bet · GA01KU16 · 1986-12-31 00:00:00 — om nationaldagen som helgdag, m. m. I detta betänkande behandlas tolv motioner, av vilka fyraväckts under den allmänna motionstiden vid 1984/och övrigaunder den allmänna motionsfiden /86. Treav de senare har överlämnats från försvarsutskottet. De upptagna frågornagäller: Nationaldagensom helgdag och en särskild Kunskapens dag Rätten att föratretungad flagga Medaljer åtförtroendevalda och tjänstemän, m. m. Kampanj för ettvåldsfritt samhälle Valprogram i TVoch radio I motion 1984/85:308 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsför att göra riationaldag till helgdag. I motion 1984/85:1549 av () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att proklamera som "Kunskapens dag", 2. att riksdagenbeslutar att denna dag skall vara allmän flaggdag. I motion 1984/85:2321 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av flagglagstiftningen ienlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1984/85:2327 av (m) hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om att föreskrifter utfärdas om belöningar åtförtroendevalda m.fl. och en enhetlig instans för handläggning av officiellamedaljärenden. I motion 1985/86:K411 av m.fl. (c) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en kampanj för ett våldsfritt samhälle. 1 J986/87. Rättelse: S. 2 rad 1-3 utgår. S. 11 rad7 nedifrån: yrkande 1 tillkommer efter K411 I motion1985/86:K718 av () hemställs KU 1986/87:16 4. att beslutar uttala sig ominformafionsfriheten för politiska partier i enlighet med vad som anförts imotionen. I motion 1985/86:K811 av () hemställs attriksdagen begär att regeringen skall medverka till att ordenskapitlets planerpå en särskild Nordstjärnemedalj förverkligas. I motion 1985/86:K812 av m.fl. (s)hemställs att . sig för att maktutredningen gestilläggsdirektiv så att effekterna på det svenska folkstyret av den fortgåendeinternationaliseringen på masskommunikationernas, ekonomins och teknologinsområden kan belysas. I motion 1985/86:K815 av () hemställs 1. att riksdagenbeslutar att inhämta kungaparets tillstånd till tillverkning och saluförande avde jubileumsrriärken som beskrivs i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att efter tillstånd härtill från kungaparet uttala sig förtillverkning och utgivande av jubileumsmärken med beskriven utformning. I mofion 1985/86:Fö314 av (m) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om instiftande av en särskildminnesmedalj för beredskapstjänstgöringen . I motion 1985/86:Fö315 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag om insfiftandet av en medalj försvensk militär personal i annat utlandsuppdrag än FN-tjänst, m. fl. I motion 1985/86:Fö321 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj försärskilda krigsman-naförtjänster. Nationaldagen som helgdag och en särskild kunskapensdag I motion 1984/85:308 av () föreslås också skall göras till helgdag. Motionären anser attdet skulle vara värdefullt om vikten av nationaldag ytterligaremarkerades genom ett sådant ställningstagande. Firandet av denna dag har ökat,och svenska folket visar en större benägenhet att värna sitt fosterland enligtmofionärens bedömning. I motion 1984/85:1549 av () föreslås attdagen för årsavslutningarna inom skolväsendet dels borde betecknas som"Kunskapens dag", dels högtidlighållas genom att bli en allmänflaggdag. motionären skulle man då kunna ha samlingar, program och tal till KU 1986/87:16kunskapens ära. borde också markera kunskapens dag genom att intehålla sammanträden då för att bereda ledamöterna tillfälle att på sina hemorterkunna delta i arrangemang och festligheter. Gällande regler, tidigare behandling, m. m. antog ny lag om flagga(prop. 1981/82:109, KU 1981/82:26) i vilken föreskrifter ges om flaggansutseende och om den tretungade flaggans användande. I en särskild av regeringenutfärdad förordning (SFS 1982:270) ges föreskrifter om vilka dagar som ärallmänna flaggdagar. Utöver Konungens, Drottningens och Kronprinsessans födelse-ochnamnsdagar är nyårsdagen, , , , nationaldagen den 6juni, dag för val i hela riket till , , . samt juldagen allmännaflaggdagar. Vilka dagar som skall anses som helgdagar anges i 1686 årskyrkolag. förordning angående firandeinskränktes antalet helgdagar kraftigt. Söndags-och helgdagsvilan garanterassedan länge i praktiken av arbetstidslagstiftningen (och tidigare även avbutiksstängningslagstiftningen). regleras genom avtal mellanarbetsmarknadens parter frågor om vilka dagar som skall vara arbetsfria. I lagom beräkning av lagstadgad tid finns också föreskrifter om dagar som jämställsmed helgdagar. antog en sårskild lag (1938:107) omlikställande i vissa hän.seenden av med allmän helgdag. Rätten att föra tretungad flagga I motion 1984/85:2321 av . () föreslås attmedlemmar i , Kungliga SegelSällskap och Kungliga Motorbåt Klubben skall få rätt att föra tretungad flagga.Motionären hänvisar till att sådan rätt finns i och förmotsvarande klubbar. Gällande regler, tidigare behandling Enligt lagen (1982:269) om flagga är flaggantvärskuren eller tretungad. I lagen ges närmare föreskrifter om flaggans färgeroch proportioner. Enligt 4 § flagglagen får statschefen och med dennestillstånd andra medlemmar av det kungliga huset använda tretungad flagga medeller utan stora eller lilla riksvapnet. Inom försvarsmakten används dentretungade flaggan som örlogsflagga. När sådan flagga också är befälsteckenmarkeras detta genom särskild beteckning i övre inre fält. I övrigt används enligtflagglagen tvärskuren flagga. Flaggan får inte förses med andra märken ellertecken än de som följer av reglerna för riksvapen eller militärt befälstecken.Den nuvarande flagglagen föregicks av ett långvarigt utredningsarbete av 1 * 1986/87. ensärskilt fillkallad utredningsman (SOU 1966:63) och därefter i en KU 1986/87:16departementsutredning som redovisades i Ds Ju 1981:4. Regeringen lade iproposition 1981/82:109 fram förslag till ny lagstiftning om riksvapenoch flagga, som också antogs av . I vad avser den tretungadeflaggan föreslogs i departementspromemorian ett oförändrat användningsområde,dvs. den skulle förbehållas det kungliga huset och försvarsmakten. Den tidigareutredningsmannen hade förordat ett något vidgat användningsområde, nämligentill att gälla för vissa civila myndigheter. Departementschefen stannadeemellertid för den av tradition begränsade användningen och hänvisade isamrnanhanget fill att avvisat tanken på en förändring av dentretungade flaggans användning (KU 1955:13). I den motion som utskottet dåbehandlade hade föreslagits att den' tretungade flaggan skulle bli en allmänstatsflagga. Medaljer åt förtroendevalda och tjänstemän, m. m. I motion 1984/85:2327 av (m) föreslås attriksdagen hos regeringen anhåller om att föreskrifter utfärdas om belöningar åtförtroendevalda m. fl. och att en enhetlig instans för handläggning av officiellamedaljärenden inrättas. Vidare föreslår motionären ett utvidgat användande avmedaljer som belöning åt förtroendemän m. fl. samt att alla medaljfrågorhandläggs av ett organ, t. ex. Kungl. I motion 1985/86: K811 av () föreslås attriksdagen begär att regeringen skall medverka till att ordenskapiflets planerpå en särskild Nordstjärnernedalj förverkligas. Motionären anför i motiveringenbl. a. att det föreligger ett behov av en medalj av föreslagen typ sedanutdelandet av ordensutmärkelser till svenska medborgare upphörde . I motion 1985/86:Fö314 av (m) föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag om instiftande av en särskildminnesmedalj för beredskapstjänstgöringen . I motiveringen anförsatt en sådan medalj efter ansökan och prövning bör kunna tilldelas dem somfullgjort beredskapstjänstgöring. I motion 1985/86:Fö315 av () föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj för svenskmilitär personal i annat uflandsuppdrag än FN-tjänst. Motionären anser att detfinns behov av att kunna utdela en medalj till sådan personal som gjort vissutlandstjänst. I motion 1985/86:Fö321 av () föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag om instiftande av en medalj försärskilda krigsman-naförtjänster. I motiveringen anförs att medaljen bör kunnautgöras av ' svärdsmedaljen i guld (förgyllt silver) för att användas somutmärkelse för särskilda krigsmannaförtjänster till militär personal i såvälfreds- som krigstid oavsett tjänstegrad. Yttrandefrån riksmarskalksämbetet, m.m. KU 1986/87:16 här iyttrande, bilaga 1, p övermotion 1984/85:2327 av (m) lämnat en redovisning beträffande nu förekommande medaljer som utdelas av H. Konungen resp. regeringen. anför i yttrandet att man noterat ettökande intresse för att förläna förtjänta personer utmärkelsetecken. Det är naturligt att man efterfrågar de belöningsformer som står till buds, och bland dessa är givetvis utmärkelsetecken från statschefen och regeringen de främsta. Ämbetet anför vidare att någon klar gränslinje mellan de olika medaljernas - . Allmänna samhällsinsatser kan t. ex. - belönas avstatschefen med H. Konungens medalj eller av regeringen med "IllisQuorum" eller medaljen "För medborgerlig förtjänst". Storuppmärksamhet gavs regeringens förlåning.av medaljen IllisQuorum i 18:e storleken till ett antal kända förutvarande politiker. Ämbetetanser vidare att det kan vara anledning nu när förflutit sedan det nyasystemet med medaljer infördes att göra en utvärdering av erfarenheterna. En komplettering av med en medalj harsärskilt efterfrågats från svenska beskickningschefer för att utdelas tillutländska medborgare enligt samma handläggningsordning som gäller för sagdaorden. , som inhämtat överbefälhavarens syn påfrågorna, har i sitt yttrande, FöU 1986/87:2 y, bilaga 2, framhållit attöverbefälhavaren uttalat betänkligheter mot en minnesmedalj förberedskapstjänstgöring, bl. a. av praktiska skäl. Vad gäller medaljer förarbete i fredsbevarande verksamhet och särskilda krigsmannaförtjänster är ÖBpositiv. anser sig emellertid inte berett att tillstyrkabifall till de aktuella motionerna. De moderata ledamöterna har avgivit enavvikande mening i ärendet och tillstyrkt motionerna Fö315 och Fö321. Kampanj för ett våldsfritt samhälle I motion 1985/86:K411 av m.fl. (c), yrkande1, föreslås att . skall ge regeringen till känna bl. a. att enlandsomfattande kampanj mot våldet i samhället bör komma till stånd. sådan kampanj bör statliga organ, landsting och kommuner samt fackliga ochideella organisationer samverka. Motionärerna anför att en våg av våldskultursköljer över vårt land, och våldstendenserna, både i verkligheten och ikulturutbudet, blir alltmer råa och sadistiska. Våldet i skolorna ökar, ochunderhållningsvåldet har blivit allt vanligare och brutalare. Bl, a. därförmåste åtgärder vidtas för att få till stånd en attitydförändring. Motionen taräven upp frågor om förhandsgranskning av videofilm. Vidtagnaåtgärder, pågående utredningsverksamhet, m. m. KU 1986/87:16 fick statsrådsberedningens framtidsgruppi uppdrag att klarlägga samband och orsaker när det gäller våldet i samhället ivid mening. Gruppen har gjort enstudie av hur våldet i vid mening utvecklats i . I studien ingår ensammanfattning av olika teorier kring våldets orsaker samt bedömningar av dessomfattning och innebörd och i framfiden. Mot bakgrund av den brottslighet och de ordningsproblemsom förekom under midsommarhelgen 1986 uppdrog regeringen åtrikspolisstyrelsen och att skyndsarnt utreda vissa frågor ombrottslighet i samband med större . fick i uppdrag attutreda polisens verksamhet i syfte att förebygga brott och övervaka denallmänna ordningen i samband med större och allmänna festdagar. Särskilt skulle tas upp frågan om våldet har blivit merhänsynslöst . I utredningsuppdraget ingick också att studerapolisens arbetsmetoder för att komma till rätta med ordningsproblem vid fest-och campingplatser m.m. Av vitalt intresse var gällande bestämmelser omomhändertagande av berusade personer m.m., om tillfälliga omhändertaganden samtom beslag och förverkande av knivar och andra farliga föremål. Rikspolisstyrelsenskulle utvärdera dessa regelsystem samt utröna om behov fanns att skärpa ellerförtydliga bestämmelserna. - fick i uppdrag att tafram förslag till åtgärder inom i syfte att förebyggaoroligheter i samband med större . Båda utredningsuppdragen skulleslutredovisas till regeringen . Statsminister tog genom ett upprop"Nej till våldet" initiativ till bildandet av enförening till kamp mot våldet i samhället. Föreningen Tänk ettslag", och i denna ingår bl. a. ett antal allmänt kändakulturpersonligheter som samlats i ambitionen att bekämpa våldet och bidra tillönskvärda attitydförändringar. Valprogram i TV och radio I motion 1985/86:K718 av (), yrkande 4,föreslås att skall uttala sig om informationsfriheten för politiskapartier. Motionären anser att behandling av de i riksdagenrepresenterade partierna i de speciella valprogrammen knappast tillgodoserrimliga krav när det gäller informationsfriheten. Enligt motionären förutsättervalfriheten att partierna har likvärdiga möjligheter att nå ut med sittbudskap. I avtalet mellan staten och bör det skrivas in enlikvärdighetsprincip. Gällande regler, m. m. Förhållandet mellan staten och /SverigesTelevision regleras genom särskilda avtal. I dessa avtal finns övergripandeföreskrifter om programverksamheten. Det ankommer på programföretagen att underbeaktande av de givna reglerna ansvara för programsättning i vilken statsmakternainte har någct inflytande. Avtal för perioden KU 1986/87:161986-den 30 juni 1992 har träffats. Enligt vad som inhämtats från Televisionbeträffande valinforma-fionen i radio och TV är det brukligt att överläggningaräger rum mellan företrädare för de politiska partierna och programledningarnaom uppläggning av debatter och fördelning av tider. Några egentliga avtalträffas inte eftersom det är de programansvariga cheferna som formellt ensidigthar att fatta beslut om programuppläggningen. Utöver de i riksdagenrepresenterade partierna anordnades med hänsyn till informationsaspekterprogram även med företrädare för ett par mindre utanför ståendepartier års val. I motion 1985/86:K812 av Lerinart m. fl. (s)föreslås att maktutredningen i tilläggsdirektiv ges i uppdrag att göra enbelysning av effekterna på det svenska folkstyret av den fortgåendeinternationaliseringen på masskommunikationernas, ekonomins och teknologinsområden. I motiveringen anser motionärerna att det är nödvändigtatt en maktutredning värd namnet ägnar en betydande uppmärksamhet åt denfaktor som kanske mer än något annat kan antas ge de grundläggande ramarna förden svenska demokratins fortsatta utveckling och därmed de svenska medborgarnasmöjligheter att bestämma över sina egna förhållanden. Den alltmer ökadeinternafionaliseringen inom näringslivet och det ökande ekonomiska beroendet avutlandet nödvändiggör ytterligare kartläggning. Motionärerna pekar också påförhållandena inom det kulturella området där en internationell masskulturtenderar att breda ut sig via , vilket kan utplåna nationellasårdrag. I övrigt hänvisas beträffande motiveringen till den tryckta motionen. tillsatte regeringen en utredning meduppgift att undersöka maktfördelning och demokrati i . Slutsatsernaskall redovisas i en slutrapport. är mycketomfattande (dir. 1985:36) och har av den forskargrupp som utsetts att ledamaktutredningen sammanfattats i ett koncentrat på följande sätt: Utredningen innebär en stor utmaning för svensksamhällsvetenskap. Uppdraget går ut på att söka besvara några av de mestcentrala frågorna om dagens svenska samhälle: Vilka är de viktigastemaktresurserna i vårt samhälle och hur är de fördelade? Vilka resurser har deenskilda medborgarna att påverka samhällsförändringen? Vilket inflytande harolika grupper och kategorier av individer över sina levnadsvillkor? Hurudan ärfördelningen av maktresurser och, inflytande inom fyra centralasamhällsområden: näringslivet, organisationer, den offentliga sektorn ochopinionsbildningen? Vilka möjligheter har de enskilda individerna att delta ibeslutsprocesserna och att påverka vad som händer inom dessa områden? förändrasfördelningen av maktresurser och inflytande i vårt samhälle? KU 1986/87:16Förändras formerna för olika gruppers maktutövning och samverkan mellan olikamaktgrupper så att medborgarnas möjligheter till insyn och kontroll ökar? I en arbetsrapport från maktutredningen i maj 1986redovisas hur utredningens arbete är upplagt i stort. Därav framgår att ettstort antal delundersökningar påbörjats. -kvinnorna i välfärdsstaten - kvinnors maktoch ekonomiska resurser - beteendevetenskapernaoch makten över tillvaron - makten i detflerkulturella samhället - makten på lokalnivå. I motion 1985/86:K815 av () föreslås attriksdagen inhämtar kungaparets tillstånd till tillverkning och saluförande avett särskilt jubileumsmärke och att - efter vederbörligt tillstånd -uttalar sig för tillverkning och utgivande av sådana jubileumsmärken. Imotiveringen anför motionären att kungaparets bröllopsfond är instiftad tillförmån för handikappade barn. Ett sätt att bidra till fondens förstärkning kanvara att tillverka och saluföra märken med kungaparet i högtidsdräkt ochindividuella porträtt. Vinsten från försäljningen bör oavkortad gå tillbröllopsfonden. De nu aktuella motionerna gäller vissa speciella frågorinom utskottets ämnesområde. I motion 1984/85:308 av () föreslås skall göras till helgdag. antog en ny lag om flagga. Ianslutning härtill utfärdade regeringen föreskrifter om de allmännaflaggdagafna, av vilka nationaldagen/är en. Genom dennaåtgärd kom ' nationaldagen även att få en författningsmässig reglering. Idet utredningsarbete som föregick den nya lagstiftningen diskuterades intefrågan om att ge nationaldagenkaraktär av helgdag. Enligt utskottet ger de nuvarande KU 1986/87:16förhållandena och formerna för firandet av nationaldagen tillräckligt utrymmeför att, som motionären önskar, markera nationaldagens betydelse i det svenskasamhället. I motion 1984/85:1549 av () föreslås attdagen för årsavslutningarna inom skolväsendet borde betecknas "Kunskapensdag" samt att den högtidlighållsgenom att bli allmän flaggdag. Utskottet vill erinra om att skolavslutningarna, som kanvariera mellan olika delar av landet och mellan olika skolformer,infaller nära inpå nafionaldagen. Utskottet anser inte att det finns anledningatt från sida vidta några särskilda åtgärder. Motion 1984/85:1549avstyrks. I mofion 1984/85:2321 av . () föreslås attmedlemmar i vissa båtklubbar skall få rätt att föra tretungad flagga. Som framgår ovan har frågor om den svenska flaggan varit föremål för ingående utredning genom den nya flagglagens tillkomst. Utskottet anser inte att rätten att föra tretungad flagga bör utvidgas i enlighet med motionärens önskemål. Frågor om medaljer tUl förtroendemän m.fl. tas upp i femmotioner. I motion 1984/85:2327 av (m) föreslås att det skallskapas en enhetlig ordning för handläggning av officiella medaljärenden sam tatt staten utvidgar användandet av medaljer som belöning åt förtroendemän m.fl. I motion 1985/86:K811 av () föreslås vidare att regeringenbör verka för instiftandet av en Nordstjärnemedalj. Tre motioner har överlämnats till konstitutionsutskottetfrån försvarsutskottet, nämligen 1985/86:Fö314 av (m),1985/86:Fö315 av () och 1985/86:Fö321 av (). Imotion Fö314 föreslås att en särskild minnesmedalj instiftas förberedskapstjänstgöring . I motion Fö315 föreslås'att detinstiftas en minnesmedalj till svensk personal i fredsbevarande internationellverksamhet. I motion Fö321 föreslås vidare en medalj för särskilda insatserinom försvarsmakten. , som inhämtat överbefälhavarens syn påfrågorna, har i sitt yttrande, bilaga 2, framhållit att överbefälhavarenuttalat betänkligheter mot en minnesmedalj för beredskapstjänstgöring, bl. a.av praktiska skäl. Vad gäller medaljer för arbete i fredsbevarande verksamhet .och särskilda krigsmannaförtjänster är ÖB positiv. anser sigemellertid inte berett att fillstyrka bifall till de aktuella motionerna. Demoderata ledamöterna har avgivit en awikande mening i ärendet och tillstyrktmotionerna FÖ315 och Fö321. Riksmarskalksämbetét och Kungl. , som berettstillfälle att. yttra sig över motion 1984/85:2327 av (m), bilaga 1, har i ett, gemensamt yttrande lärnnat uppgifter om de nu förekommande medaljerna och deras användningsområden, m.m. I yttrandet anförs bl. a. att det förekommer viss information mellan riksmarskalksämbetet och statsminis terns kansli när det gäller tilltänkta medaljförlåningar. Enligt yttrandet bör emellertid en utvärdering göras beträffande det nya systemet med medaljer som infördes i anslutning till att ordensväsendet ändrades. yttrandetanförs vidare att det från svenska beskickningschefer framförts önskemålom en komplettering av med en medalj och att KU 1986/87:16frågor i anslutning härtill övervägs inom . Som framgått förekommer det samråd mellanstatsministerns kansli och Kungl. i anslutning till handläggningav förekommande medaljärenden. Enligt utskottets mening finns inte skäl atttillskapa en särskild instans för handläggning av medaljärenden, vilketförordas i motion 2327 av . Vad gäller förslaget om ett utvidgatanvändande av medaljer som belöning åt förtroendemän m.fl. anser utskottet attdet får ankomma på regeringen och Kungl. att göra erforderligabedömningar härvidlag. Det i motion K811 av () framlagdaförslaget om inrättandet av en särskild Nordstjärnemedalj är också av denkaraktären att det bör få ankomma på vederbörande organ att utan meningsyttringfrån sida bedöma behovet och lämpligheten av ytterligarebelöningstecken. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1984/85:2327 och 1985/86:K811. Beträffande de tre av försvarsutskottet överlämnademotionerna delar utskottet den bedömning som försvarsutskottet gjort i sittyttrande och avstyrker motionerna 1985/86:Fö314, 1985/86:Fö315 och1985/86:Fö321. Förslaget om en kampanj för ett våldsfritt samhälle läggsfram i motion 1985/86:K411 av m. fl. (c). I motionen, som väcktesunder den allmänna motionstiden , förordas att det bl. a.tillskapas en särskild landsomfattande kampanj mot våldet i vilken såvälstatliga organ som landsting, kommuner, fackliga organisationer och ideellaorganisationer bör samverka. Utskottet delar motionärernas oro över den utveckling sombeskrivits i motionen. Motionärerna fäster särskilt uppmärksamheten på behovetav ingrepp mot det våld som kommer till uttryck i videofilmsutbudet och detdärav föranledda kravet på förhandscensur. Den del av motionen som gällervideocensur kommer utskottet att återkomma till i samband med behandlingen avden proposition som väntas som gäller förstärktgrundlagsskydd för yttrandefrihet. Vad gäller förslaget om en särskilt organiserad kampanjmot våldsvågen får utskottet hänvisa till att en rad åtgärder redan vidtagits isådant syfte. Det skall bl. a. erinras om statsrådsberedningens framtidsgruppsom har i uppdrag att försöka klarlägga samband och orsaker när det gällervåldet i samhållet i vid mening. lade gruppen fram resultatet av ensådan studie. 1 denna har utförligt redovisats en rad iakttagelser röranderådande missförhållanden. Som framgår av recitavsnittet har statsministern äventagit initiativ till bildandet av en särskild intresseförening med uppgift attarbeta mot våldstendenserna. I denna ingår ett stort antal kändakulturpersonligheter, som kan förväntas ha positiva bidrag att ge föropinionsbildningen mot våldet. Vidare har flera centrala myndigheter engageratsi detta arbete. Utskottet får för sin del starkt understryka vikten av attsamhället på alla sätt deltar i kampen mot våldet. Sålunda är aktiviteter inom föreningslivet, arbetsplatser, skolor, kyrkorna och barnomsorgen synnerligen betydelseful la och värda stimulans från statsmakternas sida. Med det sagda får yrkande 1 i motion ]985/86:K411 anses besvarat. I motion 1985/86:K718 av , yrkande 4, föreslåsatt KU 1986/87:16 skall uttala sig om informationsfriheten förpolitiska partier i radio och TV. Utskottet finner, mot bakgrund bl.