bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Den omständigheten att det finns andra hus i området medgod tillgänglighet minskar inte betydelsen t. ex. av att installera hiss ochdärmed ta ett steg mot målet. I praktiken ges kommun full frihet att knappastställa några krav alls på tillgänglighet. Det är sannolikt attbyggherreintressena kommer attpåverka kommunen till en mycket låg ambitionsnivå. Förslaget BoU 1986/87:1är enligt utskottets mening inte heller förenligt med det handlingsprogrami Reservationer handikappfrågor som antagit. Utskottet förordarsålunda att möjligheten till avsteg från kraven på tillgänglighet endast skallfå utnyttjas ytterst restriktivt. Vad utskottet med anledning av motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 6 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. nu anfört innebär att motion 1985/86:77 (s) yrkandena 5, 6 och 7 iväsentliga delar tillgodosetts. dels utskottet under 22 bort hemställa 22. beträffande tillgänglighetskravet i samband medombyggnad m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 6 och regeringens förslagsamt med avslag på motion 1985/86:77 yrkandena 5, 6 och 7 a) antar 3 kap. 10§ i vad avser tillgänglighetsfrågor med den lydelse som anges i bilaga 1 tilldetta betänkande, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om restriktivitet vid avstegfrån kraven på tillgänglighet, 12 Tillgänglighetskravet när ombyggnad ej planeras (mom.23) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 68 som börjar"De av" och slutar "21 § tillstyrks" bort lyda: Som anförs i kommunisternas partimotion1985/86:73 så är inte merparten av bebyggelsen med dålig tillgänglighet aktuellför ombyggnad. De åtgärder som är mest aktuella i bebyggelsen från 1950- och1960-talen kan ofta genomföras utan byggnadslov. En kommun med ambitiös planeringför ökad tillgänglighet har därmed små möjligheter att få planeringengenomförd. I handlingsprogrammet för handikappfrågor som antagit sägsatt en "möjlighet bör öppnas för kommunerna att även när ombyggnad inteplaneras, beträffande befintliga byggnader ställa krav på tillgänglighet iflagranta fall av gensträvighet från fastighetsägarens sida".Bostadsutskottet delar denna uppfattning. För att målen om en ökad tillgänglighet i bebyggelsen ochbebyggelsemiljön skall uppnås måste genom PBL en möjlighet öppnas förkommunerna så att krav på tillgänglighet skall kunna ställas på befintligbebyggelse även utan samband med om- eller tillbyggnad. Med anslutning till vad i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande9 c anförts bör till 17 kap. 21 § föras ett nytt andra stycke av följandelydelse: Även utan samband med om- eller tillbyggnad skallbyggnader som uppförts före ikraftträdandet av denna lag eller för vilkabyggnadslov har meddelats före nämnda dag handikappanpassas i skäligutsträckning. delsutskottet under 23 bort hemställa BoU 1986/87:1 23. beträffande liUgänglighelskravet när ombyggnad ejplaneras - Reservationer att med anledning av motion1985/86:73 yrkande 9 c och regeringens förslag antar 17 kap. 21 § med denlydelse som i bilaga 3 till detta betänkande betecknats som reservantensförslag, 13 rörande nybyggnad m. m. (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 71 som börjar"Utskottet delar" och slutar "Motionsyrkandet avstyrks"bort lyda: Det har vuxit fram en ökad medvetenhet omnärmiljöns betydelse för en fungerande boendemiljö. I byggnadslagstiftningenhar sålunda införts bestämmelser som syftar till att skapa engod närmiljö, inte minst för barnen. 1 53 § 4 mom. BS stadgas att tillräckligtstor och för lek och utevistelse lämpad friyta skall finnas på tomt. I 55 § 1mom. BS krävs att sådana ytor liksom parkeringsytor m.m. skall redovisas påsituationsplan som skall bifogas ansökan om byggnadslov. I förslaget till PBL skärps å ena sidan kraven påutemiljön i förhållande till ovannämnda stadganden genom förslaget i 3 kap. 15§ om tomter. Naturförutsättningar skall således tas till vara, och friytorskall prioriteras framför parkeringsutrymmen. Å andra sidan har de stycken i aktuella paragrafer i 3kap. som berör utemiljöns utformning undantagits i det uppdrag som regeringengivit planverket att utforma föreskrifter för tillämpningen av PBL. Härigenomkommer enligt bostadsutskottets mening kommunerna att sakna stöd att hävdaspecifika krav på utemiljöns utformning, som annars skulle skärpas enligtintentionerna med PBL. För att ge kommunerna en reell möjlighet att hävda deövergripande kraven på utemiljöns utformning såsom de kommer till uttryck i PBLmåste enligt bostadsutskottets mening tillämpningsföreskrifter utfärdas till deaktuella stadgandena i enlighet med vad som förordas i motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 4. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 28 bort hemställa 28. beträffande tillämpningsföreskrifter rörande nybyggnadm. m. att med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 14Reglering av byggnaders användning för handelsändamål m. m. (mom. 34) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 79 som börjar"Enligt bostadsutskottets" och slutar "1985/86:80 yrkande 3j" bort lyda: Enligt PBL skall (5 kap. 3 §) i detaljplan kunna angesanvändningen av BoU 1986/87:1 kvartersmark m. m. I detaljplan får vidaremeddelas bestämmelser om bl. Reservationer byggnaders användning (5kap. 7 §). Av propositionen framgår att en gräns skall kunna drasmellan handelsområden och industriområden. Vidare bör enligt propositionen det vara möjligt att idetaljplan reglera olika former av detaljhandel. Sålunda anför bostadsministernatt det enligt hans uppfattning skall vara möjligt att ange huvudsakliganvändning av kvartersmark för partihandel eller detaljhandel. Även inomgruppen detaljhandel anges att en viss reglering bör finnas. Så skall det t.ex. vara möjligt att skilja ut områden där detaljhandeln får avse resp. inteavse skrymmande varuslag. Enligt utskottets mening får det anses rimligt att idetaljplan reglera byggnaders användning i stort genom att göra engränsdragning mellan handel och industri. Därutöver bör i detaljplan ingenreglering i nu berört avseende kunna göras. Att såsom föreslås i propositionengöra en uppdelning av olika typer av handel är olämpligt och gynnar varkenbranschens eller konsumenternas intressen. Vad utskottet nu med anledning av folkpartietspartimotioner anfört om reglering av byggnaders användning bör ges regeringentill känna. dels utskottet under 34 bort hemställa 34. beträffande reglering av byggnaders användning förhandelsändamål m. m. attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:2801 yrkande 12 såvitt nu är ifråga och 1985/86:80 yrkande 3 j som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 15 Samrådvidupprättande av detaljplan m. m. (mom. 37) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 82 som börjar"Vad rör" och slutar "Motionsyrkandet avstyrks" bort lyda: Som framgått av vad utskottet anfört ovan skall vissamyndigheter och organisationer ovillkorligen omfattas av samrådsskyldighetennär planer upprättas eller ändras medan vissa andra organisationer endast skallberedas tillfälle till samråd. Den i proposifionen gjorda uppdelningen kan accepterasutom vad beträffar utformning av samråd med de arbetande. Enligt förslaget i vänsterparfiet kommunisternaspartimofion 1985/86:73 yrkande 10 bör representanter för denna grupp ingå blanddem som ovillkorligen skall omfattas av samrådet. Utskottetföreslår en ändring i 5 kap. 20 § i enlighet härmed. dels utskottet under 37 bort hemställa 37. beträffande samråd vid upprättande av detaljplan m. m. att med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 10 och regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1985/86:68 såvitt 219 nu är ifråga, 1985/86:69 yrkande 3 och 1985/86:Bo505 yrkande 1 BoU 1986/87:1sistnämnda yrkande såvitt nu är i fråga antar 5 kap. 20 § med den Reservationer lydelse som i bilaga 3 till detta betänkande betecknats somreservantens förslag, 16 Reglerna för kallelse till samråd (mom. 38) (vpk) anser- under förutsättning av bifalltill reservation 15 -att dels den del av utskottets betänkande på s. 83 som börjar"Sistnämnda yrkande" och slutar "i motionen" bort lyda: Utskottet har ovan tillstyrkt yrkande 10 i vänsterpartietkommunisternas partimotion om att de arbetande ovillkorligen skall omfattas avsamrådet. En följd av denna inställning innebär att en ändring i 5kap. 25 § bör göras enligt yrkande 11 a i samma motion. dels utskottet under 38 bort hemställa 38. beträffande reglerna förkallelse till samråd att med anledning av motion 1985/86:73 yrkande11 a och regeringens förslag samt med avslag på motionerna 1985/86:79 yrkande 1och 1985/86:80 yrkande 3 k antar 5 kap. 25 § första stycket med den lydelse somi bilaga 3 till detta betänkande betecknats som reservantens förslag. 17Reglerna om underrättelse om utställning (mom. 39) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 83 som börjar"Utskottet, som" och slutar "1985/86:73 yrkande 11 b" bortlyda: Utskottet anser att 5 kap. 25 § tredje stycket bör utgå urlagen. I detta stycke anges bl.a. att underrättelse om kungörelse av planförslaginte behöver sändas till dem som omfattas av samrådsskyldigheten om ett stortantal personer skall underrättas och det skulle innebära större kostnad ochbesvär än som är försvarligt med hänsyn till ändamålet med underrättelsen aUsända den fill var och en av dem. Även om det kan finnas motiv för den i propositionenföreslagna ordningen finner utskottet det viktigt att underrättelse når dem somomfattas av samrådet. Vad nu föreslagits innebär en ändring även i 5 kap. 27 §.I detta lagrum föreslås att andra meningen i andra stycket utgår. Utskottet, som föreslår att lagrummet utgår, tillstyrkerdärmed kommunisternas partimotion 1985/86:73 yrkande 11 b. dels utskottet under 39 bort hemställa 39. beträffande reglerna om tmderrättelse om utställningatt med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 11b och med avslag påregeringens förslag antar 5 kap. 25 § tredje stycket och 27 § andra stycket medden lydelse som i bilaga 3 till detta betänkande betecknats som reservantensförslag. 18 Friytorför lek och utevistelse (mom. 53) BoU 1986/87:1 Reservationer (vpk)anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 104 börjar"Krav på" och på s. 105 slutar "avstyrks sålunda" bortlyda: Utskottet har ovan betonat vikten av en väl fungerandenärmiljö och dess betydelse för de boende. I anslutning till förslagen ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:73 har utskottet ocksåförordat att kommunerna genom tillämpningsföreskrifter skall ges en reellmöjlighet att hävda kraven på friytor i 3 kap. Som utskottet härvid anförtinnebär förslaget till PBL att kraven i detta avseende skärps i förhållandetill dagens lagstiftning. tvingas utskottet konstatera att kommunernasmöjlighet att i byggnadslovsprövningen hävda kvalitetskraven på utemiljönminskar. a. krav på situationsplan som visar utemiljönsutformning. I propositionen föreslås mer allmänt hållna bestämmelser om vad sombehövs för att pröva den sökta åtgärden oeh att kommunerna själva skall fåavgöra vilka handlingar som skall begäras. Motivet för detta anges vara ett ledi att ge kommunerna större ansvar för tillståndsprövningen. Detta innebär emellertid att möjligheterna för tillståndsprövningvad beträffar friytor för lek och utevistelse helt kommer att försvinna omförslaget genomförs. Inte heller vid ombyggnad föreligger tillståndsplikt förfriytor, och planverket har inte heller uppdrag att utfärda föreskrifter förutemiljön vid ombyggnader. När det gäller utemiljön, kommer PBL enligt utskottetsmening således att ge kommunerna mindre stöd att hävda kvalitetskrav än vadgällande lagstiftning ger, vilket innebär ett steg tillbaka till 1960-taletsförhållanden. Detta är ett enligt bostadsutskottets mening oacceptabeltförhållande. Enligt bostadsutskottets mening bör därför bygglovsplikt införasför friytor för lek och utevistelse. Med anslutning till förslaget i motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 4 förordar utskottet att till första stycket 8 kap. 2 § förs en nypunkt 10 av följande lydelse: 10.anordna friytor för lek och utevistelse. dels utskottet under 53 bort hemställa 53. beträffande/r/yror/ör/e och utevistelse att riksdagenmed anledning av mofion 1985/86:73 yrkande 13 oeh regeringens förslag antar 8kap. 2 § med den lydelse som i bilaga 3 till detta betänkande betecknats somreservantens förslag, 19 Ansökningshandlingar i bygglovsärenden (mom. 57) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 112 börjar"Den av" och på s. 113 slutar "20 § tillstyrks" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till förslag ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:73 som alla syftar till attge en bättre utemiljö bl.a. genom att skapa garantier för att friytor för lekoch utevistelse dels kommer till, delsfår en riktig utformning. Med hänvisning till vad utskottet härvid BoU1986/87:1 anfört om betydelsen av en väl fungerande närmiljö förordar utskottetatt Reservationer krav på redovisning av utemiljöns utformning isituafionsplan skall ställas som villkor för prövning av bygglovsansökan. Medanslutning till förslaget i vänsterparfiet kommunisternas partimotion1985/86:73 yrkande 3 förordar utskottet sålunda att 8 kap. 20 § första stycketersätts med två nya stycken av följande lydelse. När ansökan görs, skall ensituationsplan lämnas in, som visar både de befintliga byggnadernas ochtillämnade byggnaders läge. Om ansökningen avser en byggnad som inrymmer eneller flera bostadslägenheter, skall situationsplanen dessutom visa utrymmenför lek och utevistelse, för parkering samt för tillfartsvägar för biltrafik. Därutöverskall de ritningar, beskrivningar och uppgifter lämnas in som behövs förprövningen. dels utskottet under 57 bort hemställa 57. beträffande ansökningshandlingar ibygglovsärenden attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 3 och regeringens förslagantar 8 kap. 20 § med den lydelse som i bilaga 3 till detta betänkandebetecknats som reservantens förslag, 20 Avgränsning av den krets som skall beredas tillfälleatt yttra sig över bygglovsansökan (mom .58) (vpk) anser - under förutsättning av bifalltill reservation 15 -att dels den del av utskottets betänkande på s. 113 som börjar"Enligt dagens" och slutar "22 § tillstyrks" bort lyda: Utskottet har ovan anslutit sig till förslaget ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:73 om att samrådskretsen vidupprättande av detaljplan skall utökas till att omfatta också arbetande inomdet tilltänkta planområdet. Vad utskottet härvid anfört äger giltighet också ifråga om behovet av att utöka den sakägarkrets som skall beredas tillfälle attyttra sig över en bygglovsansökan som t. ex. innebär en avvikelse fråndetaljplan eller områdesbestämmelser. Även i detta fall bör såledessakägarkretsen utökas till att omfatta också arbetande. Med anslutning till mofion 1985/86:73 (vpk) yrkande 14förordar utskottet att efter ordet "förening" i första stycket 8 kap.22 § tillförs orden "samt arbetande". dels utskottet under 58 bort hemställa 58. beträffande avgränsning av den krets som skallberedas tillfälle att yttra sig över bygglovsansökan attriksdagen med anledning av mofion 1985/86:73 yrkande 14 och regeringens förslagantar 8 kap. 22 § med den lydelse som i bilaga 3 till detta betänkandebetecknats som reservantens förslag, 21 Hyresgästinflytande enligt bostadssaneringslagen (mom.59) (vpk) anser att iie/.sden del av utskottets betänkande pås. 113 som börjar"Bestämmelserna i" och slutar "31 § tillstyrks" bort lyda: Genom bestämmelserna i 8 kap. 31 § tillförsäkrashyresgästerna ett inflytande över bygglovspliktiga ombyggnadsåtgärder som gårutöver vad som krävs för att uppnå lägsta godtagbara standard. Som framhålls ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:73 bör dock detta inflytandeinte begränsas till att avse endast ombyggnadsåtgärder. Utskottet förordarsålunda ätt hyresgästinflytandet skall utökas till att omfatta samtligabyggnadsåtgärder m. m. som avses i 8 kap. 1 § förstastycket punkterna 16, dvs.ny- och tillbyggnad, inredning och ianspråktagande för väsentligt ändratändamål samt vissa invändiga ändringar. Vad utskottet nu med anledning av motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 12 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Iavvaktan på att erfarenheter skall vinnas av lagstiftningen tillstyrker dockutskottet 8 kap. 31 §. dels utskottet under 59 bort hemställa 59. beträffande hyresgästinflylande enligtbostadssaneringslagen att med anledning av motion 1985/86:73 yrkande12 oeh regeringens förslag a) antar 8 kap. 31§ med den lydelse som anges i bilaga 1 till detta betänkande, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om hyresgäsfinflytandet. BoU1986/87:1 Reservationer 22Planeringsbidrag (mom. 64) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande pås. 117 som börjar"kan" och slutar "yrkande 16 avstyrks"bort lyda: kommer, att få stor betydelse för denkommunala verksamheten och den kommande fysiska planeringen under mycket långtid. PBL:s innehåll innebär bl. a. att samhället får en något större kontrollöver olika förändringar, men innebär även stor frihet för enskilda, i vissafall på bekostnad av samhällsintresset. Det finns en viss nedtoning avkollektiva och kommunala krav och intressen till förmån för "den enskilde". Många kommuner och deras byggnadsnämnder får ett mycketstort ansvarsområde och kan få ekonomiska svårigheter att hålla sig med egensakkunnig personal som exempelvis kan ekologi- och miljöfrågor. De fattigastekommunerna har ofta stora miljö- och planfrågor att brottas med. Det framstårenligt bostadsutskottets mening mot bakgrund härav som nödvändigt att införaett särskilt ekonomiskt stöd för vissa kommuner. Utskottet förordar sålunda attett särskilt planeringsbidrag införs för kommuner med liten befolkning och storyta i enlighet med vad som föreslås i motion1985/86:73 (vpk) yrkande 16. Vad utskottet nu anfört bör BoU1986/87:1 som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 64 bort hemställa attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 23 granskning m. m. (mom. 65) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande pås. 119som börjar"har" och slutar "avsnitt 17" bort lyda: Som framhålls i kommunisternas partimotion1985/86:73 har 8 kap. 29 § fått en utformning som innebär att det grundläggandekravet om att alla skall behandlas lika inför lagen kan ifrågasättas. Om ensubjektiv bedömning av en byggherres kvalifikationer skall ligga till grund föri vilken utsträckning granskning av ritningar och övriga handlingar skall ske,kan det ge utrymme för godtycke och "svågerpolitik", och tvivelaktigaärenden kan släppas igenom. Utskottet förordar mot bakgrund härav att 8 kap. 29 §ändras i enlighet med förslaget i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 15. I förstameningen i paragrafens första stycke bör sålunda orden "och tillbyggherrens kvalifikationer" utgå. dels utskottet under 65 bort hemställa 65. beträffandebyggnadsnämndens granskning m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 15 oeh regeringens förslagantar 8 kap. 29 § första, tredje och fjärde styckena med den lydelse som ibilaga 3 till detta betänkande betecknats som reservantens förslag, 24 skyldighet att ingripa vid olovligt byggande (mom. 67) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 121 som börjar"Den av" och slutar "innehåll m.m." bort lyda: Som anförs i partimotion 1985/86:69uppfattas påföljdsbestämmelserna som byråkratiska. Det är enligt utskottetsmening omotiverat att byggnadsavgift skall påföras även i sådana fall avolovligt byggande som vid en bygglovsprövning skulle ha godkänts. Detförefaller också onödigt att påföra byggnadsavgift i de fall där ändringaromgående vidtas i en omfattning som medför att åtgärder kan godkännas. En lagändring enligt förslaget i centerparfietspartimotion bör därför göras av . Utskottet behandlar nedan frågan om byggnadsavgiften ochden särskilda avgiften skall ingå i sanktionssystemet. delsutskottet under 67 bort hemställa BoU 1986/87:1 67. beträffande skyldighet att ingripavid olov- Reservationer ligt byggande attriksdagen med anledning av motion 1985/86:69 yrkande 8 och regeringens förslagantar 10 kap. 1 § med den lydelse som i bilaga 2 till detta betänkandebetecknats som reservanternas förslag, 25 Byggnadsavgift och särskild avgift som en del av sanktionssystemet (mom. 68 och 69) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande som på s. 122 börjar"Utskottet anförde" och på s. 123 slutar "motsvarande del"bort lyda: Utskottet har ovan redogjort för när byggnadsavgift ochsärskild avgift skall tas ut. Metoden att belägga en rad handlingar, som en enskildutför i strid med gällande bestämmelser, med särskilda avgifter är en avorsakerna till att det hos allmänheten växer fram en negativ inställning tillsamhällets myndigheter. Tillämpningen av sådana bestämmelser blir också mednödvändighet stelbent och upplevs som omotiverad och trakasserande. Lagstiftningen bör som framgått ovan utformas så att enåtgärd, som utförts trots att byggnadslov skulle ha erfordrats, inte skallbelastas med en byggnadsavgift om åtgärden kan godkännas av byggnadsnämnden.Avgift skall inte heller utgå om ändring som kräver för attkunna bevilja byggnadslov omgående vidtas. I enlighet med denna uppfattning anser utskottet attbyggnadsavgift och särskild avgift skall utgå ur påföljdssystemet. Kvar blirendast tilläggsavgiften som tillämpas på åtgärder av allvarligare karaktär, somanges i 10 kap. 7 §. Regeringen bör återkomma till med förslag tilländringar i 10 kap. som tillgodoser vad utskottet ovan förordat. dels utskottet under 68 och 69 bort hemställa 68 och 69. beträffande byggnadsavgift och särskild avgiftsom en del av sanktionssystemet attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Bo504 oeh regeringens förslag somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 26 Ersättning till följd av vägrad rivning m. m. (mom. 75) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 138 som börjar"Att ersättning" och slutar "yrkande 17" bort lyda: I kommunisternas partimotion 1985/86:73yrkande 17 har föreslagits att fastighetsägare som åläggs att riva eller skydda särskilt värdefulla byggnader inte skall vara berättigade till ersättning från kommu nen för detta. Detta yrkande finner utskottet vara välmotiverat. 15 1986/87. fastighetsägare som innehar kulturhistoriskt ochmiljömässigt så intressanta byggnader att dessa bör bevaras, bör också varaskyldiga att medverka till bevarandet även om detta i vissa fall kan medföra enviss förlust i ekonomisk mening. Förlusten torde i de flesta fall bli mycketmåttlig; byggnaden med dess värde behålls ju. Utskottet finner därför medanledning av motionsyrkandet att ersättningsrätten i 14 kap. 8 § förstastycket 2 och 3 inte bör införas. Detta föranleder vissa följdändringar iparagrafen i övrigt samt i 14 kap. 10 §. dels utskottet under 75, 79 och 80 bort hemställa 75. beträffande ersättning till följd av vägrad rivning m.m. att med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 17 och regeringensförslag antar 14 kap. 8 § första stycket med den lydelse som i bilaga 3 tilldetta betänkande betecknats som reservantens förslag, 79. beträffandeackumulerad skada attriksdagen med avslag på motion 1985/86:Bo518 såvitt nu är i fråga och regeringensförslag antar 14 kap. 8 § fjärde stycket med den lydelse som i bilaga 3 tilldetta betänkande betecknats som reservantens förslag, 80. beträffandeersättning och inlösen vid kvalificerad skada attriksdagen med avslag på motionerna 1985/86:69 yrkande 10 och 1985/86:80 yrkande3 m båda yrkandena såvitt nu är i fråga och regeringens förslag antar 14 kap. 8§ andra stycket och 10 § andra stycket med den lydelse som i bilaga 3 tilldetta betänkande betecknats som reservantens förslag. BoU1986/87:1 Särskilda yttranden 1 Markreservationer för vindkraftverk m. m. . och (båda c) anför: