bet · GA01LU27 · 1986-12-31 00:00:00 — Om emissioner riktade till anställda i fortsättningenskall kunna godtas måste enligt utskottets mening betryggande garanfier skapasför att aktieägarnas intressen inte träds för när. För att skydda minoritetenbland aktieägarna uppställs i ABL vissa krav på kvalificerad majoritet vidbeslut på bolagsstämma. Vid ändringar i bolagsordningen är huvudregeln att detkrävs en majoritet av två tredjedelar av de avgivna rösterna och av de vidstämman företrädda aktierna. Vid mera ingripande ändringar i bolagsordningensätts emellertid majoritetskravet högre. Om t, ex, vissa akfiers rätt skallförsämras genom en ändring i bolagsordningen krävs att alla närvarandeakfieägare bifaller beslutet och att dessa representerar nio tiondelar avakfierna i bolaget (9 kap, 15 § ABL), Ett sådant beslut kan också bli giltigtom det biträds av en majoritet av två tredjedelar av de närvarande underförutsättning att alla de närmast berörda aktieägarna som är närvarandebifaller ändringen och dessa företräder nio tiondelar av alla de aktier somberörs av beslutet. Då det gäller riktade emissioner till ledande funktionärerkan man, som framhålls i propositionen, inte bortse från risken att sådanaemissioner kan försämra de befintliga aktiernas rätt. Sätts emissionskursenlägre än de gamla aktiernas värde medför en nyemission vidare att de gamlaaktieägarnas andel av det totala röstvärdet reduceras liksom deras andel ibolagets tillgångar. På grund av det anförda delar utskottet uppfattningen attdet är befogat att man vid sådana emissioner som här avses bör ställa ettsträngare majoritetskrav än som gäller enligt ABL:s huvudregel vid ändringarav bolagsordningen. Utskottet tillstyrker således propositionens förslag idenna del och avstyrker bifall till motion L129 yrkande 2. Till frågan om denlagtekniska utformningen återkommer utskottet nedan, I motion L209 (fp) tas upp en fråga som hänger samman medde i ABL uppställda majoritetskraven. Motionären framhåller att det ärangeläget att stimulera vinstdelningssystem för de anställda som ett medel attge dem inflytande i och ansvarskänsla för det egna företaget. Regler somhindrar eller försvårar bildandet av vinstandelssystem bör därför undanröjas.Enligt motionären utgör ett aktieinnehav om en viktig gräns i svenskaaktiebolag genom att bl. a. berättiga till att begära tvångsinlösen avutestående aktier liksom att disponera bolagets kassa enligt vissa regler.Vetskapen om att innehavare av av aktierna kan förhindra dessa åtgärdermedför, hävdas det i motionen, att många familjeföretagare inte vill sälja.merän av sina aktier till exempelvis de anställda. Eftersom en sådan litenemission kan uppfattas som föga meningsfull motverkas härigenom en annarsönskvärd aktiespridning. Motionären anser att gränsen bör kunna ändras till och att en översyn av reglerna bör ske varvid också minoritetsskyddsfrågornabör belysas. I 14 kap.9 § ABL finns regler om tvångsinlösen av aktier. fillämpliganär ett moderbolag självt eller tillsammans med ett eller flera LU1986/87:27 dotterbolag äger mer än nio tiondelar av aktierna i ett dotterbolagoch dessa aktier representerar nio tiondelar av röstetalet för samtliga aktieri dotterbolaget. I sådana fall kan både moderbolaget och ägarna av minoritetsakliernapåkalla att aktierna blir inlösta av moderbolaget. Krav på en majoritet om nio tiondelar uppställs också somovan berörts för vissa beslut på bolagsstämman om ändring av bolagsordningen.Enligt 12 kap. 3 § ABLgäller vidare att ägare till minst en tiondel av samtligaaktier i ett bolag alltid kan genomdriva att åtminstone hälften av bolagetsnettovinst efter vederbörliga avdrag och avsättningar skall delas uttill aktieägarna i form av vinstutdelning. Utskottet vill understryka att de angivna reglerna hartillkommit för att skydda en minoritet av aktieägarna. Rätten att påkallavinstutdelning avser sålunda att skydda aktieägare mot den typ av maktmissbrukfrån majoritetens sida som innebär vägran att besluta om vinstutdelning. Syftetmed reglerna om tvångsinlösen är bl.a. alt ge enskilda aktieägare, vilkasaktieinnehav är så litet att de inte med stöd av andraminoritetsskyddsbe-stämiiielser kan hävda sina rättigheter, möjlighet.attavsluta sitt engagemang i bolaget. En ändring av reglerna i enlighet medmotionärens önskemål skulle innebära en väsentlig urholkning avminoritetsskyddel, något som utskottet inte kan ställa sig bakom. Vad särskiltgäller bestämmelserna om tvångsinlösen och majoritetskrav för ändringar ibolagsordningen vill utskottet för övrigt ifrågasätta huruvida dessa irealiteten innebär några hinder för vinstdelningssystem. Om de berörda parternaär överens om att de anställda skall få inflytande i företaget genom att ägaaktier kan en sådan ordning alllid åstadkommas, låt vara att de gamlaaktieägarna kanske då fär avslå från sina tidigare möjligheter att ensidigtbesluta om ändringar i bolagsordningen och att moderbolaget går miste om rättenatt påkalla tvångsinlösen. Utskottet vill också påpeka att en höjning avgränsen för tvångsinlösen från av det totala antalet aktier skulleskapa förutsättningar för en ytterligare koncentration av aktieägandet ochdärmed motverka syftet med motionen. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motion L209. I propositionen föreslås att de nya reglerna om riktadeemissioner m.m. i aktiemarknadsbolag tas in i en särskild lag. I /notion L129 (tn) påtalas vikten av att de centralareglerna om aktiebolagens verksamhet hålls samman. Med en sådan ordning kanenligt motionärerna uppnås att lagarna blir mer överskådliga ochlättillgängliga. Motionärerna yrkar därför (yrkande 1) att med avslagpå propositionen i berörda delar hemställerom sådant förslag till ändrad lydelseav ABL, bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen som erfordras för attpropositionens förslag rörande riktade emissioner skall kunna föras in i dessalagar. Utskottet kan i och för sig dela motionärernas uppfattningatt det skulle vara till fördel om de nya reglerna om riktade emissioner kundetas in i Det finns emellertid vissa skäl för att den i propositio- nj 1986/87'27nen förordade lagstiftningstekniken i vart fall bör kunnagodtas. Sålunda skall bestämmelserna gälla endast aktiemarknadsbolag ochsåledes beröra blott ett fåtal av alla bolag som är underkastade den allmännaaktiebolagslagstiftningen. Till detta kommer - eftersom ett aktiemarknadsbolagkan vara antingen ett vanligt aktiebolag, ett försäkringsaktiebolag eller ettbankaktiebolag - att det skulle krävas att i stort sett samma bestämmelser fickinfogas inte bara i ABL utan också i försäkringsrörelselagen och ibanklagstiftningen. Utskottet vill även erinra om att de nya bestämmelsernakommer att omfatta inte bara aktier utan också, såvitt gäller vanligaaktiebolag och bankaktiebolag, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenademed optionsrätt till nyteckning. Om bestämmelserna togs in i de nämndalagarna skulle det således krävas hänvisningar mellan olika kapitel i dessalagar. Ett tillgodoseende av motionärernas önskemål skulle vidare medföra attgenomförandet av en angelägen lagstiftning fick uppskjutas. Utskottet villhärutöver framhålla att det ligger ett visst värde i att de speciella reglernaom riktade emissioner till anställda samlats i en lag. Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen om att de nya bestämmelserna tas in i en särskild lag ochavstyrker därmed bifall fill motion L129 yrkande 1. Utskottet förutsätteremellertid att den av motionärerna aktualiserade frågan övervägs i samband meden framtida reform på aktiebolagsrättens område. I sammanhanget vill utskottet framhålla att den nya lagensrubrik. Lag om riktade emissioner m.m,, synes ha en alltför generell utformningmed hänsyn till att den endast skall gälla riktade emissioner till anställda m.fl. i aktiemarknadsbolag eller i deras dotterbolag. Utskottet förordar därfören redaktionell ändring av rubriken till Lag om vissa riktade emissioner iaktiemarknadsbolag, m, m. I propositionen föreslås att ABL ändras sä att styrelsen ifortsättningen inte till en enskild styrelseledamot skall kunna delegera sinuppgift att besluta om tilldelning av aktierefter det att teckningstiden för ennyemission har gått ut. En motsvarande ändring föreslås iförsäkringsrörelselagen. I motion L129 (m) kritiseras detta förslag. Det framhållsatt det i fall av överteckning av aktier uppstår ett omfattande arbete med attfördela aktierna, och enligt motionärerna är det orimligt att styrelsenkollektivt skall utföra detta arbete. Det synes inte heller föreligga någon somhelst negativ effekt av den nuvarande rätten till delegation. Motionärerna yrkardärför (yrkande 3) avslag på propositionen i denna del. Utskottet vill erinra om att möjligheten för styrelsen atttill en styrelseledamot delegera rätten att besluta om tilldelning av aktiersedan teckningstiden för en nyemission gått ut kom (prop.1981/82:171, LU 38 och 42, rskr. hade gällt att styrelsen i sinhelhet fattade beslut av detta slag. Lagändringen synes ha vilat på uppfattningen att de beslutsom här avses är av endast expeditionen karaktär. Som framhålls i propositionen ger emeller- 11 tid bl.a.Leo-kommissionens arbete vid handen att det vid överteckning eller underteckningi samband med en nyemission kan krävas ömtåliga ställnings- LU 1986/87:27taganden vid akfietilldelningen. Sådana ställningstaganden bör enligt utskottetsmening rimligen styrelsen i sin helhet ta ansvar för och detta oavsett om detär fråga om en riktad nyemission eller en nyemission i allmänhet. Utskottettillstyrker därför förslaget i propositionen om en återgång till den ordningsom gällde före lagändringen . Utskottets ställningstagande innebär attmotion L129 yrkande 3 avstyrks. Enligt huvudregeln i 3 kap. 1 § ABL har alla aktier likarätt i bolaget. I bolagsordningen kan dock bestämmas att aktier av olika slagskall finnas eller komma att utges. Avser olikheten mellan aktieslagenröstvärdet, gäller att ingen aktie får ha ett röstvärde som överstiger tiogånger röstvärdet för annan aktie. För bolag som tillkommit gällersärskilda regler. Motiveringen till motion L205 (fp) finns i motion1986/87:N344 i vilken behandlas olika frågor som rör aktiemarknaden. I motionenanförs att den föreliggande möjligheten till röstvärdesdifferentiering - tillnackdel för minoritetsägarna - medför att gamla, etablerade maktstrukturerbevaras och därmed motverkar att bolagsstyrelser liksom företagsledningartillsätts efter kompetens. Vidare skapar röstvärdesdifferentieringen problemvid prisbildningen på marknaden särskilt om det föreligger maktkamper inom ettbolag. Motionärerna yrkar (yrkande 1) att förbud införs mot röstvärdesdifferentieringvid börsnoterat företags nyemission. Frågan om röstvärdesdifferentiering har varit föremål föröverväganden av röstvärdeskommittén, I betänkandet (SOU 1986:23) Aktiersröstvärde konstaterade kommittén att det inte fanns tillräckligt underlag föratt ta slutlig ställning i frågan om röstvärdesdifferentiering. a. hänvisade till att ägarutredningen kartlägger frågor om det korsvisaägandet ansäg att frågan om röstvärdesdifferentiering i stället borde ställassamman med bl. a. det arbete som bedrivs av ägarutredningen. skall, som tidigare nämnts, kartläggaförändringar i ägande och inflytande inom det svenska näringslivet under desenaste tio åren, analysera orsakerna till dessa förändringar och analyseraeffekterna av förändringarna i ägar- och inflytandestrukturen pä enskildaföretags effektivitet, kapitalförsörjningen inom hela industrin och fördelningenav kapital mellan branscher och/eller företag. I direktiven anges också attutredningen skall analysera hur beträffande koncerner och aktiersrösträtt samt utnyttjandet av en graderad rösträtt har påverkat ägar- ochinflytande-förändringarna i industrin. Utskottet ansluter sig till röstvärdeskommitténsuppfattning att det saknas tillräckligt underlag för ettställningstagande till frågan om röstvärdesdifferentiering. Enligt utskottelsmening bör spörsmålet vila i avvaktan på den analys som skall göras inom ramenför ägarutredningens arbete. Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L205 yrkande 1. uppköpsbud LU 1986/87:27 I motion L205 (fp) och i motion N169 (fp) yrkas (yrkande 3resp. 2) att hos regeringen skall begära förslag om att införa enskyldighet för den som har förvärvat av aktierna i ett bolag atterbjuda sig att köpa de övriga aktieägarnas aktier till samma pris ("Londonregeln"), Förfarandet vid uppköpsbud aktualiseras också i motionL206 (c) i vilken hänvisas till vad som i motion 1986/87:N373 anförs om behovetav att stärka de enskilda aktieägarnas ställning på aktiemarknaden. Motionärenpåpekar att det blivit allt vanligare att starka finansiella kretsar erbjudersig att köpa upp andra företag. Denna utveckling medför en centralisering avnäringslivet och är till nackdel för de enskilda akfieägarna. Aktieägarnasställning och inflytande vid uppköpsbud behöver enligt motionären förstärkas,och i detta syfte bör övervägas om en extra bolagsstämma allfid skall hållas ide fall ett uppköpsbud lämnas. Motionären yrkar att förslag till erforderliglagstiftning skall föreläggas . Som inledningsvis nämnts har regeringen i ärtillkallat en kommitté med uppgift att göra en översyn avvärdepappersmarknaden, I direktiven (dir. 1987:11) hänvisas bl.a, till att detunder senare tid i olika sammanhang framförts önskemål om aktiebolagsrättsligalagstiftningsåtgärder för att stärka aktieägarnas ställning och att vissa avdessa önskemål har nära anknytning fill förhållandena på värdepappersmarknaden.Föredragande statsrådet hänvisar därvid bl. a. till de nu aktuella motionernaL205 och L206 om uppköpsbud och anför att det är lämpligt att kommitténförutsättningslöst överväger de angivna frågorna. Med hänsyn till vad som sålunda anförs i direktivenförutsätter utskottet att utredningen även utan något särskilt uttalande häromfrån sida kommer att pröva motionärernas förslag. Någon riksdagensvidare åtgärd med anledning av motionerna L205 yrkande 3, N169 yrkande 2 ochL206 är därför inte erforderlig. Vissa frågor om skadestånd, rättegångskostnader m.m. Enligt de båda s. k, generalklausulerna (9 kap. 16 § resp.8 kap. 13 §) i aktiebolagslagen gäller dels att bolagsstämman inte får fattabeslut som är ägnat att bereda otillbörlig fördel åt aktieägare eller annantill nackdel för bolaget eller annan aktieägare, dels att inte heller styrelseeller annan ställföreträdare för bolaget fär företa rättshandling eller annanåtgärd som är ägnad att bereda sädan otillbörlig fördel. Av 15 kap. 1 § ABL följer att bl. a. styrelseledamot ochverkställande direktör som vid fullgörande av sitt uppdrag uppsåtligen eller avoaktsamhet skadar bolaget är skyldig att ersätta skadan. Detsamma gäller närskadan vållas aktieägare eller annan genom överträdelse av reglerna i ABL ellerbolagsordningen. Skadeståndsansvaret är inte begränsat till vissa skadetyperutan kan t. ex. uppkomma vidöverträdelseravgeneralklausulen 18 kap. 13 § ABL.Att även en aktieägare som biträtt ett bolagsstämmobeslut i strid motgeneralklausulen i 9 kap, 16 § ABL kan ådra sig skadeständsskyldighet följer av15 kap, 3 § ABL. 1 ** 1986/87. Enligt 15 kap, 5 § kan för bolagets räkning talan omskadestånd väckas LU 1986/87:27 mot styrelseledamot eller verkställandedirektör under förutsättning att vid bolagsstämman majoriteten eller enminoritet bestående av ägare av minst en tiondel av samtliga aktier biträttbeslut om anställande av skadeståndstalan eller röstat mot förslag omansvarsfrihet. Enligt detta lagrum kan även en aktieägarminoritet väckaskadeståndstalan i andra fall för bolagets räkning. Förutsättningen härför ärett innehav av minst en tiondel av samtliga aktier. Vid talan som anställts aven aktieägarminoritet är det minoriteten och inte bolaget som svarar förrättegångskostnaderna. Minoritetsaktieägarna har dock rätt till den ersättningför kostnad som täcks av det som bolaget kan ha vunnit genom rättegången. I motion L210 (m) riktas kritik mot regeln attminoritetsaktieägarna skall svara för rättegångskostnaderna vidskadeståndstalan mot styrelseledamot eller verkställande direktör. Regelnmedför att akfieägarna för att tillvarata sin rätt får stå en påtagligekonomisk risk. Enligt motionären är det därför angeläget att utreda om inteaktiebolagslagen borde tillföras en regel av innebörd att rättegångskostnader imål avseende ansvar för styrelse eller bolagsstämma för beslut i strid motgeneralklausulerna eller för åtgärd i strid mot den allmänna lojalitetspliktenskall betalas av bolaget, med rätt för domstol att i händelse av uppenbarträttegångsmissbruk besluta annorlunda. Motionären framhåller vidare att det är angeläget attnäringslivet kan förses med kompetenta styrelseledamöter. För enstytéJlseledamot är det enligt motionären ofta svårt att fullgöra sitt uppdrageftersom han i betydande utsträckning måste grunda sitt arbete på att korrektoch saklig information lämnas av företagsledarna, I ansvarshänseende föreliggerdet, hävdar motionären, en betydande skillnad mellan "främmande"styrelseledamöter med begränsad insyn i bolagets verksamhet och"interna" styrelseledamöter. Motionären anser att skillnaden iansvarshänseende mellan de två kategorierna styrelseledamöter bör komma tilluttryck i ansvarsbestämmelsen. Enligt motionären bör en beloppsmässigbegränsning av en främmande styrelseledamots ansvar genomföras för att intesvårigheter skall uppkomma när det gäller rekryteringen av kvalificeradestyrelseledamöter. I motionen tas också upp en fråga om börsbolagensinformation till allmänheten. Motionären framhåller att aktiebolagslagensreglering av bolagens informafionsplikt när det gäller delårsrapporter ochinnehållet i årsredovisningen är alltför svag, särskilt i jämförelse med dekrav som enligt amerikansk lagstiftning gäller för informationsnivån. Enligtmofionären bör i vart fall de vid börsen registrerade bolagen åläggas att minsten gång lämna information om verksamhet, organisation och planering påett sätt som motsvarar kraven i den amerikanska lagstiftningen. Motionären yrkar att utredningen för översyn avvärdepappersmarknaden genom tilläggsdirektiv skall fä uppdrag att se över de imotionen upptagna frågorna. Vad först angår frågan om ansvarsbegränsning villutskottet stryka under att styrelsen i ett aktiebolag skall svara för ledningen av bolaget och alltså fyller en synnerligen viktig funktion. Det är därför viktigt att varje styrelseledamot känner sitt ansvar för att ledningsfunktionen utövas på ett riktigt sätt. Utskottet har redan av denna anledning svårt att ställa sig bakom 14 tanken påatt styrelseledamöternas ansvar skall differentieras på sätt som LU 1986/87:27föreslås i motionen. En sådan ansvarsuppdelning kan för övrigt leda tillgränsdragningsproblem och lill att de ledamöter som har ett begränsat ansvarfår mindre inflytande på styrelsearbetet. Utskottet vill också framhålla all enstyrelseledamots skadeståndsansvar alltid är individuellt. Som framgår av deovan redovisade bestämmelserna förutsätts för att skadeståndsansvar skall kunnautkrävas att vederbörande styrelseledamot med uppsåt eller av oaktsamhet skadatbolaget eller annan. Bedömningen av huruvida uppsåt eller oaktsamhet harförelegat följer allmänna skadeståndsrättsliga principer och grundas på bl. a.de faktiska förhållandena i bolaget och i dess styrelse. De olika uppgifter somkan ankomma pä skilda styrelseledamöter liksom ledamöternas personligakvalifikationer är omständigheter som härvidlag kan ha betydelse. En annanomständighet som kan vägas in är om, som antyds i motionen, en ledamot pä grundav bristfälligt beslutsunderlag inte känt till eller bort känna till vissafaktiska förhållanden. Eftersom ansvaret är personligt kan en bedömning avvilken grad av oaktsamhet som ligger varje styrelseledamot till last leda tillatt vissa ledamöter blir ansvariga men inte andra. Utskottet vill ocksä påpekaatt enligt 15 kap. 4 § ABL skadeståndsansvaret för en styrelseledamot kanjämkas efter vad som är skäligt med hänsyn till handlingens beskaffenhet,skadans storlek och omständigheterna i övrigt. Gällande ordning medger alltsåen viss differentiering av styrelseledamöternas ansvar. Med hänvisning till det anförda kan utskottet inte finnadet motiverat med en sådan ansvarsbegränsning som förordas i motionen.Utskottet avstyrker därför bifall till motion L210 i denna del. Vad härefter gäller spörsmålen om rättegångskostnader ochbolagens informationsplikt vill utskottet erinra om att i direktiven för dentidigare nämnda kommittén för översyn av värdepappersmarknaden (se s. 4) hänvisasbl. a. till den nu aktuella motionen, varvid framhålls att det är lämpligt attkommittén förutsättningslöst överväger dessa båda frågor. Med hänsyn härtillfår motionärens önskemål anses vara i allt väsentligt tillgodosett ochutskottet avstyrker bifall till motion L210 även i dessa delar. I motion L208 (fp) anförs att det är av utomordentlig viktatt styrelseledamöter i aktiebolag är beredda att ta det fulla ansvaret försin uppgift. Om det inte finns ett personligt betalningsansvar föreligger,hävdar motionären, risk för att styrelseledamöternas ansvarskänsla luckras upp.Enligt motionären inger det därför betänkligheter att många företag numera tarut försäkringar för det skadeståndsansvar som en styrelseledamot kan komma attådömas för sitt agerande i bolaget. Motionären anser att det bör övervägas ominte möjligheten att försäkra bort styrelseledamöters ansvar bör begränsas, t.ex. genom förbud mot användning av bolagsmedel för sådant ändamål eller genomsärskilda bestämmelser om självrisk. Motionären yrkar att frågan omansvarsförsäkring för styrelseledamöter skall ses över. Utskottet kan inte dela motionärens uppfattning allförekomsten av ansvarsförsäkring skulle medföra att styrelseledamöter generellt sett skulle bli mindre benägna att ta ansvar för sitt uppdrag. Utskottet vill också - ilinje med vad utskottet framhållit då frågan om ansvarsförsäkring varit aktuell i 15 andrasammanhang - understryka att det är angeläget att en skadelidande LU 1986/87:27kan få en fullgod ersättning och att det därför ligger i den skadelidandesintresse att det finns en försäkring som täcker uppkommande skadeståndsskyldighet.Ett ytterligare skäl mot motionärens förslag är att en begränsning avmöjligheterna för företagen att teckna ansvarsförsäkring för sina styrelseledamötertroligen lätt skulle kunna kringgås och därmed förfela sitt syfte. På anfördaskäl avstyrker utskottet bifall till motion L208. I propositionen föreslås att lagstiftningen skall träda ikraft . har emellertid först kunnatpåbörja behandlingen av ärendet. Utskottet förordar attikraftträdandetidpunkten bestäms till . I 2 och 5 §§ förslaget till lag om riktade emissioner harintagits hänvisningar till bankaktiebolagslagen (1987:000). Förslag till en bankaktiebolagslaghar framlagts i proposition 1986/87:12. Förslaget kommer att behandlas avriksdagen först efter det att fattat beslut i fråga om lagen omriktade emissioner. Hänvisningarna i sistnämnda lag till bankaktiebolagslagenbör i avvaktan på beslut om banklagstiftningen ersättas medbestämmelser som medger att de nya reglerna ändock tillämpas på bankaktiebolagen. Utöver vad utskottet nu och i föregående avsnitt anförtföranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden från utskottetssida. 1. beträffandelagstiftning om riktade emissioner i allmänhet att avslår motion1986/87:L205 yrkande 2, 2. beträffandegodkännande av emissionsbeslut attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:76 i denna del och med avslag påmotion 1986/87:L128 godkänner vad utskottet anfört, attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion 1986/87:L129yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffandesammanhållen lagstiftning attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1986/87:L129 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört, 5. beträffandeförslaget till lag om riktade emissioner m. rn.