bet · GA01JuU31 · 1986-12-31 00:00:00 — Har mål muntligförhandling om möjligt äga om betalningsföreläggande vid rum i samband med sammanträde inför rätten hänskju- sammanträdet.I så fall gäller i fråga tits till rättegång bör, om ej hinder om rättens domförhet vad som fö- möter, muntlig förhandling äga rum reskrivsi 30§. i samband med sam manträdet. I så fall gäller i fråga om rättens domförhet vad som före skrivs 130 §. Är den tingsrätt som har handlagtmålet inte behörig att efter återvinning pröva målet, skall detta överlämnastill den tingsrätt som är behörig. Beslut om överlämnande får inte överklagas.Om den tingsrätt som har mottagit målet finner sig obehörig, skall den visamålet äter till den fingsrätt som har överlämnat det. När ett mål haröverlämnats, gäller första stycket i fråga om den tingsrätt till vilken målethar överlämnats. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1969: 246) om domstolar ifastighetsmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1969:246) omdomstolar i fastighetsmål dels att 13 § skall ha följande lydelse, dels attdet i lagen skall införas en ny paragraf, 4 a §, av följande lydelse. Senaste lydelse 1981:848. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1986/87: 31 I mål angående hyra eller bostadsrätt,där värdet av vad som yrkas uppenbart inte överstiger hälften av basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, gäller 1 kap. 3 a§rättegångsbalken. I annat fastighetsmål än som avsesi 3 § andra stycket skall en teknisk ledarfiot ingå i hovrätten, såvida intehovrätten finner att medverkan av en sådan ledamot uppenbart inte är behövlig.Om särskilda'skäl föreligger, kan efter hovrättens bestämmande två tekniskaledamöter ingå i hovrätten. I mål som avses i 3 § andra stycket får efter hovrättensbestämmande en teknisk ledamot ingå i rätten, om målets beskaffenhet ellernågot annat särskilt skäl föranleder det. Vid behandling av frågor omprövningstillstånd, skall hovrcitten bestå av två lagfarna ledamöter. Denna lag träder i kraft den Ijanuari 1988. Lagen gäller inte om talan väckts före ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1929: 145) om skiljemän Härigenom föreskrivs att 3 a§ lagen(1929: 145) om skiljemän skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3a§' Kan tvist mellan näringsidkare Kan entvist rriellan näringsidka- ochkonsument prövas av tingsrätt re ochkonsument prövas av tings- och rörtvisten vara, tjänst eller an- rätt ochrör tvisten vara, tjänst eller nannyttighet som tillhandahållits annannyttighet som tillhandahållits förhuvudsakligen enskilt bruk, får förhuvudsakligen enskilt bruk, får företvistens uppkomst träffat avtal ett företvistens uppkomst träffat att tvistskall hänskjutas till skilje- avtalan tvist skall hänskjutas till män utanförbehåll om rätt för par- skiljemän utan förbehåll om rättför terna attklandra skiljedomen göras parterna att klandra skiljedomen gällandeendast om tvisteföremå- görasgällande endast om 7 kap. letsvärde är högre än som anges i .3a§ första stycket rättegångsbal- 1 §lagen (1974:8) om rattegången i ken inte skulle vara tillämpligt vid tvistemålom mindre värden eller prövningav tvisten i tingsrätt, hinder enligt 3 § nämnda lag möter mot lagens tillämpning. Senaste lydelse 1984: 134. Förstastycket gäller ej om tvisten rör avtal mellan försäkringsgivare och JuU1986/87: 31 försäkringstagare om försäkring som grundas på kollektivavtal ellersom grundas på gruppavtal och handhas av företrädare för gruppen och ej hellerom annat följer av internationella förpliktelser. Dennalag träder i kraft den . Lag om ändring i handräckningslagen (1981: 847) Härigenom föreskrivs att 14§ handräckningslagen(1981:847) skall ha följande lydelse. Har återvinning sökts mot utslag enligt denria lag,skall rätten förordna om målets fortsatta handläggning. Stämningskall anses utfärdad ge- Stämning skall anses utfärdad ge- nom förordnande enligt första nom förordnande enligt första stycket. Kan måletanses tillräck- stycket. Kan målet anses tillräckligt förberett genom dentidigare ligt förberett genom den tidigare handläggningen, får det genastut- handläggningen, får del genast utsättas till huvudförhandlingeller, sättas till huvudförhandling. om det skall handläggas enligt lagen(1974:8) om rättegången I tvistemål om mindre värden, till sammanträde enligtden lagen. Är dentingsrätt som har handlagt målet inte behörig att efter återvinning prövamålet, skall detta överlämnas till den' tingsrätt som är behörig. Beslut omöverlämnande får inte överklagas. Om den tingsrätt som har mottagit måletfinner sig obehörig, skall den visa målet åter till den fingsrätt som haröverlämnat det. När ett mål har överlämnats, gäller första och andra styckena ifråga om den tingsrätt till vilken målet har överlämnats. Denna lag träder i kraftden . Lag om ändring i lagen (1977: 729) om patentbesvärsrätten Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (1977:729) ompatentbesvärsrätten skall ha följande lydelse. ll§ Rätten får vid muntlig förhand- Rätten får vid mundig förhand- ling höra vittne ellersakkunnig, om ling höra vittne eller sakkunnig, om det behövs för utredningen.För- det behövs för utredningen. Förhöret får hållas under ed. Om för- horet får hållas under ed. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse JuU 1986/87: 31 hörgäller 36 kap. 1-18, 20 och 22- hör gäller 36 kap. 1-18, 20 och 22- 25 §§ samt 40 kap. 2,9-11 och 13- 25 §§ samt 40 kap. 2,9-11, 14 och 18§§ ränegångsbalken i fillämpliga /6-l8§§ i till delar. Vägrar vittne utan giltigt skäl lämpliga delar. Vägrar vittne utan att avlägga ed eller att avge vittnes- giltigt skäl att avlägga ed eller att mål eller besvara fråga, får rätten avge vittnesmål eller besvara fråga, vid vite förelägga vittnet att fullgöra får rätten vid vite förelägga vittnet sin skyldighet. att fullgöra sin skyldighet. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i utsökningsbalken Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 §utsökningsbalken skall ha följande lydelse. 7§ Har högre rätt förklarat talan mot dom varigenom betalningsskyldighethar ålagts förfallen, får domen verkställas genast, om ej annat förordnas medanledning av ansökan om målets återupptagande. Har hovrätt vägrat part prov- Harhovrätt vägrat en part pröv ningstillstånd vid talan mot tings- ningstillstånd vid talan mot tings rätts dom, varigenom betalnings- rätts dom, varigenom betalnings skyldighet har ålagts parten i mål skyldighet har ålagts parten, får do- som har handlagts enligt lagen men verkställas genast, om inte an- (1974:8) om rättegången i tvistemål nat förordnas med anledning av ta- om mindre värden, får domen verk- lan mot hovrättens beslut, ställas genast, om ej annat förord nas med anledning av talan mot hovrättens beslut. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1988.Bestämmelserna i 3 kap. 7 § andra stycket i dess äldre lydelse gäller dockfortfarande i fråga om mål som handlagts enligt lagen (1974; 8) om rättegångeni tvistemål om mindre värden. Lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister* Härigenom föreskrivs att I kap. 2 §, 4 kap. 4 § och5 kap. 3 § lagen (1974; 371) om rättegången i arbetstvister skall ha följandelydelse. *Detta lagförslag har av justitieutskottet överlämnats till lagutskottet. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse JuU 1986/87: 31 2§' Denna lag tillämpas ej på 1. mål som enligt lag får uppta- 1. mål som enligt lag får upptas gas endast av viss tingsrätt eller endastav viss tingsrätt eller som som skall handläggas av tingsrätt i skallhandläggas av tingsrätt i an- annan sammansättning än som nansammansättning än som anges i anges i eller i la- , gen(1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden, 2. mål som skallhandläggas av tingsrätt med tillämpning av konkurslagen (1987; 000) ellerackordslagen (1970; 847), 3. mål omskadestånd i anledning av brott, om talan föres i samband med åtal för brottet, 4. mål omersättning för yrkesskada, när tvisten ej rör kollektivavtals rätta innebörd. Lagen skall ej heller tillämpas på mål som rörarbetstagare med statligt reglerad anställning eller anställning- hos riksdageneller allmän försäkringskassa, när tvisten gäller 1. fråga som rörfillsättning av tjänst utan att enbart avse tvist om kollektivavtal, 2. tjänstgöringsskyldighetenligt 5 kap. lagen (1976:600) om offentlig anställning. Innehåller lag eller med stöd av lag meddelad författningsärskild föreskrift om att talan mot offentlig arbetsgivares beslut skallföras genom besvär, gäller den föreskriften. I protokoll över huvudförhand- I protokoll över huvudförhand- lingbehöver ej antecknas ttf5aga av ling behöver inte antecknas berät- part under sanningsförsäkran eller telser som lämnas under förhör i utsaga av vittne eller sakkunnig. 3§ I allt varom i denna lag ej ärsärskilt föreskrivet gäller i tillämpliga delar vad som i rättegångsbalkeneller annan författning är föreskrivet om rättegången i tvistemål, variförlikning om saken är tillåten. Därvid skall beträffande rättegången iarbetsdomstolen som första domstol tillämpas vad som är föreskrivet omrättegången i tingsrätt. I fråga om rättegången i arbetsdomstolen somfullföljdsinstans tillämpas vad som är föreskrivet om rättegången i hovrätt. Denna lag träder i kraft . ' Lydelse enligt prop. 1986/87:90. Ändringeninnebär att andra stycket upphävs. 5 1986/87. 11 Förslagtill JuU 1986/87:31 Lag om ändring i lagen (1973: 188) om arrendenämnder ochhyresnämnder Härigenom föreskrivs att 19 a § lagen (1973; 188)om arrendenämnder och hyresnämnder skall ha följande lydelse. 19a§' får hålla förhör med vitt- får hålla förhör med ne eller sakkunnig undered och för- vittne eller sakkunnig under ed och hör med part undersanningsförsäk- förhör med part under sanningsför- . ran, om part begär det ochförhöret säkran, om någon part begär det är erforderligt förutredningen. Så- och förhöret är erforderligt för ut- dant förhör får dock ejhållas, orn redningen. Sådant förhör får dock bevisningen finneskunna föras på inte hållas, öm nämnden finner att annat sätt med avsevärtringare be- bevisningen kan föras på annat sätt svär eller kostnad. Omsådant för- med avsevärt mindre besvär eller hör gäller 36 kap. 1-18och 20- kostnad. Om sådant förhör gäller 36 22 §§, 37 kap. 1 -3 oc/i 5§§ samt 40 kap. 1 -18 och 20-22 §§, 37 kap. kap. 1-10, 12-75 och 19§§rätte- 1-3 §§ samt 40 kap. 1-10, 12, 74 gångsbalken i fillämpliga delar. och 19§§ i till lämpliga delar. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1970:417) om marknadsdomstol m.m. Härigenomföreskrivs att 18 § lagen (1970:417) om marknadsdomstol m. m. skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse kan vid vite förelägga part ellerannan, som kan antagas ha upplysning att lämna som är av betydelse i ärendet,att inställa sig personligen inför domstolen. Domstolen kan besluta att den somej är part skall höras som vittne. Därvid äger 36 kap. 3, 5 och 6§§, 10§ andrastycket, 11 §, 13 § första stycket och 14 § motsvarandefillämpning. Vägrar vittne utan giltigt skäl att avlägga ed eller att avgevittnesmål eller besvara fråga, får domstolen vid vite förelägga vittnet attfullgöra sin skyldighet. Parteller den som medverkar enligt 13 a § kan även föreläggas vid vite atttillhandahålla domstolen handling, varuprov och liknande som kan ha betydelse iärendet. Detta innebär dock ej skyldighet att röja yrkeshemlighet av teknisknatur. 'Senaste lydelse 1984:679. ' Senaste lydelse 1985:927. Ifråga om vite som avses i denna I fråga om vite som avses i denna paragraf der 9 kap. 8 §ränegångs- paragraf gäller 9 kap. 8§ rätte-balken motsvarandetillämpning. stället för de där angivna beloppen 5000 och IO000 kronor skall dock gälla 50000 och lOOOOO kronor. Den som ej är part och inte heller medverkar enligt13 a § och som efter kallelse av inställt sig inför domstolenhar rätt fill ersättning enligt vad i är föreskrivet omersättning till vittne eller sakkunnig. I ärende vari ombudsman för talanfillämpas bestämmelserna för mål om allmänt åtal och i annat ärendebestämmelserna för mål vari förlikning är fillåten. Skall ersättning utges avparterna en för båda och båda för en, skall domstolen sluUigt fördela kostnadenmellan dem med hälften å vardera. Dennalag träder i kraft den . Lag omändring i vattenlagen (1983: 291) Härigenomföreskrivs att 13 kap. skall ha följande lydelse. 53 och 65 §§ vattenlagen(1983:291) Vattendomstolenfår avgöra målet utan huvudförhandling, om parterna inte har begärt någonsådan och deras inställelse inte behövs för utredningen i målet. Om målet avgörsutan huvudförhandling i annat fall än som avses i 42 kap. 18 § ,skall ha den sammansättning som anges i 3 § första stycket idetta kapitel. Vattendomstolenfår avgöra målet utan huvudförhandling, om parterna inte har begärt någonsådan och deras inställelse inte behövs för utredningen i målet. Om målet avgörsutan huvudförhandling i annat fall än som avses i 42 kap. 18 §/ör,s-ta stycket1-4 , skall ha den sammansättning som anges i3 § första stycket i detta kapitel. Hardomstolen beslutat att målet skall avgöras utan huvudförhandling och är detinte uppenbart att parterna redan har slutfört sin talan, skall de fä tillfälletill detta. Beträffandeförelägganden för parterna att inställa sig vid muntlig förberedelse eller vidhuvudförhandling och om parts utevaro från ett sådant sammanträde gäller rättegångsbalkensbestämmelser rörande en sak, varom förlikning inte är tillåten. Beträffandeförelägganden för parterna att avge skriftligt svaromål eller att inställa muntlig förberedelse eller vid huvudförhandling och om parts utevaro frånett sådant sammanträde gäller bestämmelser rörande en sak,varom föriikning inte är tillåten. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse JuU 1986/87: 31 65 § domar eller domar eller beslut får, om inte annat är före- beslut får, om inte annat är före skrivet, överklagas hos vattenöver- skrivet, överklagas hos vattenöver- domstolen. I stället för de fider som domstolen.Istället för de fider som föreskrivs i 50 kap. 1 och 2 §§ samt föreskrivs i50 kap. 1 och 2 §§ samt 52 kap. 1 § gäller 52 kap. 1 § ränegångsbalken gäller för vat7eanniä/an ocT? anslutnings- för va<7,/-a vec/ror./ör anslutnings vad , för anförande av vad och för anförände besvär samt för fullföljd av besvär . Denna lag träder i kraft den 1 janiiari 1988. Äldrebestämmelser om vadeanmälan gäller fortfarande i fråga om domar söm meddelatsföre ikraftträdandet. Lag om ändring i lagen (1976: 839) om statens va-nämnd Härigenom föreskrivs att 19§ lagen (1976:839) omstatens va-nämnd skall ha följande lydelse. 19§' Talan mot beslut av nämnden. Talan mot beslut av nämnden, som innebär avgörande av saken, sominnebär avgörande av saken, föres genom vad. Detsamma gäller i föresgenom vad. Detsamma gäller i fråga om beslut, varigenom nämn- frågaom beslut, varigenom nämn den i samband med avgörande av deni samband med avgörande av saken utlåtit sig om ersättning en- sakenutlåtit sig om ersättning en ligt 14 § eller i annan fråga som gäl- ligt 14 § eller i annan fråga som gäl ler allmän rättshjälp och som rör ler allmänrättshjälp och som rör part. Särskild vadeanmälan behövs part.' Mot nämndens beslut, varigenom nämnden avvisatansökan, avskrivit mål, utlåtit sig om ersättning enligt 12 § tredje stycketeller 13 § eller i annat fall än som avses i första stycket utlåtit sig omersättning enligt 14 § eller i annan fråga som gäller allmän rättshjälp ellerutlåtit sig ifråga sorii avses i 15 §, föres talangenom besvär. Mot annat av nämnden meddelat beslut som ej innebär avgörande av saken får talan föras endast i samband med sådan talan som avses i första stycket första punkten. Beslut av nämnden fårverkställas som domstols dom. Dennalag träder i kraft . 15Förslag till JuU 1986/87:31 Lag om ändring i miljöskyddslagen (1969: 387) Härigenom föreskrivs att 59 §miljöskyddslagen (1969: 387) skall hä följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse beslut i mål ommiljöskyddsavgift överklagas hos . Målet prövas av hovrätten i desssammansättning som vattenöverdomstol. I fråga om sådan talan gäller följande. beslut beslut som innebär ett avgörande av saken som innebär ett avgörande av saken överklagas genom vad. Detsamma överklagas genom vad. Detsamma gäller beslut vari nämnden i sani- gäller beslut vari nämnden i sam bänd med avgörande av saken har band med avgörande av saken har avgjort frågor om kvarstad eller er- avgjort frågor om kvarstad eller er sättning till en part eller skyldighet sättning till en part eller skyldighet för en part att utge ersättning. En för en part att utge ersättning. särskild vadeanmälan behövs inte. beslut överklagas genom besvär dånämnden har 1. ogillatinvändning om jäv mot en ledamot i nämnden eller invändning om att hinderföreligger för talans prövning, 2. avvisat ettombud eller ett biträde, 3. avvisat enansökan om åläggande av miljöskyddsavgift', 4. avskrivit ettärende om åläggande av miljöskyddsaygift, 5. förelagt någonatt medverka på annat sätt än genom inställelse inför nämnden och underlåtenhetatt iaktta föreläggandet kan medföra en särskild påföljd för honom, , 6. utdömt viteeller annan påföljd för underlåtenhet att.iaktta föreläggande eller ådömtstraff för en för;seelse i förfarandet eller ålagt ett vittne eller ensakkunnig att ersätta kostnad som har vållats genom försummelse eller tredska, 7. förordnatangående undersökning av egendom eller annan liknande åtgärd, 8. förordnatangående ersättning för någons medverkan i målet eller 9. utan sambandmed avgörande av saken utlåtit sig om kvarstad eller ersättning till en parteller skyldighet för en part att utge ersättning. Andra beslut får överklagas endast i samband medöverklagande av ett beslut som innebär avgörande av saken. Denna lag träder i kraft . Motionerna JuU 1986/87:31 Motioner väckta med anledning av propositionen Imotion 1986/87: Jul 11 av () hemställs att beslutar omsådan ändring i 1 kap. 3 § vacl gäller domförhetsreglerna somhar anförts i motionen. Imotion 1986/87;Jul 12 av m.fl. (m) hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag om en försöksverksamhet med jourdomstolar ienlighet med vad som i motionen anförts. Motioner väckta under den allmänna motionstiden Imotion 1986/87: Ju403 av m. fl. (fp) hemställs, såvitt nu är ifråga, att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts angående jourdomstolar för att pröva åtal mot ungdomar(yrkande 3). Imotion 1986/87; Ju410 av () hemställs, såvitt nu är i r fråga, att hosregeringen begär förslag till inrättande av jourdomstol vid Stockholmsfingsrätt för ungdomar (yrkande 1). Imotion 1986/87; Ju411 av m. fl. (c) hemställs, såvitt nu är ifråga, att som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionenanförts om införande av jourdomstolar (yrkande 3). Imotion 1986/87; Ju636 av () och () hemställs,såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om jourdomstolar (yrkande 2, delvis). Imotion 1986/87; Ju640 av m. fl. (m) hemställs, såvin nu äri fråga, att som sin mening ger regeringen fill känna vad som imofionen anförts om jourdomstolar (yrkande 3). Imotion 1986/87; Ju816 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för attbegränsa kriminaliteten (delvis). Denår 1977 tillkallade rättegångsutredningen (Ju 1977; 06) avgav ijuli 1982 sitt första delbetänkande (SOU 1982; 25-26) Översyn av rättegångsbal ken 1 Processen i fingsrätt. Vissa av förslagen delbetänkande har redan fidigare lagts till grund för lagstiftning (prop. 1983/84:78, JuU 15, rskr. 152, SFS 1984; 131-136). Till grund för ställningstagandena i den nu föreliggande propositionen ligger till större delen de återstående förslagen delbetänkande och remissbehandlingen av dem. Underlaget ut görs i övrigt av vissa i propositionen angivna skrivelser m. m. Utskottetbehandlar i detta betänkande dels propositionen och de med JuU 1986/87: 31anledning av propositionen väckta motionerna, dels också ett antal motior nersom väckts under den allmänna motionstiden och som rör frågan omjourdomstolar. Propositionens huvudsakliga innehåll Allmänt om syftet Ipropositionen föreslås en rad ändringar i (RB) och i Qortonandra lagar som i olika avseenden reglerar förfarandet vid domstolarna. Huvudsyftetmed ändringsförslagen sägs vara att det skall bli möjligt att i högre grad ännu anpassa rättegångarna till vad det enskilda målet kräver. Verksamheten vidframför allt de allmänna domstolarna skall därigenom, enligt intentionerna,kunna drivas snabbare och billigare. Utskottet lämnar här utan anspråk påfullständighet en sammanfattande redovisning för de mera betydelsefullaförslagen. Förtvistemålens del föreslås att domstolarna får större valfrihet mellan mundigoch skriftlig handläggning. Tingsrätterna föreslås t. ex. få möjlighet attavgöra även tvistiga mål utan huvudförhandling om sådan förhandling intebehövs för utredningen i ihålet och inte heller begärs av parterna.Tingsrätterna skall också kunna förelägga svaranden i ett dispositivt tvistemålatt komma in med motiverat skriftligt svaromål vid påföljd av tredskodom. Genomen serie ändringar i 42 kap. RB, som reglerar bl. a. förberedelse i tvistemål,understryks rättens skyldighet att driva en aktiv processledning. Sålundaföreslås t. ex. en uttrycklig regel (42 kap. 6 § tredje stycket) enligt vilkenrätten skall driva förberedelsen med inriktning på ett snabbt avgörande avmålet. Även i övrigt har det i kapitlet föreslagits preciseringar av rättensskyldigheter i olika hänseenden som alla syftar till att skapa förutsättningarför en bättre strukturerad process. Vissauppmjukningar av de s. k. omedelbarhets- och koncentrationsprincipernaföreslås vad gäller huvudförhandlingsmål (43 kap. RB). Bl.a. föreslås rätt atti något större utsträckning än tidigare läsa upp skriftliga inlagor elleranföranden och att fortsätta en uppskjuten huvudförhandling. Vidare föreslåsvidgade möjligheter att ta upp muntlig bevisning utom huvudförhandling i defall där det är befogat från processekonomisk synpunkt och kan ske utan faraför rättssäkerheten. Möjligheterna att åberopa s. k. skriftligavittnesberättelser föreslås något utvidgade. I förslaget har också öppnats enmöjlighet att i vissa fall på ett enkelt sätt ta in ytterligare processmaterialefter huvudförhandlingens slut. Motbakgrund av den flexiblare tvistemålshantering som generellt skall bli följden av förslagen i propositionen föreslås att lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindre värden (småmålslagen) skäll upphöra 63 Vissa särreglerför mål om mindre värden behålls dock och JuU 1986/87:31 föreslås införda i RB(1 kap. 3 a §, 10 kap. 8 a §, 18 kap. 8 a §, 49 kap. 12-15 §§, 50 kap. 10 a §och 52 kap. 9 a §, m.fl.). Dessa särregler innebär i korthet följande.Tingsrätten skall i dispositiva tvistemål bestå av bara en lagfaren domare, omvärdet av vad som yrkas uppenbart inte överstiger hälften av ett basbelopp (förnärvarande )! Vinnande part får i princip inte ersättning förombudsarvode; biträde eriligt rättshjälpslagen förordnas som regel inte. Detkrävs prövningsfillstånd för att få ett småmål prövat i sak i hovrätten. De nunämnda särreglerna föreslås bli tillämpliga även på vissa fastighetsmål som rörmindre värden [4 a §iagen (1969; 246) om domstolar i fastighetsmål].Möjligheten för en konsument att i ett småmål väcka talan mot en näringsidkarevid sitt eget hemvistforum behålls. I övrigt blir alltså RB;s allmännatvistemålsregler tillämpliga även på mål om mindre värden. Vidareföreslås upphävande av den nuvarande regeln i 50 kap. 1 § RB om vadeanmälan,dvs. skyldigheten för den som vill överklaga en tingsrätts dom i tvistemål attinom för domen anmäla vad hos tingsrätten. Därigenom kommerenligt förslaget tingsrättens domar i både brottmål och tvistemål att överklagaspå samma sätt, dvs. genom att en vadeinlaga ges in till tingsrätten inom treveckor för tingsrättens dom.