16 saml. utskottet JoU 1986/87:24 Med stöd av regeringens bemyndigande .den 18 juni 1986tillkallade dåvarande chefen för en särskild utredare(f. d. generaldirektören ) med uppdrag att se över jordförvärvslagstiftningen.Utredaren avlämnade betänkandet (Ds Jo 1986:5) Översyn avjordförvärvslagen. Till grund för propositionen ligger nämnda betänkande jämteavgivna remissyttranden. I ett inledande avsnitt anför jordbruksministern bl.a. följande. Jordbruk och skogsbruk har som enskilda näringar kommitatt svara för en allt mindre del av den samlade produktionen i vårt land. Deutgör ändå fortfarande betydelsefulla basnäringar. Jordbruket bildar grundenför vår livsmedelsförsörjning och skogsbruket utgör basen för en av våraviktigaste exportnäringar. Den naturligt geografiskt spridda verksamheten inäringarna är en av förusättningarna för en levande landsbygd och ett levandekulturlandskap. Utan jordbruk och skogsbruk skulle stora delar av vårt landsakna underlag för bosättning och nödvändig samhällsservice. Näringarna var försig, i kombination med varandra eller i kombination med andra verksamheter ärsålunda viktiga delar i vårt svenska samhälle. har jordbruket och skogsbruket rationaliseratsfortlöpände i syfte att öka produktionen och hålla kostnaderna på en rimlig nivå. har rationaliseringen i jordbruket varit viktig för att hålla nere priserna på ' livsmedeloch för att tillförsäkra dem som är sysselsatta i jordbruket en med andragrupper likvärdig standard. Staten medverkar på olika sätt i dennarationalisering. Därmed markeras det allmänna intresset av ett effektivtjordbruk och skogsbruk till gagn inte bara för dem som äger jordbruks-ochskogsmarken utan också för hela vårt samhälle. De statliga medlen irationaliseringspolitiken är flera. Ett medel som är gemensamt för bådejordbruket och skogsbruket är jordförvärvslagstiftningen söm jag nu har föravsikt att behandla närmare. Jordbruket i vårt land kännetecknas numera av en totaltsett hög produktivitet. Sammantagen är den traditionella jordbruksproduktionenså stor att kostsamma överskott uppstår. Därmed är behovet av storleksrationaliseringinte lika stort som . Produktionen'är emellertid ojämnt fördelad ilandet. I de delar av landet där jordbruket och skogsbruket har en väsentligbetydelse för sysselsättningen börjar främst jordbruket att svikta till följdav förhållandevis sämre naturliga förutsättningar än i andra delar av landet.Jordbruksfastigheten kan ofta inte längre ensam försörja en familj. Allt fler jordbruks- och skogsfastigheter ägs av äldrepersoner, av dödsbon, i samägandeskap eller av människor som inte är beroendeav avkastningen från fastigheten för sin försörjning. En sådan ägarstruktur görtillsammans med en i vissa omaråden dålig ägostruktur att fastigheterna intekan utnyttjas rationellt. Ägarstrukturen medför särskilt i glesbygden svårigheterför befolkningen att förvärva fastigheterna och därmed skaffa sigkompletterande sysselsättning. Ett rationellt utnyttjande av jordbruks- och skogsmarkenär ett samhällsin tresse. Jordbruksmarken kan förutom livsmedelsråvaror även ge en mängd andra nyttigheter som t. ex. energi- och industriråvara. Skogsmarken producerar råvara till skogsindustrin som ger oss stora exportinkomster. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att fortlöpande förbättra ägo- och ägarförhållandena i jordbruket och skogsbruket. En modernisering av 24 jordförvärvslagenär i det sammanhanget viktig. Det utredningsförslag som JoU 1986/87:24 nuföreligger och remissyttrandena över förslaget utgör enligt min mening ett braunderlag för en sådan modernisering. Mina förslag i det följande tar sikte på attjordförvärvslagen skall slå vakt om familjelantbruket, främja främst skogsbruketsrafionalisering, begränsa juridiska personers förvärvsrätt och göra detmöjligt att i glesbygderna ta till vara sysselsättningsmöjligheterna i Enligt min mening kan dessa syften förenas med lättnaderi möjligheterna att få förvärvstillstånd. Detta bör stimulera till en ökadomsättning av fastigheter. Härigenom skapas förutsättningar för att Vidareavser förslaget att förenkla prövningen av förvärvsärenden. Jordförvärvslagen påverkar i sin nuvarande utformningendast en mindre del av det totala antalet överlåtelser av jordbruks- ochskogsfastigheter. Endast, av samtliga överlåtelser prövas enligt lagen.Inte heller i fortsättningen kan jordförvärvslagen ensam väntas varatillräcklig för att skapa en god ägar- och ägostruktur i jord- och skogsbruket.Som flera remissinstanser har påpekat är det många andra problem som måstelösas för att t. ex. få till stånd ett aktivt skogsbruk. Förutom de åtgärdersom beslutade som en följd av regeringens förslag ikompletteringspropositionen och som följs upp i årets budgetproposition villjag särskilt peka på de förslag som har lämnats av kommittén omställföreträdare för dödsbo i vissa fall m.m. i betänkandet (SOU 1987:2)Dödsboägande och samägande av jordbruksfasfighet m. m. Utredningens förslag somnu skall remissbehandlas syftar bl. a. till en effektivare förvaltningavdödsboägda och andra samägda fastigheter samt till en snabbare upplösning avdödsbon. För benägenheten att avyttra fastigheter har även skattelagstiftningenen stor betydelse. Viktiga i sammanhanget är vidare de genomgripande fastighetsregleringarsom bedrivs i de mest ägosplittrade områdena i t. ex. ochVästernorrlands län i syfte att åstadkomma en allmän förbättring avfastighetsbeståndet. Jordförvärvslagens ändamål och effekter Jordförvärvslagen syfte skall enligt propositionen kornmatill uttryck i en inledande bestämmelse. Denna skall ange att utvecklingen avföretag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen (lantbruksföretag)skall främjas vid förvärv av jordbruksfastighet. Vid tillämpningen av lagenskall särskilt eftersträvas att det bildas företag som är ändamålsenliga frånregionalpolitisk synpunkt. En sådan bestämmelse skall ersätta nuvarandestadgande i 3 § om vad som skall beaktas vid prövning av förvärvstillstånd.Jordbruksministern finner i likhet med utredningen skäl att med särskild kraftunderstryka lagens regionalpolitiska betydelse och därmed peka på möjligheternaatt i glesbygderna ta till vara sysselsättningsmöjligheterna i jordbruket ochskogsbruket. Utskottet behandlar i detta avsnitt en väckt motion, Jo246 av Kafh m.fl. (c), som tar sikte på inriktningen av revideringsarbetet avseende jordförvärvslagen. Enligt mo- fionen bör lagen inledas med en portalparagraf med klara formuleringar om stöd för bo-bruka-äga-principen liksom för familjelantbruket, kombinations- 15 Även i fortsättningen bör enskilt ägande JoU 1986/87:24prioriteras framför andra ägandeformer. En större andel jordbruksenheter börkunna kombineras med skogs.innehav. Skatteflykt och kapitalplaceringar börmotverkas. Innehav av deltids- och fritidslantbruk bör underlättas för attbibehålla en levande landsbygd. Utskottet konstaterar att moticinen i väsentligutsträckning tillgodoses dels genom propositionens allmänna uttalanden omlagens ändamål och effekter, dels genom de konkreta ändringsförslag som närmareredovisas i det följande. Vad särskilt gäller önskemålet om en portalparagraf ilagen vill utskottet framhålla att det redan i samband med tillkomsten av 1979års jordförvärvslag slogs fast att lagstiftningen skulle främja uppbyggandetoch vikmakthållandet av effektiva familjeföretag och därmed stärka sambandetmellan brukande och ägande (prop. 1978/79:85 s. 12). Genom att lagensregionalpolitiska betydelse understryks och rationaliseringskravet tonas ned iden nu framlagda propositionen får bl. a. sysselsättningsaspekterna ökad tyngd.Genom lagens utformning kan i det enskilda förvärvsfallet garantier skapas föratt egendomen förvärvas av yrkeskunniga personer som avser att bosätta sig påfastigheten och aktivt bruka densamma. Utskottet anser det således intenödvändigt att lagens portalparagraf utformas i enlighet med motion Jo246 föratt syftet med motionen skall tillgodoses. Vad utskottet här anfört gäller även yrkandet i motionJol53 av m.fl. (vpk) att 1 § jordförvärvslagen bör utformas så attden markerar sambandet mellan ägande, boende och brukande (yrkande 1). I motion Jol54 av m.fl. (fp) yrkande 1anförs viss kritik mot det sätt på vilket utredningsarbetet bedrivits. Enligtmotionen bör en ordentlig utredning av jordförvärvspolifiken göras, med enutvärdering av lagens effekter på svenskt jordbruk och i vad mån lagensmålsättning uppfyllts. Utskottet vill framhålla att det i fråga om jördförvärvslagstiftningenseffekter och erfarenheterna av dess tillämpning finns en omfattande dokumentation,bl. a. i form av statistiska uppgifter och annan information frånlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. En del av bakgrundsmaterialetredovisas i utredningens betänkande (Ds Jo 1986:5 s. 31 ff.). Utskottet anserdet föga meningsfullt att nu föreslå en ny översyn av lagstiftningen. MotionJol54 yrkande 1 avstyrks således. Undantag från lagens tillämpningsområde Jordbruksministern föreslår ingen ändring av det i 1 och 2§§ angivna tillämpningsområdet för jordförvärvslagen. Däremot föreslås attundantagsregeln i 8 § angående kommunala förvärv vidgas något. Enligt 2 § 3jordförvärvslagen gäller att förvärvstillstånd behövs om en kommun förvärvaregendomen från staten eller utövar förköpsrätt enligt förköpslagen (1967:868).Vidare gäller enligt 8 § att en kommun inte får vägras tillstånd till förvärvav sådan fast egendom som med hänsyn till den framtida utvecklingen krävs förtätbebyggelse eller därmed sammanhängande anordning. I andra fall krävstillstånd även för kommunala förvärv: för kommuner att ansöka omförvärvstillstånd infördes när den Bestämmelsen tillstyrktes av bl. a. Kommunför- JoU 1986/87:24bundet. Av proposition 1978/79:85 med förslag till jordförvärvslag, m.m. s. 18framgår att främst strukturrationaliseringsskäl inom jordbruket har legat tillgrund för att införa de bestämmelser som gäller för kommunala förvärv. Iförevarande ärende har bl. a. hemställt att kommunernas förvärvinte skall tillståndsprövas. I sådana fall då kommunen inte förvärvar egendomengenom att utöva sin förköpsrätt enligt förköpslagen finns det enligt propositionenfortfarande motiv för förvärvsprövning. Därför bör 2 § 3 inte ändras. I fallsom avses i 8 § förutsätts i proposition 1978/79:85 att om en del av den fastaegendomen inte behövs för sådant ändamål som sägs i paragrafen, den delenavstås till lantbruksnämnden eller används på sådant sätt som nämnden önskar.Enligt jordbruksministerns mening bör en kommun inte få vägras tillstånd fillförvärv om den inköpta egendomen till någon del skall användas för sådantändamål som sägs i 8 §. Detta bör framgå tydligt av lagtexten. bördock gälla att kommunen bör vara beredd att tillgodose lantbruksnämndensönskemål i den mån marken inte behövs för tätbebyggelse eller därmedsammanhängande anordning. I flera mofioner föreligger yrkanden om ytterligareundantag från lagens tillämpningsområde. Enligt mofion Jo236 av m.fl. (m) yrkande 2bör alla arvsberättigade släkfingar till överlåtaren tillhöra den s. k.frikretsen. Enligt motion Jol57 av () bör syskon och syskonbarnmed särskild anknytning till fasfigheten hänföras till frikretsen (yrkande 1). I mofion Jol51 av m.fl. (m) yrkas attförvärvsprövningen avskaffas för fysiska personer. Liknande krav framförs imotion Jo275 av m.fl. (m, fp) yrkande 2. Beträffande förslaget om ändring av 8 § yrkas avslag imofionerna Jol56 av m. fl. (c), Jol57 av () ochJo 158 av (). Som framgår av propositionen påverkar jordförvärvslagen isin nuvarande utformning endast en mindre del av det totala antaletöverlåtelser av jordbruks- och skogsfastigheter. Endast av samtligaöverlåtelser prövas enligt lagen. Ytterligare inskränkningar av lagensfillämpningsområ-de skulle enligt utskottets mening allvarligt försvåramöjligheterna att fullfölja den jordpolitiska målsättning som ligger bakomlagen. Utskottet avstyrker därför motion Jol51 yrkande 1 och Jo275 yrkande 2,såvitt avser undantag för fysiska personer generellt. Med hänvisning till det anförda avstyrks ävenmotionsyrkandena om en utvidgning av de prövningsfria släktskapsförvärven, dvs.motionerna Jol57 yrkande 1 och Jo236 yrkande 2. Utskottet delar däremot jordbruksministerns uppfattningatt undantaget för kommunala förvärv bör utvidgas något. Regeringens förslag idenna del Motionerna Jol56 yrkande 5, Jol57 yrkande 4 och Jol58 y. yrkande 2avstyrks således. Jordbruksministern anför i detta sammanhang vidare att detfinns ett JoU 1986/87:24 betydande antal fastigheter som är taxerade somjordbruksfastigheter men vilkas huvudsakliga värde och användning hänför sigtill att de är bostadsfastigheter för permanent- eller fritidsboende.Tillhörande mindre arealer jordbruksjord eller skogsmark torde i allmänhetsakna intresse från jordbruks- och skogspolitisk synpunkt. harantalet förvärvstillstånd av detta slag uppgått till omkring 700 . Ettsätt att minska antalet sådana ärenden är att ändra taxeringsnaturen på dessafastigheter från jordbruksfastighet till annan fastighet. På grund av attfrågan är av komplicerad natur anser jordbruksministern dock, efter samråd médchefen för , att den bör övervägas ytterligare. Utskottet har ingen erinran mot vad sålunda anförts.Frågan om förvärv av mindre jordbruk m. m. har ett intresse också mot bakgrundav de föreslagna ändringarna i fråga om rationaliseringskravet, vilka utskottetbehandlar i ett följande avsnitt. Förvärvshinder på grund av för högt pris ochkapitalplacering Enligt 4 § 1 i gällande lydelse skall förvärvstillståndvägras om priset inte endast obetydligt överstiger värdet med hänsyn tillegendomens avkastning och övriga omständigheter. Av 4 § 2 följer attförvärvstillstånd inte skall ges om det kan antas att förvärvet skerhuvudsakligen för kapitalplacering. I likhet med utredningen ochremissinstanserna anser jordbruksministern att den nuvarande prisprövningen börmjukas upp. Så långt det är möjligt och rimligt bör det finnas en avtalsfrihetmellan köpare och säljare. Prisprövningsregeln infördes för att bryta den dåvarandeonormala prisutvecklingen och för att nå en bättre anpassning avfastighetsprisernas utveckling till förändringarna i den allmänna prisnivån.Den dåvarande jordbruksministern ansåg det vara en fördel att ge regeln enförhållandevis snäv utformning. Utredningens bedömning är att förhållandena nuhar ändrats så att prisprövningsregeln inte längre behövs. Enligt tillgänglig statistikligger priserna på jordbruksfastigheter nominellt på ungefär samma nivå som år1979. Av utredningen framgår vidare att kapitalplaceringsregeln har tillämpatsi mycket liten utsträckning. Flera remissinstanser framhåller dock den fara försnabba prisstegringar som ett genomförande av utredningens förslag innebär. När det gäller jordbruksmarken är förhållandena inomnäringen enligt jordbruksministerns bedömning sådana attfarhågorna för snabba prisstegringar generellt sett kan anses överdrivna. Detfinns inte heller anledning att anta att prisstegringarna i fråga om skogsmarkblir av sådan omfattning att lagens syfte äventyras. När det gällerskogsfastigheterna innebär flera av de framlagda förslagen att en ökadomsättning av sådana fastigheter skall stimuleras. En sådan ökad omsättningskulle motverkas om den nuvarande prisprövningsbeslämmelsen behålls oförändrad. Jordbruksministern anser därför, liksom majoriteten avremissinstanserna, att prisprövningsregeln inte bör behållas i sin nuvarandeutformning. För att motverka förvärv som görs i kapitalplaceringssyfte och föratt motverka en osundallmän prisstegring bör det dock finnas kvar en möjlighet att avslå JoU1986/87:24 en ansökan om tillstånd, om det är uppenbart att det avtalade prisetavsevärt överstiger egendomens marknadsvärde. Avslagsgrunden bör dock inte varaobligatorisk, och någon priskontroll, skall inte behöva göras regelmässigt utanendast i uppenbara fall och med hänsyn till alla omständigheter som föreliggeri det enskilda fallet. Fastighetens värde bör vid tillämpningen av den nyabestämmelsen bedömas enligt samma grunder som i annan lagstiftning. Härhänvisas till 4 kap. 1 § expropriationslagen (1979:719) och 5 kap.fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Begreppet "avsevärt överstiger"bör enligt propositionen inte fixeras till. något bestämt procenttal utan vidden praktiska tillämpningen bestämmas utifrån olika faktorer, såsomfastighetstyp, läge i landet samt fastighetens beskaffenhet i övrigt. Enligt jordbruksministern inryms den nuvarandekapitalplaceringsbestämmelsen i den föreslagna regeln om priskontroll. Medhänsyn främst till intresset att bevara verksamheten med jordfonden börvärdegränsen enligt 14 § för inlösen inte ändras. I motion Jol50 av m. fl. (s) yrkas att denuvarande reglerna om priskontroll bibehålls i den revideradejordförvärvslagen. Yrkaridet motiveras bl.