bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — om totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1986/87:95) 1986/87: I betänkandet behandlas de förslag som regeringen - efterföredragning av statsministern och försvarsministern samt av statsrådenWickbom, , , , , , Lönnqvist, G.Andersson, och - har förelagt iproposition 1986/87:95 (i det följande kallad totalförsvarsproposifionen). 101 motioner med sammanlagt 216 yrkanden behandlas ibetänkandet. Motionerna är väckta antingen under den allmänna motionstiden ijanuari 1987 eller med anledning avtotalförsvarspropositionen. Vissa motioner från den allmänna motionstiden harhänvisats till andra utskott men senare överlämnats till försvarsutskottet. Ensammanställning av alla motionsyrkanden finns i betänkandets bilaga 1. Därframgår var i betänkandet de olika yrkandena behandlas. Vid beredningen av totalförsvarspropositionen jämtemotioner har försvarsutskottet berett övriga utskott tillfälle att yttra sig.Hos vissa utskott har försvarsutskottet hemställt om yttrande överpropositionen jämte motioner enligt följande: Statsministerns anförande Bilaga 1 (försvarsdepartementet) såvitt Bilaga 2() Bilaga 3() Bilaga 4() Bilaga 5() Bilaga 6() Bilaga 7 ()såvitt avser verksamhet såvittavser funktionen Skolväsende Bilaga 8 () Bilaga 9() Bilaga 10 () Bilaga 11() Bilaga 12 (miljö- och ) Inkomna yttranden redovisas i bilagorna 2-11 till betänkandet.Utbildningsutskottet har genom protokollsutdrag anmält att det inte har funnitanledning 1 1986/87. tillerinran mot vad som anförs i propositionens bilaga 7 i den del som avser FöU1986/87:11 utbildningsutskottets beredningsområde. På hemställan av bostadsutskottet har försvarsutskottettill nämnda utskott överlämnat totalförsvarspropositionens bilaga 11 såvittavser vad föredragande statsrådet på s. 83 anfört angående en proposition omsamordnad länsförvaltning. I samband därmed överlämnades också motion 1986/87:Föl60 till bostadsutskottet. Under arbetet med betänkandet har inför utskottet lämnatsupplysningar av bl. a. statssekreteraren i försvarsdepartementet,statssekreteraren i , företrädare för miljö-och , överbefälhavaren och de tre försvarsgrenscheferna,militärbefälhavaren i Östra militärområdet samt cheferna för överstyrelsen förcivil beredskap och för . Företrädare för värnpliktsråd,för och för personalorganisationerna vidVaxholms kustartilleriförsvar med har lämnatsynpunkter vid uppvaktningar hos utskottet. Till utskottet har inkommitskrivelser från intresseorganisationer m, fl. Betänkandet gäller totalförsvarets utveckling, i förstahand men också för åren därefter. Ett långsiktigt beslut omtotalförsvaret måste grundas på säkerhetspolitiska bedömningar. Sädanaredovisas i totalförsvarspropositionen både av statsministern och avförsvarsministern. Säkerhetspolitikens yttersta mål är att trygga Sverigesfrihet och nationella oberoende. alliansfria politik ligger fast. Densyftar till neutralitet om det skulle bli krig i vår omvärld.Säkerhetspolitiken formas väsentligen i ett samspel mellan utrikespolitiken ochförsvarspolitiken. Ett starkt och allsidigt totalförsvar är väsentligt föratt göra säkerhetspolitiken trovärdig. Totalförsvaret är i första handfredsbevarande. Om vi ändå angrips skall vi till det yttersta värna vår frihetoch vårt oberoende. Liksom om dessa grunder för försvarspolitiken är utskottetenigt när det delar regeringens bedömning att det nordeuropeiska området medangränsande havsområden gradvis har fått en ökande betydelse för stormakterna.1 förening med den vapentekniska utvecklingen får detta återverkningar ochkonsekvenser för de nordiska länderna. Utskottet föreslår att godkänner en moderniseradbeskrivning av totalförsvarets mål. Utskottets majoritet föreslår att riksdagenockså godkänner regeringens förslag till riktlinjer för totalförsvaretsfortsatta utveckling. Två reservationer syftar till en högre ambition i sådanariktlinjer. Enligt den ena (m) ger föreslagnai riktlinjer och däremot svaranderesurser inte det totalförsvar som även svarar mot kraven enligt densäkerhetspolitiska och strategiska utvecklingen, I den andra reservationen (c)hävdas att totalförsvarets civila del måste ges ökad tyngd och liksom denmilitära delen resurser utöver regeringens förslag,. Pä grundval av förslagenfrån försvarskommitté anmäler regeringen sin avsikt att tillämpa vissagemensariima utgångspunkter för totalförsvarets planering. Dessa gällerplaneringsantaganden om krisers och krigs varaktighet och karaktär, inbegripetvilken utrikeshandel som bör förutsättas möjlig i olika lägen, FöU1986/87:11 Utskottet tillstyrker att enhetliga planeringsantaganden tillämpas. Beträffande totalförsvarets militära del tillstyrkerutskottets majoritet följande huvudsakliga utveckling, som regeringen harföreslagit: - På den allmänna värnpliktensgrund prioriteras åtgärder som syftar till att höja krigsorganisafionens kvalitet och utbildningsnivå samt att modernise ra och komplettera befintliga och beslutade system för att förbättra dessas verkan. Betydelsen av en effektiv underrättelsetjänst betonas, - Luftförsvarets utveckling ochverkansmöjligheter prioriteras. Moderna vapen och elektroniska motmedel samt förbättrad stridsledning och luftbevakning tillförs. Luftvärn med längre räckvidd utökas. En långsiktig inriktning skapas för förbättring av flygstridskrafternas jaktbeväpning, - För att förbättra tillgången päeffektiva system för bekämpning av en angripares fartyg utökas antalet ubåtar och tillförs moderna tunga kustrobotförband. Ubåtsskyddets kvalitet höjs genom ett antal åtgärder, ~ Förarméns krigsorganisation, förbandsomsättning, utbildningssystem och fredsorganisationtas fram ett kompletterande underlag , Riksdagenavses under är 1989 kunna fatta beslut som medger armén förbättrad utbildning och en stabil långsiktig inriktning,-- Försvarsmaktens personalsituation uppmärksammas i högre grad, bl, a, för attbryta den nuvarande negativa trenden. För den angivna utvecklingen biträder utskottets majoritetatt det militära försvaret för femårsperioden /88-1991/92 får enplaneringsram om 124 867 milj. kr. och för nästa budgetår en utgiftsram om ca24 571 milj. kr. I två reservationer föreslås en högre ambition änregeringens förslag innebär. företrädare föreslår i enlighet medsin partimotion att planeringsram och utgiftsram skall uppgå till 127 367 resp.24 866 milj. kr. På samma sätt föreslår företrädare 125 617resp. 24 451 milj. kr. Avsedda ekonomiska tillskott för krigsorganisationen m.m. finns redovisade i betänkandets bilaga 12. Utskottets ställningstagande i denna del innebär bl. a.att det inte biträder ett förslag (m) om en ytterligare division flygplan JA 37Viggen eller ett förslag (c) om beställning av ett antal flygplan JA 37,motsvarande en halv division, för basering av sådana flygplan i . Inteheller biträds ett andrahandsyrkande (c) om uppsättande av en divisionmodifierade flygplan J 35 Draken, baserade på , eller ett förslag i enfp-motion att uttalar sig för att ytterligare flygplan J 35 skallmodifieras. Däremot för utskottet ett resonemang om möjligheterna att - i syfteatt säkra en handlingsfrihet års försvarsbeslut - modifiera ettantal flygplan J 35, utöver det beslutade antal som krävs för nuvarande tredivisioner. I Drakenfrågan finns reservationer från m och c. Beträffande det militära försvaret i övrigt tillstyrkerutskottet enhälligt att arméns krigsorganisation, utbildning m.m, skall - underpariamentarisk insyn och medverkan - utredas med inriktning mot ett riksdagsbesluthärom . För marinens del tillstyrker utskottets majoritet en nyledningsorgan nisation (reservation m och c). Beträffande totalförsvarets civila del instämmer utskotteti försvarsministerns och försvarskommitténs bedömning att inriktningen i 1982års försvars- beslut iväsentliga avseenden bör fullföljas och vidareutvecklas. Utskottet FöU1986/87:11 understrykerockså vikten av att enhetliga planeringsantaganden, utgående frångemensamma operativa grunder, tillämpas inom hela totalförsvaret bl, a. föratt uppnå balans i fråga om uthållighet. 1 enlighet härmed förordar a. en kraftig förstärkning av beredskapen på hälso- och som en avde svaga länkarna i totalförsvaret. Utskottets majoritet anser, med instämmande ipropositionens inriktning, att delvis ändrade bedömningar av krisers och krigskaraktär och den militärtekniska utvecklingens könsekvenser nu motiverar vissaomprioriteringar i jämförelse med föregående försvarsbeslut. När det gäller krisers och krigs varaktighet och karaktär,som enhetlig utgångspunkt för totalförsvarets planering främst i fråga om merkostnadskrävande uthållighetsåtgärder, instämmer utskottets majoritet iförsvarsministerns och försvarskommitténs bedömning att ett förkrigsskede iplaneringen kan antas ha en varaktighet av upp till under vilket detsker en gradvis minskning av utrikeshandeln. Detta leder till mer gynnsammaimportantaganden än vad som legat till grund för planeringen. Vidareanges att förkrigsskedet planeringsmässigt antas följas av ett krigs- ellerneutralitetsskede som kan pågå några månader och under vilket ingenutrikeshandel alls kan påräknss. Totalförsvaret skall enligt utskottetsmajoritet ha en uthållighet som är betryggande i förhållande till krigs/neutralitetsskedets planeringsmässigt uppskattade varaktighet. Denna bedömningav krisers och krigs varaktighet och karaktär föranleder utskottets majoritetatt lämna utan erinran de förslag i propositionen som innebär minskning avoljelagren samt av andra beredskapslager inom det förutvarande ekonomiskaförsvarets område. I en reservation (m) anförs att de planeringsantagandensom redovisas i propositionen utgör en schematisering som inte kan godtas somgrund för totalförsvarets långsiktiga planering. Reservanterna anser att dennafråga bör prövas på nytt. 1 ett antal övriga reservationer, främst avcenterpartiets företrädare, riktas invändningar mot olika konsekvenser avmajoritetens planeringsantaganden för ett antal delområden, bl.a. livsmedels-och energiområdena. I enlighet härmed redovisar en inriktningbeträffande resurser till de olika civila delarna av totalförsvaret som avvikerfrån majoritetens. Inom befolkningsskyddet instämmer utskottets majoritet iförsvarsministerns och försvarskommitténs bedömning att bristerna när detgäller tillgången på skyddsrum i vissa områden är sä stora att de med fortsattbyggande enligt tillämpade principer inte kan täckas under de närmasteårtiondena. Mot denna bakgrund biträds en i propositionen föreslagen inriktningsom i stort innebär att resurserna för skyddsrumsbyggande i huvudsak skallanvändas för insatser inom sådana områden som betecknas som riskområden iaktuella skyddsplaner. I propositionen aviseras en översyn av de regionala mål-och riskanalyserna samt studier inriktade på en samlad syn på befolkningensbehov av skydd i krig. Utskottet anser enhälligt att detta bör ske under formersom medger parlamentarisk insyn och medverkan. Utskottet biträder propositionens förslag i fråga omfinansieringsprinciper FöU 1986/87:11 och priskompensationssystem för dencivila delen av totalförsvaret. Utskottets majoritet biträder regeringensbedömning att det inte längre bör vara ett statligt ansvar att finansiera s.k.fredskrislager avseende olika insatsvaror för industrin, främst vissa petrokemisktbaserade produkter och legeringsmetaller. Utskottets majoritet delarförsvarsministerns uppfattning att beredskapsåtgärder som avser fredstidastörningar i normalfallet bör genomföras och bekostas av det organ som haransvaret för den fredstida verksamheten, varför det fortsättningsvis börankomma på företagen att genom sin kommersiella lagring själva svara förerforderlig beredskap. Utskottets majoritet anser att bör godkänna deriktlinjer för organisation som regeringen har föreslagit. I några avseenden föreslår utskottet enhälligt attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anser. - parlamentariskinsyn och medverkan dels i utredningsarbetet om bl. a.arméns krigsorganisation, utbildning och fredsorganisation, dels i översynen avmål- och riskanalyserna m. m. som underlag för skyddsrumsbyggandet, - alarmering avbefolkningen och viktiga meddelanden till den genom radio, utöver vad som ärmöjligt genom utomhusalarmeringen. Utskottet anser att regeringen bör handläggadessa frågor sä att ställning i dem kan tas tidigt underförsvarsbeslutsperioden, - den svenskaförsvarsindustrins betydelse och förutsättningar, 23reservationer och 7 särskilda yttranden har lämnats i ärendet, 1 Säkerhetspolitiken och totalförsvaret Regeringen har i totalförsvarspropositionen (s. 3-6)berett tillfälle att ta del av vad statsministern har anfört omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret. Statsministern uttalar inledningsvis att Sverigessäkerhetspolitik ytterst syftar till att bevara vårt lands nationellaoberoende. "'Värt säkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och i formersom vi själva väljer trygga en nationell handlingsfrihet. Denna skall göra detmöjligt för oss att inom våra gränser bevara och utveckla vårt samhälle ipolitiskt, ekonomiskt, socialt, kulturellt och varje annat hänseende efter våraegna värderingar samt i samband därmed utåt verka för internationell avspänningoch en fredlig utveckling. Ett viktigt led i dessa strävanden är att bidra tillfortsatt lugn och stabilitet i och att minska riskerna för att Sverigedras in i krig och konflikter.'" Den svenska neutralitetspolitiken är den främsta garantenför vår fred och vårt oberoende. kommer därför att orubbligt fullföljaen alliansfri politik syftande till neutralitet i krig. Denna politik är fastförankrad hos det svenska folket. Neutralitetspolitiken formas väsentligen i ett samspelmellan utrikespoliti- FöU 1986/87:11 ken och försvarspolitiken. Denförutsätter att omvärlden kan hysa förtroende och respekt för vår vilja ochförmåga att orubbligt hålla fast vid den sålunda valda säkerhetspolitiskalinjen. Detta förtroende grundläggs genom vårt agerande i fred. En långsiktig, fast och konsekvent utrikespolitik, liksomställningstaganden i övrigt som understryker vår beslutsamhet att stå obundna,utgör väsentliga inslag i den svenska säkerhetspolitiken. Till denna hör ocksåen aktiv internationell politik, syftande till avspänning, internationellnedrustning och fredlig utveckling liksom till internationell solidaritet ochrättvisa. Neutralitetspolitiken förutsätter vidare en fast ochkonsekvent försvarspolitik, som redan i fred skapar förtroende i omvärlden förvår vilja och förmåga att försvara oss. Ett starkt och allsidigt totalförsvarär väsentligt för att göra säkerhetspolitiken trovärdig. Om denna inriktning i stort av säkerhetspolitiken råder enbred politisk enighet, som manifesteras i den säkerhetspolitiska rapporten (SOU1985:23) års försvarskommitté. säkerhet är i hög grad beroende av deninternationella utvecklingen, särskilt av relationerna mellan stormaktsblockeni . Den säkerhetspolitiska situationen i vår omvärld är av storbetydelse också för avvägningen mellan säkerhetspoliukens olika medel. Viktenav dessa medel är inte en gång för alla given ut.an måste bestämmas med hänsyntill de rådande förhållandena och den sannolika utvecklingen. gälleratt säkerhetspolitiken måste präglas av långsiktighet och konsekvens. Statsministern kommenterar därefter den internationellautvecklingen och förhållandet mellan stormaktsblocken. Han konstaterar bl.a.att har det nordeuropeiska och nordatlantiska områdetgradvis ägnats ett ökande säkerhetspolitiskt och strategiskt intresse frånsupermakternas sida. "En följd därav torde vara en ökad risk för att detnordiska området kan beröras redan i inledningsskedet av en väpnad konfliktmellan maktblocken. Risken för att en sådan konflikt mellan maktblocken skallbryta ut har däremot inte ökat. Risken för ett isolerat angrepp mot detnordiska området är fortfarande liten." Stormakternas militära åtgärder i vårt närområdeunderstryker enligt statsministern ytterligare betydelsen av de nordiskaländernas egen säkerhetspolitik såsom en stabiliserande faktor i området. Motdenna bakgrund är det enligt hans mening en betydande nationell tillgång attenighet har nåtts i försvarskommittén om viktiga utgångspunkter förtotalförsvarets fortsatta utveckling och om större delen av den konkretaplaneringen. Totalförsvaret skall i första hand vara fredsbevarandegenom att ha sådan styrka, sammansättning och beredskap att en angriparesförluster och andra uppoffringar i samband med försök att utnyttja vårt landinte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna. Ett så utformattotalförsvar utgör ett väsentligt bidrag till lugn, stabilitet och en begränsadstormaktsnärvaro i det nordiska området i fred och i internationella kriser.Det är därtill en förutsättning för att svensk neutralitet skall blirespekterad vid krig i vår omvärld. Skulle någon makt söka utnyttja svenskt område kan det fåformen av krav, som understöds av militära hot eller ytterst av en invasion avvårt land. Ett militärt angrepp pä vårt land skall kunna mötas varifrån det änkommer. Våra stridskrafter skall därvid kunna utnyttjas med tyngdpunkten i gräns- ochkustområdena i syfte att förhindra att angriparen får fast fot på svensk FöU 1986/87:11 mark. Skulle angriparen likväl lyckas tränga längre in på vårtterritorium skall ett effektivt och uthåljigt motstånd kunna genomföras i varjedel av landet. Befolkning och egendom skall skyddas och den livsnödvändigaförsörjningen tryggas. Samhällets väsentligaste funktioner skall säkerställas. Kränkningar av gränser kan aldrig accepteras.Vårt lands territorium skall värnas med alla till buds stående medel. Respektenför vår territoriella integritet skall upprätthållas genom förmåga att ingripamot varje form av kränkning av vårt territorium såväl i fred som underneutralitet vid krig i omvärlden. Totalförsvaret skall även kunna möta icke:militärapåfrestningar och hot därom exempelvis i samband med en ekonomisk ochhandelspolitisk konfrontation. Alla förberedelser och överläggningar syftande tillrriilitär samverkan med andra stater i krig är självfallet uteslutna. Vidanskaffningen av materiel skall vi också undvika sådana beroendeförhållandentill andra länder som skulle kunna utnyttjas för påtryckningar. Vi måstesjälvständigt kunna utnyttja och forflöpande underhålla materielen. Vårt behovav ny materiel kommer även fortsättningsvis att till huvuddelen tillgodoses avsvensk industri. Det är väsentligt att i detta sammanhang långsiktigt säkratillgången till avancerad kompetens och teknologi enligt våra krav. Allmäntleder den tekniska och ekonomiska utvecklingen till ett ökat internationelltsamarbete. En viss ökning av det industriella samarbetet med andra länder äveninom försvarsområdet främjar en säker långsiktig materielförsörjning.Samarbetet skall ske i former som är förenliga med neutralitetspolitiken och såaft vårt oberoende bevaras. Beredskapen för kriser och krig bör allmänt beaktas ifredstida planering och samhällsutveckling. En sådan samhällsplanering medbeaktande av totalförsvarsintressena minskar behovet av särskildaberedskapsåtgärder. Totalförsvaret skall vara så uppbyggt och organiserat attdet ar en hela folkets angelägenhet. Detta kommer bl. a. till uttryck genom atttotalförsvarets uppbyggnad är baserad på den allmänna värnplikten, liksom påcivilförsvarsplikt och andra former för tjänstgöringskyldighet, och genommöjligheterna till frivilliga insatser för totalförsvaret. Partierna i försvarskommittén är eniga om attförändringarna i omvärlden och vissa brister i försvarets nuvarandeorganisation motiverar en höjning av det militära försvarets anslag. De förslagsom läggs fram i det följande grundar sig på denna bedömning, liksom på denöverenskommelse som ingåtts mellan socialdemokraterna och omtotalförsvarets fortsatta utveckling med härtill knuten finansiering. Det ärtillfredsställande att en uppgörelse här har nåtts som bör kunna godkännas aven stor majoritet i riksdag. Det är en tillgång för värt land. Förslagen är främst inriktade mot kvalitetshöjandeåtgärder inom utbildningen, underrättelsetjänsten, luftförsvaret ochubåtsskyddet. Vidare föreslås att krigsorganisationen utökas i vad avserluftvärns- och kustrobotförband, ubåtar samt helikopterkapacitet. Dessutomföreslås en viss ändrad inriktning av planeringen inom den civila delen avtotalförsvaret. Denna innebär bl. a. betydande satsningar på sjukvården, el-och telesystemen samt transportfunktionen. Säkerhetspolitiken har grundläggande betydelse i. värtsamhällsliv. Säkerhetspolitikens yttersta mål är att trygga frihet ochnattonella oberoende. Statsministern behandlar särskilt alliansfriapolitik som syftar till FöU 1986/87:11 att vårt land skall stå neutralt ihändelse av krig i vår omvärld. Hanslår fast att ett starkt och allsidigttotalförsvar är väsentligt för att göra säkerhetspolitiken trovärdig.Totalförsvaret är i första hand fredsbevarande. Utskottet har liksom utrikesutskottet inte något attinvända mot vad statsministern har anfört om säkerhetspolitiken ochtotalförsvaret. neutralitetspolitik ligger fast. Denna politik -alliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig - formas väsentligen iett samspel mellan utrikespolitiken och försvarspolitiken. vill särskilt understrykastatsministerns uttalande att beredskapen för kriser och krig bör allmäntbeaktas i fredstida planering och samhällsutveckling. En sådansamhällsplanering med beaktande av totalförsvarsintressena minskar behovet avsärskilda beredskapsåtgärder. De fleråriga försvarsbesluten - nu försvarsbeslut- uttrycker vår beslutsamhet att värna landets oberoende och ger enbetydelsefull stadga åt totalförsvarets planering. att lämnar utan erinran vad statsministern haranfört om säkerhetspolitiken och totalförsvaret. Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. I s.9-29) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet haranfört om säkerhetspolitiken. försvarskommitté har i sin rapport omsäkerhetspolitiken (SOU 1985:23) redovisat sin syn pä de internationellasäkerhetspolitiska förhållandena i stort och i närområde samt påkonflikter och hot som kan beröra säkerhet. Mot denna bakgrund harkommittén behandlat de allmänna grunderna för säkerhetspolitik samtden närmare inriktningen av dess utrikes- och försvarspolitiska del.Kommitténs rapport har remissbehandlats. I försvarskommitténs slutbetänkande (SOU 1987:9) Detsvenska totalförsvaret inför 90-talet håller kommittén fast vid sina tidigarebedömningar och slutsatser men kompletterar bedömningarna i fråga om vissahandelspolitiska frågor och svensk nedrustningiipolitik. Föredragande statsrådet (försvarsministern) redovisar sinbedömning av den internationella utvecklingen och ger förslag till inriktningav säkerhetspolitiken. Han uttalar att övervägandena i dessa frågor i alltväsentligt sammanfaller med försvarskommitténs, 1 ett avsnitt om den internationella miljön, särskiltöst-väst-relationerna, berör försvarsministern bl.a. o vissalångsiktiga och strukturella problem FöU 1986/87:11 otendenser i den internationella handelspolitiska utvecklingen oVästeuropas ökande ekonomiska betydelse omotsättningarna inom och mellan medlemsländer o dagensmilitära situation i o den militärtekniskautvecklingen inom stormaktsblocken osupermakternas hotföreställningar om varandra outvecklingen av maktblockens konventionella stridskrafter oansträngningarna för avspänning och nedrustning. Beträffandedet nordeuropeiska området berör försvarsministern bl.a. o tendenserna till engradvis ökning av det nordeuropeiska och nordatlantiska områdets strategiskabetydelse o båda maktblockens successivt mera framskjutna övningar de senasteåren o de båda blockens strategiska utgångsläge i området o den strategiskabetydelsen av områdets södra delar o möjligheten till råvaruutvinning påkontinentalsockeln norr om 62:a Försvarsministern anser att det nordeuropeiska området medangränsande havsområden gradvis har fått en ökande betydelse för stormakternafrämst av kärnvapenstrategiska, men också av marinstrategiska och luftoperativaskäl.