bet · GA01JuU31 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad nu sagts om vittnes skyldighet att ersätta partskostnad äge motsvarande tillämpning beträffande kostnad, som orsakats förstatsverket. 37 kap. Om förhör med part under sanningsförsäkran Gör ett vittne sig skyldigt fill sådan försummelse ellertredska som avses i 20 eller 21 § och vållas rär/e-gångskostnad därav för någonav parterna, skall rätten på yrkande av parten ålägga vittnet att i skäligomfattning ersätta kostnaden. Har även en part av rätten ålagts att ersättamotparten sådan kostnad och har parten utgett ersättningen, har han rätt att avvittnet/å ut vad vittnet ålagts att utge. Vad som sagts om vittnesskyldighet att ersätta en parts kostnad skall gälla även beträffande kostnadsom orsakats för staten. 37 kap. Om förhör med part och med målsägande som inte förtalan / tvistemål må för vinnande av bevis förhör undersanningsförsäkran äga rum med ena parten eller med båda. Part må påkalla förhör undersanningsförsäkran såväl med sig själv som med motparten. Den som enligt 36 kap. 13 § förstastycket icke må avlägga vittnesed må ej höras under sanningsförsäkran. Vid förhör i bevissyfte med part eller med målsägande sominte för talan skall 36 kap. 17§ tillämpas. Om rätten inte beslutar annat,skall dock förhör med den som är tillta-lad.i brottmål inledas av rätten ochledningen av förhöret därefter övergå till åklagaren. / tvistemål får förhör i bevissyftemed part äga rum under sanningsförsäkran. Förhöret bör därvid begränsas tillsådana omständigheter som är av särskild betydelse i målet. Innan förhör enligt första stycket hålls, skall partenavge denna försäkran: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete,att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, tillägga ellerförändra." Innan part avgiver sin berättelse, skall han avlägga dennaförsäkran: "Jag N.N. lovar och försäkrar på heder och samvete,att jag skall säga hela sanningen och intet förtiga, tillägga ellerförändra." Sedan part avlagt försäkran, erinre rätten honom om viktendärav. Vid förhör enligt detta kapitel skall i övrigt 36 kap. 9§andra stycket, 10 § första stycket, 13 § första stycket, 16 § samt 18 och 19 §§tillämpas. Vid förhör under sanningsförsäkran skall, förutom delagrum som anges i första stycket, 36 kap. 5 och 6§§, 8§ andra stycket samt 14och 15 §§ tillämpas. I brottmål skall, förutom de lagrum som anges i förstastycket, 36 kap. 24 och 25§§ tillämpas ifråga om ersättning till målsägande,som kallats till förhör i anledning av åklagarens talan. Detta skall gälla ävennär någon annan part än en målsägande eller en tilltalad kallats till sådantförhör. Vid tillämpning av de lagrum som anges i första-tredjestyckena skall vad som sägs om vittne gälla part eller målsägande som inte förtalan och vad som sägs om ed gälla sanningsförsäkran. 38 kap, 6§ Möter synnerligt hinder mot upptagande av bevis genom skriftlig handling vid huvudförhandlingen, må enligt rättens beslut beviset upptagas utom huvudförhandling- Bevisupptagning genom skriftlig handling får äga rum utomhuvudförhandling, 1. om handlingen inte kan före tes vid huvudförhandlingen eller 2. om företeende vid huvudför handlingen skulle medföra kostna der eller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av att bevisupptagningen sker vid huvudförhandlingen. Om det är av synnerlig vikt förutredningen, får även annan handläggning äga rum i anslutning tillbevisupptagning enligt första stycket. År med hänsyn till föremålets be- Syn får äga rum utom huvudför- skaffenheteller av annan anledning handling, avsynnerlig vikt, att syn hålles före 1. om syn inte kan hållas vid hu- huvudförhandlingen,eller kan syn vudförhandlingen eller eljestej lämpligen hållas vid huvudförhandlingen, må den enligt rättens beslut ägarum utom huvudförhandlingen. 2. om syn vid huvudförhandlingen skulle medföra kostnadereller olägenheter som inte står i rimligt förhållande till betydelsen av attden hålls vid huvudförhandlingen: Om det är av synnerlig vikt för utredningen, får ävenannan handläggning äga rum i anslutning till syn enligt första stycket. Vad som sägs i 36 kap. 9 § andra stycket samt 15,. 18 och 19 §§ om vittne skall tillämpas också ifråga om sakkunnig. Vad i 36 kap. 7§ första stycket, 9 § andra stycket samt15, 18 och 19 §§ är stadgat om vittne skall äga motsvarande tillämpning beträffandesakkunnig. Gör sakkunnig sig skyldig till försummelse eller tredska,som avses i 12, 13 eller 14 §, och vållas därav rättegångskostnad för part, ägerätten, även om yrkande därom ej framställts, förplikta den sakkunnige att iden omfattning, som finnes skälig, ersätta kostnaden. Har även part av rättenförpliktats att ersätta motparten sådan kostnad och har parten utgivitersättningen, äge han av den sakkunnige utbekomma vad denne förpliktats utgiva. Vad nu stadgats om sakkunnigs skyldighet att ersäna partskostnad äge motsvarande tillämpning beträffande kostnad, som orsakats förstatsverket. Gör en sakkunnig sig skyldig till sådan försummelse ellertredska som avses i. 12 eller 14 § eller uteblir en sakkunnig, som kallatstill förhör, och vållas rättegångskostnad därav för någon av parterna, skallrätten på yrkande av parten ålägga den sakkunnige att i skälig omfattningersätta kostnaden. Har även en part av rätten ålagts att ersätta motpartensådan kostnad och har parten utgett ersättningen, har häri rätt att av densakkunnige få ut vad denne ålagts att utge. Vad som sagts om sakkunnigs skyldighet att ersättaparts kostnad skäll gälla även beträffande kostnad som orsakats för staten. 42 kap.Om stämning och förberedelse och om avgörande av mål utan huvudförhandling Vill någon erhålla stämning å annan, skall han hos rättengöra skriftlig ansökan därom. Den som vill inleda en rättegång mot någon skall hosrätten skriftligen ansöka öm stämning. Utfärdas stämning, skall förberedelse i målet äga rum. / stämningsansökan skall käranden uppgiva: 1. deomständigheter, vara han grundar sin talan, uppställda efter sitt sammanhangoch, när så lämpr ligen kan ske, i särskilda, med nummer.försedda punkter; 2. detyrkande käranden framställer; 3. de skriftligabevis käranden åberopar; samt 4. deomständigheter, som betinga rättens behörighet, om ej denna framgår av vadeljest an-föres. Ansökan skall vara egenhändigtundertecknad av käranden eller hans ombud. Vid ansökan bör käranden i huvudskrift eller styrktavskrift foga de skriffiiga bevis, som innehavas av honom. En ansökari öm stämning skall innehålla 1. ettbestämt yrkande, 2. enutförlig redogörelse, för de omständigheter som åberopas till grund föryrkandet, 3. uppgift om debevis som åbe--ropas och vad som skall styrkas med varje bevis samt 4. uppgiftom sådana omständigheter som gör rätten behörig, om inte behörighetenfrarrigår av vad som anförs i övrigt. Har käranden några önskemål om hur målet skall handläggas,bör han ange dessa i ansökningen. Ansökningen skall vara egenhändigt undertecknad avkäranden eller hans ombud. De skriftliga bevis som åberopas bör ges in tillsammansmed ansökningen. Under förberedelsen skall målet så beredas, att det vid huvudför handlingen kan slutföras i ett sam manhang. . . Vid förberedelsen skall svarandengenast avgiva svaromål, innehållande: Förberedelsen har till syfte att klarlägga 1. parternas yrkanden och invändningarsamt de omständigheter som parterna åberopar till grund för sin talan, 2. i vadmån parterna är oense om åberopade sakförhållanden, 3. vilkabevis som skall förebringas och vad som skall styrkas med varje bevis, 4. omytterligare utredning eller andra åtgärder behövs före målets avgörande och 5. om detfinns förutsättningar för förlikning. Rätten skall driva förberedelsen med inriktning på ettsnabbt avgörande av målet. Så snart det lämpligen kan ske bör rätten höra parternaangående målets handläggning. Vid förberedelsen skall svarandengenast avge svaromål. / detta skall anges 1. de invändningar om rätte gångshinder, som svaranden vill göra; 2. bestämt medgivande eller be stridande av kärandens yrkande; 3. om kärandensyrkande be-strides, grunden härför med yttrande rörande de omständigheter,vara käranden grundat sin talan, och angivande av de omständigheter svarandenvill anföra; samt 4. uppgift å deskriftliga bevis svaranden åberopar. Svaranden bör genast i huvudskrifteller styrkt avskrift ingiva de skriftliga bevis, som innehavas av honörn. 1. de invändningar om rätte gångshinder som svaranden vill göra, 2. i vad mån kärandens yrkande medges eller bestrids, 3. om kärandens yrkande be strids, grunden för detta med ytt rande rörande de omständigheter, som käranden grundar sin talan på, och med angivande av de omstän digheter som svaranden vill anföra samt 4. uppgift om de bevis som sva randen åberopar och om vad som skall styrkas med varje bevis. Deskriffiiga bevis som åberopas bör ges in som svaromålet avges. Under förberedelsen skola parterna var för sig angiva deytterligare omständigheter de vilja anföra samt yttra sig över vad motpartenanfört. De skola ock, i den mån det icke tidigare skett, uppgiva de bevis devilja åberopa och vad de vilja styrka med varje särskilt bevis. Skriftligtbevis, som ej redan företetts, skall genast framläggas. Part vare skyldig attpå framställning av motparten uppgiva, vilka andra skriftliga bevis haninnehar. Rätten skall verka för att parterna vid förberedelseriangiva allt som de vilja åberopa i målet samt genom frågor eller erinringarsöka avhjälpa otydlighet eller ofullstän-dtghet i parternas framställningar. Rätten äge förordna, att skildafrågor eller delar av målet skola vid förberedelsen behandlas var för sig. Under förberedelsen skall parterna var för sig ange deytterligare omständigheter som de vill anföra samt yttra sig över vad motpartenanfört. De skall också, i den mån det inte skett tidigare, uppge de bevis somde vill åberopa och vad de vill styrka med varje bevis. Skriftliga bevis som/n/e redan företetts skall genast framläggas. Parterna är skyldiga att påframställning av motparten uppge, vilka andra skriftliga bevis de innehar. Rätten skall, allt efter målets beskaffenhet, vid förberedelsenverka för att tvistefrågorna blir klarlagda och att parterna anger allt som devill åberopa i målet. Rätten skall genom frågor och påpekanden försökaavhjälpa otydligheter och ofullständigheter i parternas framställningar. Rätten får bestämma att olika frågor eller delar av måletskall behandlas var för sig vid förberedelsen. Förberedelsen skall vara muntlig. Rätten må dock förordnaom Förberedelsen sker vid sammanträde eller genom skriftväxlingeller Senaste lydelse 1971:218. skriftligförberedelse, om parts inställelse skulle medföra oskälig kostnad ellersynnerlig olägenhet eller skriftlig förberedelse med hänsyn till måletsbeskaffenhet eljest finnes lämpligare. Om det är lämpligt, får olika former av förberedelse förenas. Svaromål enligt 7§ skall avges skriftligen, om det intemed hänsyn till målets beskaffenhet är lämpligare att svaromålet avges vid ettsammanträde. När ett skriftligt svaromål har kommit in till rätten,skall sammanträde hållas , om det inte med hänsyn tillmålets beskaffenhet är lämpligare med fortsatt skriftväxling. Om sammanträde hålls, skall förberedelsen om möjligtavslutas vid detta. Om så inte kan ske, skall förberedelsen fortsätta genomskriftväxling eller vid ett nytt sammanträde. Vid muntlig förberedelse skall första inställelse utsättasatt äga rum, så snart ske kan. Till denna skola parterna kallas, käranden genomsärskild kallelse och svaranden i stämningen. År saken sådan, att förlikning därom är tillåten, skallpart föreläggas att komma tillstädes vid påföljd atl tredskodom eljest må meddelasmot honom. Skall part infinna sig personligen, förelägge rätten tillika vite. År saken ej sådan, som sägs i andra stycket, skallkäranden föreläggas att komma tillstädes vid påföljd att hans talan i måleteljest förfaller. Skall han infinna sig personligen, förelägge rätten tillikavite. Svaranden skall föreläggas vite. Sammanträde får hållas per telefon, om det är lämpligtmed hänsyn till sammanträdets ändamål och övriga omständigheter eller om ettsammanträde inför rätten skulle medföra kostnader eller olägenheter som intestår i rimligt förhållande till betydelsen av att sammanträde hålls införrätten. Ifråga om sammanträden som hålls per telefon gäller inte reglerna idenna balk om kallelser och förelägganden och om påföljder för utevaro. Part äge ej vid muntlig förberedelse ingiva eller uppläsaskriftlig inlaga eller annat skriftligt anförande. Stämningsansökan eller annanframställning, som enligt denna balk må ske skriftligen, må dock uppläsas; vidförsta inställelsen äge svaranden som svaromål åbe- I mål där förlikning om saken ärtillåten får svaranden föreläggas att skriftligen avge svaromål enligt 7§ vidpåföljd att tredskodom annars kan komma att meddelas mot honom. JuU1986/87: 31 ropa av honom ingiven skrift. Finnes vad i skriftenanföres icke utgöra fullständigt svaromål, skall rätten genom frågor tillsvaranden söka avhjälpa bristen. Vid första inställelsen skall förberedelsen om möjligtavslutas. Kan det ej ske, skall målet utsättas till fortsatt förhandling å tid,som bestämmes av rätten. Ej må målet uppskjutas längre, än som oundgängligenpåkallas. Till fortsatt förhandling skolaparterna kallas eller genom särskild kallelse. Om föreläggande förpart gälle vad i 10 § andra och tredje styckena sägs; finnes ena partensnärvaro ej erforderlig, må dock kallelse å honom ske utan sådant föreläggande. Rätten äge förordna, att förberedelsen skall fortsättasgenom skriftväxling. I mål där förlikning om saken är tillåten skall parternaföreläggas att inställa sig till ett sammanträde vid påföljd att tredskodomannars kan komma att meddelas mot den som uteblir. Parter som skall infinnasig personligen skall också föreläggas vite. I mål där förlikning om saken inte är tillåten skallkäranden föreläggas att inställa sig till ett sammanträde vid påföljd atthans talan i målet annars förfaller. Skall han infinna sig personligen, skall rättenockså förelägga vite. Svaranden skall föreläggas vite. Avser sammanträdet endast behandling av rättegångsfrågor,skall parterna i stället för förelägganden enligt första och andra styckenaföreläggas vite. För behandling av rättegångsfråga eller del av saken, sommå avgöras särskilt, äge rätten utsätta särskilt sammanträde. Om sådantsammanträde äge vad i 10 och 12 §§ är stadgat motsvarande tillämpning; avsersammanträdet behandling av rättegångsfråga, skall dock i stället för föreläggande,som där sägs, part föreläggas vite. Vid sammanträde får parterna ge in eller läsa uppskriftliga inlagor eller.andra skriftliga anföranden endast om rätten finneratt det skulle underlätta förståelsen av ett anförande eller i övrigt vara tillfördel för handläggningen. Vid skriftlig förberedelse skall svaranden i stämningenföreläggas att till rätten inkomma med skriftligt svaromål. Har svaromål inkommit,skall det med därvid fogade handlingar delgivas käranden. Finnes ytterligareskriftväxling erforderlig, äge rätten förordna därom. Om det är till fördel för utredningen i målet, bör rättenföre sammanträde eller fortsatt skriftväxling tillställa parterna enförteckning över de frågor som bör tas upp under den fortsatta handläggningen. Underlåter svaranden att inkomma med svaromål, skallrätten genast kalla parterna till första inställelse. Åven eljest må rättenförordna, att förberedelsen skall fortsättas genom muntlig förhandling. Parterna skall före ett sammanträde sätta sig in i sakenpå sådant sätt att något ytterligare sammanträde för förberedelse om möjligtinte behövs. Rätten age meddela närmare bestämmelser om skriftväxlingmellan parterna och därvid även föreskriva, i vilket avseende part skall yttrasig. År saken sådan att förlikning därom är tillåten, får enpart föreläggas att slutligt bestämma sin talan och uppge de bevis han åberopar,om det är påkallat med hänsyn till hur parten utfört sin talan tidigare undermålets handläggning. Efter det att tiden för sådant yttrande har gått ut, fårparten inte åberopa någon ny omständighet eller något nytt bevis, om han integör sannolikt att han har haft giltig ursäkt för sin underlåtenhet att åberopaomständigheten eller beviset tidigare. Under förberedelsen må beslut meddelas i fråga om målsavvisande. År det till fördel för handläggningen av målet, börrätten innan förberedelsen avslutas göra en skriftlig sammanfattning av parternasståndpunkter, så som de uppfattas av rätten. Parterna skall beredas tillfälleatt yttra sig över sammanfattningen. Är saken sådan, att förlikning därom är tillåten, börrätten, om det finnes lämpligt, under förberedelsen söka förlika parterna.Finnes särskild medling böra ske, må parterna föreläggas att inställa sig tillförlikningssammanträde inför medlare, som förordnas av rätten. Ar saken sådan att föriikning därom är tillåten, skallrätten, ( den mån det är lämpligt med hänsyn till målets beskaffenhet ochövriga omständigheter, verka för att parterna förliks. Om det med hänsyn till målets beskaffenhet är lämpligareatt särskild medling äger rum, kan rätten förelägga parterna att inställa sigtill förlikningssammanträde inför medlare som förordnas av rätten. Under förberedelsen må meddelas tredskodom så ock, omsaken är sådan, att förlikning därom är tillåten, dom i anledning av talan om Ett mål avgörs efter huvudförhandling. Utari sådanförhandling får rätten dock I.avgöra ett mål på annat sätt anspråk,som medgivits eller efter-givits. Förlikning må ock stadfästas av rätten. 2. meddelatredskodom, 3. meddeladom i anledning av talan som medgivits eller eftergivit s, 4. stadfästaförlikning och 5. även iannat fall meddela dom, om huvudförhandling inte behövs med hänsyn tillutredningen i målet och inte heller begärs av någon av parterna. Innan ett mål avgörs med stöd av första stycket 5, skallparterna, om de inte kan anses redan ha slutfört sin talan, beredas tillfälletill detta. Innan ett mål avgörs genom tredskodom enligt 44 kap. 7 a§,gäller vad som sägs i andra stycket ifråga om käranden. 20 { Så snart förberedelsen avslutats, bestämme rätten,sedan tillfälle om möjligt givits parterna att uttala sig, tid förhuvudförhandlingen. För behandling av rättegångsfråga eller del av saken, sommå avgöras särskilt, må huvudförhandling utsättas, ehuru förberedelsen av måleti övrigt ej avslutats. Huvudförhandlingen må, om hinderdäremot icke möter enligt 43 kap. 2 § och tillika parterna samrycka därtill,hållas i förenklad form. Sådan huvudförhandling må äga rum i sambandmed förberedelsen eller, under förutsättning att samma domare sitter i rätten,från den dag då den munfiiga förberedelsen avslutades.Oavsett om parterna samtycka, må huvudförhandling i förenklad form hållas iomedelbart samband med förberedelsen, om saken finnes uppenbar. Så snart förberedelsen avslutatsskall rätten, om målet inte avgjorts enligt 18 §, bestämma tid för huvudförhandling,om möjligt efter samråd med parterna. Huvudförhandling för handläggning avrättegångsfråga eller del av saken, som kan avgöras särskilt, får hållas ävenom förberedelsen av målet i övrigt inte har avslutats. Huvudförhandlingen får med parternas samtycke hållas iförenklad form, om det är möjligt med hänsyn till reglerna i 43 kap. 2§. Sådanhuvudförhandling kan äga rum i samband med förberedelsen eller,under förutsättning att samma domare sitter i rätten, frånden dag då den munfiiga förberedelsen avslutades. Oavsett parternaj samtyckefår huvudförhandling i förenklad form hållas i samband medförberedelsen, om saken är uppenbar. Om muntlig förberedelse hålls pertelefon, får även huvudförhandling i förenklad form hållas per telefon iomedelbart samband medför-beredeisen. "Senaste lydelse 1969: 244. Vid huvudförhandling i förenklad form skall vad somförekommit under det sammanträde då den muntliga förberedelsen avslutadesanses hava förekommit även vid huvudförhandlingen utan att det behöverupprepas vid denna. Till huvudförhandlingen skolaparterna kallas eller genom särskild kallelse. Om föreläggande förpart gälle vad i 10 § andra och tredje styckena samt 13 § sägs. Om kallande av vittne och sakkunnig gälle vad i 36 och 40kap. Vid huvudförhandling i förenklad form skall vad som ägtrum under det sammanträde då den muntliga förberedelsen avslutades anses ha ägtrum även vid huvudförhandlingen utan att det behöver upprepas vid denna. I fråga om kallelse till huvudförhandlinggäller 12 §. Möter mot huvudförhandling hinder, som avses i 2§, målikväl förhandlingen påbörjas, om det kan antagas, att denna enligt 11 § andrastycket kan vid senare rättegångstillfälle fortsättas utan ny huvudförhandling,och tillika uppdelning av förhandlingen finnes kunna ske utan olägenhet förutredningen. Inställes huvudförhandlingen, må rätten dock höra part,vittne eller sakkunnig, som kommit tillstädes, om det kan antagas, att hanicke utan oskälig kostnad eller synnerlig olägenhet kan infinna sig vid senarerättegångstillfälle. Är för utredningen av synnerlig vikt, att ävenannat bevis upptages eller annan handläggning äger rum, må det ske. Om bevis,som sålunda upptages, gälle i tilllämpliga delar vad om bevis, som upptagesutom huvudförhandlingen, är stadgat. Föreligger det sådant hinder mot huvudförhandling somavses i 2§, får förhandlingen ändå påbörjas, om det kan antas att den enligt 11§ andra stycket kan fortsätta senare utan att ny huvudförhandling behöverhållas och en uppdelning av förhandlingen inte är olämplig med hänsyn tillmålets beskaffenhet. Inställs huvudförhandlingen, får rätten ändå ta uppmuntlig bevisning, om det är tillåtet enligt reglerna om förhör utomhuvudförhandling och den som skall höras finns tillgänglig. Om det är av synnerlig vikt förutredningen,/År även annan handläggning äga rum / anslutning tillbevisupptagning enligt andra stycket. Ändringeninnebär bl.a. att andra stycket upphävs. Om bevisning upptas med stöd avandra eller tredje stycket, gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs ombevis som upptas utom huvudförhandlingen. Rätten skall vaka över att vid handläggningen ordning ochreda iakttagas, samt äge förordna, att skilda frågor eller delar av målet skolabehandlas var för sig. Rätten har ock att tillse såväl att målet bliruttömmande behandlat som att däri ej indrages något, som ej är av betydelse.Genom frågor och erinringar skall rätten söka avhjälpa otydlighet ellerofullständighet i gjorda uttalanden. Rätten skall se till att ordning och reda iakttas vidhandläggningen. Rätten kan bestämma att olika frågor eller delar av måletskall behandlas var för sig eller att i övrigt avvikelser skall göras från denordning som föreskrivs i79§§. Rätten skall också se till att målet blir utrett efter vaddess beskaffenhet kräver och att inget onödigt dras in i målet. Genom frågoroch påpekanden skall ränen/ö/-jöÄ:a avhjälpa otydligheter och ofullständigheteri de uttalanden som görs. Förhandlingen skall vara muntlig. Part äge ej ingivaeller uppläsa skriftlig inlaga eller annat skriftligt anförande; yrkande mådock uppläsas ur skrift. Förhandlingen skall vara munt-, lig. Parterna får ge ineller läsa upp skriftliga inlagor eller andra skriftliga anföranden endast omrätten finner att det skulle underlätta förståelsen av ett anförande eller iövrigt vara till fördel för handläggningen. Sedanparterna utvecklat sin talan, skall bevisningen förebringas. Skall part höras under sanningsförsäkran, bör förhöret,om ej särskilda skäl föranleda annat, äga rum, innan vittnesbevis upptagesrörande den omständighet, varom parten skall höras. Skall en part höras i bevissyfte; bör förhöret äga ruminnan vittnes-bevisnirig tas upp rörande den omständighet/ör/iörer gö/Zer. Rätten får förordna att skriftligabevis skall anses upptagna vid huvudförhandlingen utan att de läses upp viddenna. Detta får ske endast om parterna medger det, rättens ledamöter tagitdel av bevisen och det inte är olämpligt med hänsyn till omständigheterna. Bevisning får vid huvudförhandling tas upp per telefon,om det är lämpligt med hänsyn till bevisningens art och övriga omständigheter