bet · GA01UU18 · 1986-12-31 00:00:00 — Motionärerna understryker att svenskt medlemskap i saknar aktualitet menatt självfallet bör inta en öppen attityd till samarbete på olikaområden. Det nordiska samarbetets betydelse som grund även för detvästeuropeiska samarbetet understryks. Även i motion U513 förespråkas närmare förbindelser medEG, särskilt med utgångspunkt i de hinder som motionärerna befarar skall uppståi förbindelserna mellan och . Utskottetvill med anledning av dessa motioner anföra följande. och övriga EFTA-länder har ett uppenbart intresseav att även fortsättningsvis aktivt delta i den europeiskaintegrationsprocessen. Innehållet i och omfattningen av förbindelsermed EG begränsas självfallet inte till vårt frihandelsavtal. Under de somgått sedan det undertecknades har ett nära samarbete kunna inledas på områdeefter område. En närmare beskrivning härav har lämnats i det föregående.Samarbetet har kunnat utvidgas utan att frihandelsavtalet har ändrats och utanatt de principer som ligger till grund för våra relationer med Gemenskaperna UU 1986/87:18 Det ligger i intresse att även delta i det arbetesom nu pågår inom EG med att avskaffa återstående handelshinder och genomföraen fri varumarknad, öm EFTA-länderna lämnas utanför detta är det risk för attnya handelshinder skapas i . Inom bedrivs nu ett omfattandeutredningsarbete som syftar till att utröna på vilket sätt kommer attberöras av . Parallellt härmed håller fortlöpandekontakt med berörda EG-organ. Utskottet anser att detta arbete är av störstavikt. Som icke-medlemsländer kan och de övrigaEFTA-staterna inte räkna med att på lika villkor delta i EG:sintegrationsprocess. Betydelsen härav skall emellertid inte överdrivas. Detfinns anledning att förmoda att även , i Luxemburgdeklarationens anda,har intresse av att inte försvåra en fri handel mellan EG och EFTA. Det finnsockså anledning att anta att de säkerhetsbestämn"ielser och produktregleri övrigt som kommer att tillämpa i flertalet fall kommer att visasig godtagbara även för EFTA-länderna. I de fall inte anser sig kunnaacceptera EG-normer, föreligger det självfallet inte heller någon skyldighetatt rätta sig efter dem. Befogenheten att fatta beslut kommer i sista handoinskränkt att ligga kvar hos svenska myndigheter. Där sä är möjligt bör sträva efter att fäinflytande över utformningen av säkerhetsbestämmelserna och andra regler somskall gälla för handeln inom EG-området. Detta sker redan på mänga områden.Utsikterna förbättras givetvis om håller nära kontakt ined berördaorgan och institutioner i och på detta sätt kan komma in på ett tidigtstadium i beslutsprocessen. Vårt deltagande i de europeiskastandardiseringsorganen och är exempel härpå. Utskottet utesluterinte heller att den delvis nya syn som gör sig gällande i EG på utformningen avproduktbestämmelser kan komma att underlätta samarbetet mellan EG och EFTA idetta hänseende. Som regel bör det ge EFTA-länderna ökad styrka om de kanuppträda gemensamt i sina förhandlingar med EG om avskaffande av tekniskahandelshinder och om övriga samarbetsområden. Det bör också finnas fall då ettökat nordiskt samarbete bör ge stort utbyte. Den grundliga kartläggning avhandelshindren i som avslutas bör kunna utgöra ett värdefulltunderlag i detta sammanhang. Utskottet utgår från att regeringen successivt redovisarframstegen i samarbetet mellan , övriga EFTA-länder och EG. Det äremellertid ännu för tidigt att göra någon samlad bedömning av vadLuxemburgdeklarationens allmänt hållna riktlinjer i praktiken kommer att ledatill. Det är också för tidigt att nu ange vilken inriktning vårt samarbete medEG i vad gäller avskaffande av tekniska handelshinder kommer att få. Först närberörda myndigheters nu pågående genomgång av varje varuområde är klar, kan ennärmare bedömning göras. möjligheter till inflytande över besluten i EG:sinstitutioner avgörs i sista hand av vår anslutningsform. Endast medlemsländer kan ha säte i EG:s beslutsfattande organ. Under förhandlingarna med EG om anslutningsform gjordes bedömningen att medlemskap inte var 10 möjligtför svenskt vidkommande. Utskottet är av uppfattningen att denna UU1986/87:18 bedömning gäller även . Utskottet anser att denna ståndpunkt på intetsätt utesluter ett allt närmare samarbete med EG på ett flertal områden och attnya överenskommelser och avtal kommer att ingås, vid sidan av frihandelsavtalet.Ett svenskt deltagande i arbetet på att avskaffa tekniska handelshinder ochsamarbete på de andra områden som förklarat sig intresserat av ärenligt utskottets mening fullt möjligt utan någon förändring av våranslutningsform. Detta är för övrigt den väg följt under de år som gåttsedan frihandelsavtalet ingicks. Utskottet ställer sig tveksamt till tanken pä entullunion, som aktualiseras i motion U509 (m) och som även omnämns i motionU532 (fp). Tullunionen var.ett svenskt förhandlingsönskemål eftersomden ansågs innebära praktiska fördelar. Sedan nu ursprungsregelsystemettillämpats på ett i huvudsak smidigt sätt under har de praktiskaolägenheterna av det minskat. En avgörande invändning är också att en tullunionskulle kräva en omförhandling av vårt frihandelsavtal, vilket för närvarandeinte förefaller vara en framkomlig väg. Därtill kommer att en tullunion kräverdeltagande i EG:s handelspolitik. Utskottet får med anledning av vad som anförs om bl, a.förhållandet till i motion U513 framhålla att EFTA-frihandeln mellanSverige och i allt väsentligt kunde bibehållas när valde attlämna EFTA och ingå som medlem i EG. I den takt, kvarstående handelshinderbegränsas och samarbetet mellan och EG utvecklas kommer dettasjälvfallet att gälla även i vårt förhållande till . Med vad som ovan anförts om formerna för Sverigessamarbete med EG får utskottet anse yrkandena 2 och 7 i motion U509 (m),yrkande 4 i motion U543 (c) och motion U532 (fp) besvarade. Yrkande 5 i motion.U509 (m) om en tullunion och motionU513 om förbindelserna särskilt med avstyrks. I motion U509 föreslås att regeringen ges till känna vadsom anförs i motionen om en gemensam europeisk arbetsmarknad. I motionensmotivering hänvisas till den framgångsrika nordiska arbetsmarknaden.Motionärerna anser att det är viktigt att kvalificerade svenskar kantjänstgöra utomlands och att utländsk personal kan arbeta i . Examinaoch yrkeslegitimationer bör få vidgad giltighet. På bör vi strävaefter att svenska medborgare får samma rättigheter och skyldigheter i EG somgäller för medborgare från EG. Utskottet har självfallet inga erinringar mot att detunderlättas för personal i näringslivet och experter av olika slag att fullgörauppdrag i EG och vice versa. Ett av syftena med den fria inre marknaden är attunderlätta för befattningshavare av olika slag. Utskottet utgår från attregeringen i sin översyn av förbindelser med EG även beaktar dennafråga. Diskussioner avseende .jämförbarhet av examina och ökad rörlighet förstudenter planeras redan. Därifrånär emellertid steget långt till en gemensam arbetsmarknad för , Sverigeoch EG, vilket inte torde vara en realistisk tanke. Yrkande 6 i motionen avstyrks med hänvisning därtill. I samma motions yrkande 3 föreslås att de politiskakontakterna med EG UU 1986/87:18 stärks genom regelbundna kontakter påministernivå med Kommissionen och väl fungerande relationer till berördaministrar i regeringar. Som framgår av bakgrundsredovisningen har Sverigesregering redan nära och regelbundna kontakter pä ministernivå med Kommissionen.Samtal om EG-frågor är också ett stående inslag i regeringens kontakter medberörda ministrar i de västeuropeiska länderna. Utskottet utgår från att dennanära kontaktverksamhet kommer att fortsätta. Något särskilt riksdagsuttalandemed anledning av detta yrkande förefaller inte erforderligt, varför detavstyrks. I yrkande 4 föreslås i samma syfte närmare kontakter medEG-parlamentet genom parlamentariskt utbyte pä talmansnivå, genom samarbetemellan utskott och EG-parlamentet och genom att ge svenskaparlamentariker möjlighet att vistas vid EG-parlamentet. Utskottet konstaterar i anledning av detta yrkande attSverige redan har ett besöksutbyte på talmansnivå med EG-parlamentet och attsärskilt sammansatta svenska parlamentariska delegationer vid ett partillfällen haft överläggningar med kolleger i EG-parlamentet, såväl i Stockholmsom i och . Även EFTA-delegation har genomEFTA-ländernas parlamentarikerkommitté kontakt med EG-parlamentet. En särskilddelegation representerar i . Därtill kommer att riksdagensutskott och enskilda ledamöter har möjlighet att inom ramen för sinastudieresor besöka EG:s institutioner. Ett besöks- och inforn"iationsutbyte av detta slag ärenligt utskottets mening värdefullt. Utskottet anser emellertid att riksdagenskontakter med EG :s parlament och övriga institutioner i första hand börbedrivas som ett led' i det ordinarie riksdagsarbetet och genom de organ sominrättats för ändamålet. Beredningen inom av ärenden som har att göramed förhållande till EG åvilar således utskotten, i första handutrikes-och näringsutskotten. Utskottet finner det värdefullt att företrädareför de utskott och övriga riksdagsorgan som särskilt har att befatta sig medEG-frågor vid behov avlägger besök vid EG-parlamentet för att närmare studeradess arbete och behandling av för relevanta frågor men anser inte attdet finns anledning att, såsom föreslås i motionen, etablera ett system medpermanenta observatörer i EG-parlamentet. Yrkande 4i motion U509 avstyrks därför. Av liknande skäl ställer sig utskottet också tveksamt tillförslaget i motion U543 att inrätta en parlamentariskt sammansatt delegation som skall delta i beredningen av principiellt viktiga frågor i det västeuropeiska samarbetet eller att utvidga den befintliga EFTA-delegationens mandat. Enligt utskot tets mening är det , utskott och regeringen som i konstitutionell ordning har att bereda och fatta beslut om frågor som rör deltagande i det västeuropeiska integrationsarbetet. Det kan också förutsättas att de viktiga beslut som motionärerna torde åsyfta föregås av samråd i utrikesnämnden. Utskottet anser inte att det just i denna fråga finns behov av att inrätta nya former för beredning och samråd. Yrkande 5 i motion U543 avstyrks med hänvisning härtill. Imotion U525om vissa fiskefrågor föreslås att dets. k.anpassningsavtalet, UU 1986/87:18 som ingicks då blev medlem av EG,upphävs och att i stället söker utverka ömsesidig tullfrihet för handelmed fisk med EG. I motionens motiveringar heter det att EG inte hållit sin delav anpassningsavtalet och att detta avtal, även om det hade hållits, inteskulle ha varit någon lösning på problemet med EG:s fisktullar. En redogörelse för uppgörelser med EG påfiskeområdet lämnas i bakgrundsavsnittet till detta betänkande. Fråganredovisas därtill i betänkande UU 1985/86:26, avgivet med anledning avregeringens proposition 1985/86:153 beträffande det ovannämndaanpassningsavtalet. 1 det betänkandet avstyrktes en likartad motion medhänvisning till att det inte torde finnas förutsättningar för att uppnåfullständig tullfrihet med EG på fiskeområdet så länge frihandelsavtalet inteomfattar jordbruksvaror. Utskottet gör samma bedömning . överenskommelsemed EG av får ses som en uppgörelse som balanseras av olika medgivandenpå ömse sidor, varav koncessioner på fiskeområdet är en komponent. k. anpassningsöverenskommelsen av var som den då utformades snarastatt betrakta som en förbättring från den svenska fiskerinäringens synpunkt iförhållande till överenskommelsen . Som framgår av utrikeshandelsministerns svar i eninterpellationsdebatt i har regeringen medEG-kommissionen diskuterat uppkomna tillämpningsproblem och även åstadkommiträttelse. Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvis är bereddatt med EG diskutera eventuella brister i tillämpningen. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion U525. 1, beträffandeSveriges framtida samarbete med EG attriksdagen förklarar yrkandena 2 och 7 i motion 1986/87:U509 och motion1986/87:U532 besvarade med vad utskottet anfört, 2, beträffandetullunion m./n. 1 (m) att avslåryrkande 5 i motion 1986/87:U509, 3, beträffanderikdinjer för västeuropeiskt samarbete m. m. attriksdagen förklarar yrkande 4 i motion 1986/87: U543 besvarat med vad utskottetanfört, 4.beträffande fördjupat samarbete med EG m. res, 1 (m) attriksdagen avslår motion 1986/87:U513, 5, beträffandege/ne/isam arbetsmarknad res, 2 (m) att avslåryrkande 6 i motion 1986/87:U509, 6, beträffandepolitiska kontakter med EG attriksdagen avslår yrkande 3 i motion 1986/87:U509, 7, beträffande/lär/nare kontakter t/ied EG-parlamentet res, 3 (m) att avslår yrkande 4 i motion1986/87:U509, 8, beträffandedelegallon för västeuropeiskt samarbete res, 4 (c) att avslår yrkande 5 i motion1986/87:U543, 9,beträffande handelsvillkor för fisk UU 1986/87:18 attriksdagen avslår motion 1986/87:U525, (s), (c), StureEricson (s), Axel (), (), (),(), (), (), NilsT (), (), (). (fp),() och (vpk). 1, Svensktullunion med EG , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 11 sombörjar med "Utskottet ställer" och slutar med "Danmarkavstyrks." bort ha följande lydelse: Frågan om möjligheterna till en tullunion aktualiseras imotion U509 (m) och omnämns även i motion U532 (fp). Tullunion var ett svensktförhandlingsönskemål eftersom den ansågs innebära praktiska fördelar.Visserligen har ursprungsregelsystemet, som gäller, tillämpats på ett ihuvudsak smidigt sätt. Men i takt med att de inre gränserna inom EG försvinnersom handelshinder kommer olägenheterna av handel över EG:s gränser attförstärkas. Det finns därför anledning att pröva frågan om en mer eller mindreomfattande tullunion mellan EG och EFTA-länder, Därmed bifaller utskottet förslaget i yrkande 5 i motionU509 (m). Yrkandena 2 och 7 i samma motion, liksom motionerna U513 (m), U532(fp) och U543 (c) får anses besvarade med det anförda, dels att utskottets hemställan i momenten 2 och 4 bort haföljande lydelse: 2. beträffande tullunion m. att förklararyrkande 5 i motion 1986/87:U509 besvarat med vad utskottet anfört, 4.beträffande fördjupat samarbete med EG m. /n. ' attriksdagen förklarar motion 1986/87:U513 besvarad med vad utskottet anfört, 2, Gemensam arbetsmarknad , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 11 sombörjar med "Därifrån är" och slutar med "hänvisning därtill," bort ha följande lydelse: Därifrån är emellertid steget långt till mer generella regler som leder mot 14 En sådan existerar inte heller i UU1986/87:18 fullutsträckning mellan EG-lähderna. Det finns dock anledning att sträva efter attsvenska medborgare kan få samma rättigheter och skyldigheter inom ettEG-land som gäller för medborgare i andra . riksdagenmed anledning av yrkande 6 i mofionen som sin mening ge dels att utskottets hemställan imoment 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande gemensam arbets/nark/iad attriksdagen med anledning av yrkande 6 i motion 1986/87:U509 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 3, Närmare kontakter med EG-parlamentet , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med vad som framförs i motionU509 att det är väsentligt att svenska parlamentariker får möjlighet attregelbundet utbyta erfarenheter med parlamentariker. Därförbör möjligheterna till ökat samarbete och utbyte mellan ochEuroparådets utskott undersökas. Detta skulle också kunna möjliggöra enregelbunden närvaro av svenska riksdagsledamöter vid EG-parlamentets sessioner. Yrkande 4i motion U509 bifalls härmed. dels att utskottets hemställan imoment 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande närmare kontakter medEG-parlamenlei att med bifall till yrkande 4 i motion 1986/87:U509som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 4, Delegation för västeuropeiskt samarbete och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 12 sombörjar med "Av liknande" och slutar med "hänvisninghärtill," bort ha följande lydelse: Som påpekats i motion U543 (c) är ekonomiskt samarbete iVästeuropa en fråga av långsiktig natur. Det är därför viktigt att påett tidigt stadium ges möjlighet att ta del av fakta och information. Sedan1986 väljer en särskild parlamentarisk delegation som deltar i mötenmed , vilken i sin tur är rådgivandeorgan till . Den svenska EFTA-delegationen har emellertidinte mandat att delta i beredningen av principiella ställningstaganden i frågorsom rör det västeuropeiska samarbetet. Utskottet, som anser motionens påpekande väsentligt,förordar att den parlamentariska delegationens mandat vidgas. Detta bör gesregeringen till känna. dels attutskottets hemställan i moment 8 bort ha följande lydelse: UU 1986/87:18 8, beträffande delegation för västeuropeiskt samarbete attriksdagen med anledning av yrkande 5 i motion 1986/87:U543 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 1, framtida förbindelser med EG , och (alla m) anför: Även om ett medlemskap i inte äraktuellt bör alla möjligheter till fördjupat samarbete mellan och EGutnyttjas. Det är också särskilt viktigt att vi från svensk sida följer hur deandra neutrala ländernas förbindelser med EG utvecklas, (c), (), AnitaBråkenhielm (m), () och () anför: Genom att anpassningsavtalet av innehållerskrivningar om bevarande av nuvarande fiskemönster har fått minskademöjligheter att fritt bestämma över sina fiskezoner. existerar detförhållandet att för de mängder som ligger utanför det s. k. anpassningsavtaletEG kan tilldela fiskekvoter i fiskevatten på ett sätt som,sammantaget med förhållandena inom den svenska fiskezonen, kan leda tillobalans. Avtalet kan också inverka på EG:s möjligheter att krävafiskerättigheter i : den s,k. vita zonen i det fall en uppgörelse omgränsdragningen mellan och i uppnås. Vi utgår från att regeringen inte bara följertillämpningen av avtalet utan också beaktar möjligheter till omförhandling somkan leda fram till avtal som bättre gagnar svenskt fiske. gotab 1987 12971 16