bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Luftbevakningen skall täcka hela landet.Förvarningssystemet skall nyttjas även för alarmering av civilbefolkningen. När en angripares anfallsriktningar kunnat fastställasskall våra offensiva stridskrafter kunna kraftsamlas till hotade områden ochdär snabbt kunna gå till anfall understödda av i området grupperade förband.Även förband med uppgifter i det territoriella försvaret av andra delar avlandet skall efter hand kunna omgrupperas till hotade områden för attytterligare förstärka motståndet. Om angriparen lyckas tränga in i landet skall etteffektivt och uthålligt motstånd kunna genomföras i organiserade former i varjedel av landet. skall operationerna fortsätta till sjöss och i luften.I en sådan situation måste civilbefolkningens skydd och försörjning ägnassärskild uppmärksamhet. Inom områden som angriparen tillfälligt lyckats taskall motståndet fortsätta med alla medel och i alla former som folkrättentillåter, även som icke militärt motstånd. Militära enheter som genomför friakriget, polisen och andra samhällsorgan samt civilbefolkningen skall försvåraangriparens verksamhet och underlätta områdets återtagande. Redan i fredstid, och i än högre grad under neutralitetvid krig i omvärlden, måste respekten för vår territoriella integritetupprätthållas. Kränkningar av vårt territorium kan aldrig accepteras.Kränkningar av olika slag i fredstid kan bidra til främmande staters förmågaatt i samband med ett väpnat angrepp skada vårt totalförsvar. 1 kriser kankränkningar dra in oss i allt svårare lägen och ytterst i krig. Det ärväsentligt att upprätthålla en helhetsbild av kränkningar av alla slag så attsystematiska åtgärder kan vidtas. Underrättelsetjänsten, övervakningen ochanalysverksamheten bör ges en hög prioritet för detta ändamål. Luftbevakning skall genomföras av vårt luftrum i fred ochsnabbt kunna förstärkas i hotade områden. På motsvarande sätt skall våra kusterövervakas varvid en effektiv samordning skall genomföras mellan främstförsvarsmakten, och polisen. Kränkningarav vårt luftrum skall kunna avvisas. Motverkanmot undervattenskränkningar bör enligt min mening ägnas 17 2 1986/87. Syftet bör därvid vara att höja risken för FöU 1986/87:11inträngande enheter så tydligt att ubåtsoperationer inte bedöms möjliga attgenomföra utan allvarliga konsekvenser. Skyddet av våra viktigaste skärgårdsområdenbör särskilt uppmärksammas. Vårt ubåtsskydd bör ha förmågan att inom vårtterritorium vidta effektiva åtgärder mot främmande undervattensverksamhet ialla dess led. Detta förutsätter bl. a, en förbättrad övervakning avsjöterritoriet, såväl på som under ytan. Underrättelsetjänsten skall kontinuerligt fungera så attmilitära förändringar i omvärlden kan upptäckas och läggas fill grund föradekvata beredskapsåtgärder bl.a. höjning av mobiliseringsberedskapen. Fördetta ändamål skall underrättelsetjänsten snabbt kunna förstärkas i aktuellaområden. Vår grundberedskap skall motsvara kontinuerligaberedskapsbehov i fred. Beredskapen skall snabbt och flexibelt kunna anpassastill aktuella situationer genom balanserade och samordnade åtgärder inom helatotalförsvaret. Beredskapssystemet skall medge god anpassning av resursernasstyrka, typ och sammansättning liksom betriiffande geografisk lokalisering.Uthålligheten i olika typer av åtgärder bör också beaktas. Åtgärder för attmöta ett ökat sabotagehot bör särskilt uppmärksammas. Det militära försvaret skall vata i huvudsak stridsdugligtomedelbart efter snabbt genomförd mobilisering varvid förvarningens möjlighettill successiv beredskapshöjning skall utnyttjas. Ett angrepp skall kunna mötasinnan mobilisering genomförts eller under pågående mobilisering med i fredtillgängliga stridskrafter och hemvärn samt snabbniobiliserade förband.Civilförsvarets beredskap skall bygga på en snabb och säker krigsorganiseringav enheter som i huvudsak är insatsdugliga direkt efter krigsorganiseringen.Andra civila funktioner som är väsentliga för den omedelbaratotalförsvarseffekten, däribland transport-, el- och telesystemen samt sjukvården,skall snabbt kunna ställas om till krigsförhållanden. En effektiv ledning är en förutsättning för atttotalförsvaret skall fungera i kriser och krig. I fråga om ansvarsförhållandenoch organisation bör överensstämmelse råda mellan fred, kris och krig. Styrkan i totalförsvaret är beroende av en väl fungerandesamordning mellan olika delar av totalförsvaret på varje nivå.Ledningskapaciteten i fred inom totalförsvaret skall snabbt kunna förstärkas såatt olika situationer kan hanteras effektivt och så att ledningen kan fungeraunder en omställning från fred till krig även om detta måste ske närstridshandlingar redan påbörjats. Väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:Fö202 av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en total försvarsorganisation somtar i beaktande sårbarheten i det svenska samhället och inte enbart förlitarsig på militära medel. 1986/87:Fö203 av m.fl, (m) vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omneurokirurgen pä , 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna de i motionen angivna riktlinjerna föratt förstärka försvaret av Storstockholmsomrädet samt för att betydligt höjaberedskapen i fred för härav berörda militära och civila enheter. 3, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i FöU 1986/87:11 motionen anförts om att särskilda studier avbehovet på av resurser och beredskap för försvaret av i vid bemärkelse bör göras. 1986/87:Fö204 av () och () variyrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandekrigsförbandens kvalitet, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandepansarvärn och anskaffning av en ny stridsvagn, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandeanskaffning av J 37 , 4, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandede förbanden, 5, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandecivilförsvarets undsättningsstyrkor, 1986/87:Fö206 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om en förstärkning av beredskapen mot överraskande anfall iGöteborgsområdet i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:Fö207av . () och Elving.-Xndersson (c) såvitt gäller yrkande 1 att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av störreförsvarsresurser på . 19S6/87:Fö208 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom förstärkning av försvar. 1986/87:Fö209 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om nödvändigheten av ökade resurser för försvaret längsNorrlandskusten. 1986/87:Fö211 av (ni) och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om vikten av att stärka försvarsberedskapen på . 1986/87:Fö305 av () vari yrkasattriksdagen uttalar sig för att det gotländska försvaret moderniseras i takt med omvärlden och i takt med övriga delar av försvar samt enligt de krav som övriga delar av det gotländska totalförsvaret kräver. 1986/S7:Fö513 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär att naturvårdsverketoch kommer med förslag på vilka platser det kan vara lämpligtatt utöka bemanningen med vtp-personal. Väckta medanledning av totalförsvarsproposifionen FöU 1986/87:11 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 1 att beslutar ansluta sig till de allmänna riktlinjer förförsvarspolitiken som angivits i motionen. 19S6/87:Föl28 av m.fl, (m) såvitt gälleryrkande 1 att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om säkerhetspolitiken och försvarspolitikens inriktning, 19S6/87:Föl31 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna det angelägnai att försvarsbeslutets reformutrymme kommer försvar till del, 1986/87:Föl36 av m, fl. (vpk) såvitt gälleryrkandena 2. att avslår proposition 1986/87:95 omtotalförsvarets fortsatta utveckling, 3 m) att , om förslaget om avslag på propositioneninte vinner gehör, hos regeringen begär förslag till ökade insatser för attstärka det civila samhället i kustbandet och åstadkomma "levandeskärgårdar" enligt motionens förslag. 1986/S7:Föl55 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att särskild uppmärksamhet ägnas gräns- och kustområdenas betydelse. Under denna punkt - som är den första vid vilken behandlasförslag av regeringen i totalförsvarspropositionen - tar utskottetinledningsvis upp det enda motionsyrkandet om avslag på nämnda proposition idess helhet. Yrkandet finps i motion FÖ136 kommunisterna.Partiet "instämmer i de grunder för säkerhetspolitik och deallmänna principer för försvarspolitikens inriktning som formuleras i såvälförsvarskommitténs betänkande som regeringens proposition". Däremot kanpartiet av skäl som redovisas i motionen "inte stödja den huvudinriktning för det svenskatotalförsvarets organisation som föreslås i propositionen. Det är oacceptabeltatt värt lands ökande sårbarhet både på det internafionella och det nationellaplanet inte får påverka slutsatser och förslag på ett mycket mera bestämt sättän vad som här sker. Det är likaså oacceptabelt att det civila samhälletsorganisering ägnas så lite uppmärksamhet när det gäller reella åtgärder." Utskottet biträder inte motionsyrkandet om avslag på helatotalförsvarspro positionen. Regeringens olika förslag och väckta motioner bör nu realbe- handlas av . Olika delfrågor i propositionen, bl.a. rörande den civila delen av totalförsvaret, tas upp punkt för punkt i betänkandet. Därvid behandlar utskottet ocksä frän samma parti en rad motionsyrkanden som har ställts under förutsättning att det nu ifrågavarande yrkandet inte vinner gehör. Utskottet förutsätter alltså att kommer att avslå yrkande 2 i motion FÖ136 (vpk). ' Den beskrivning av totalförsvarets mäl somförsvarsministern lämnar, och FöU 1986/87:11 regeringen föreslår attgodkänna, bygger på den gällande beskrivningen men har moderniserats.Säkerhetspolitikens yttersta mål - att trygga vårt lands frihet och oberoende-anges inledningsvis. Principen att ansvar för en verksamhet i fred innebärmotsvarande ansvar i krig kommer till uttryck. Utskottet tillstyrker attriksdagen godkänner den av försvarskommittén och sedan regeringen föreslagnabeskrivningen av totalförsvarets mål. Regeringens förslag till rikdinjer för totalförsvaretsfortsatta utveckling har återgivits i det föregående. Motion Fö202 frånvänsterpartiet kommunisterna innehåller kritik mot det nuvarande totalförsvaretoch mot den fortsatta inriktning som de föreslagna riktlinjerna innebär. Enligtmotionen bör begära förslag om en decentraliserad struktur påtotalförsvaret, "Den militära organisationen måste från början byggas uppoch organiseras pä de mindre förband som den ändå efter kommeratt vara uppsplittrad på med bibehållande av den nuvarande strukturen." Samma motion betonar fredssamhällets sårbarhet.Motionärerna önskar föra över betydande resurser från totalförsvarets militäradel till den civila delen. Utskottet har tidigare konstaterat (FöU1984/85:9 s. 10 och FöU 1985/86:8 s. 9) att vårt samhälle är sårbart i mångaavseenden och att sårbarhetsfrågor - inte enbart beträffande datorsystem - börägnas ökad uppmärksamhet. Liksom utrikesutskottet vill försvarsutskottet påminna omatt försvarskommittén i sin rapport säkerhetspolitik inför 90-talet(SOU 1985:23) särskilt behandlade samhällsutveckling och sårbarhet. Kommitténangav (s, 67) följande slutsatser: Ökad internationell integration, teknisk utveckling ochstrukturella förändringar i samhället får konsekvenser från sårbarhetssynpunkt.Nya typer av hot måste beaktas, men förändringarna innebär ocksä nyamöjligheter att hantera de problem som kan uppstå. Ökade risker ifredssamhället har lett till uppbyggnad av resurser som kan vara till nyttaäven i krig. Samhället förändras snabbt och förändrassårbarhetsbilden. Inom de områden som är av särskild betydelse förtotalförsvarets förmåga att fungera är det angeläget att nära följa och vidbehov ändra planeringens inriktning. Utskottet vidhåller självfallet att det är angeläget attmotverka samhällets sårbarhet. Förslag av regeringen om insatser i detta syftebehandlas senare i betänkandet. Likaså behandlas under punkt 5 motionsförslagfrän kommunisterna angående omorganisation av det militäraförsvaret. Partiet har lämnat sådana förslag under en rad är. Motionärernaförordar bl.a. en betydande minskning av flygstridskrafterna. liksomtidigare anser utskottet att den antydda inriktningen av totalförsvaret medsäkerhet inte skulle motsvara de krav som säkerhetspolitiken ställer. MotionFö202 (vpk) bör avslås av . Ytterligare ett par partimotioner berör riktlinjerna förtotalförsvarets fortsatta utveckling, I FÖ128 (m) och FÖ127 (c) yrkas attriksdagen skall ansluta sig till inriktning resp, riktlinjer som anges imotionerna. Enligt moderata samlingsparfiet medger de av regeringenföreslagna riktlinjerna inte en utveckling av totalförsvaret som "svarar motde krav som den säkerhetspolitiska och strategiska utvecklingen ställer". Utskottetkan för sin del inte ansluta sig till denna bedömning och därmed FöU1986/87:11 inte heller förorda att ställer sig bakom den. Yrkande 1 imotion FÖ128 (m) bör avslås. 1 motion hävdas att totalförsvarets civiladel måste få ökad tyngd. Enligt utskottets mening har den civila delen undersenare år fått allt större uppmärksamhet. I totalförsvarspropositionen finnsförslag om särskilda satsningar inom viktiga funktioner. Man kan ha olikamening om huruvida detta är tillräckligt. Utskottet återkommer till olikaförslag av regeringen och motförslag i motioner. Yrkande 1 i motion Föl27 (c)bör avslås. Utskottet anser att i övrigt bör godkänna deföreslagna riktlinjerna för totalförsvarets fortsatta utveckling. Beträffande försvarspolitikens inrikt/ung i övrigt harutskottet inte några invändningar mot vad försvarsministern har anfört. I detsammanhanget behandlar utskottet ett antal motionsyrkanden som inte riktar sighäremot. Första tar utskottet upp nägra motioner som gäller landetsgräns- och kustområden. Med exempel frän föresläs i motion FÖ155 (c),att skall uttala sig om betydelsen av sädana områden. Enligt motionFÖ136 (vpk) bör begära förslag till ökade insatser för att stärka dencivila statliga verksamheten i de svenska skärgårdarna och för att underlättaen fortsatt fast bosättning. Motion Fö513 (fp) syftar till att bemanningen påutsjöplatser skall utökas med tjänstgörande vapenfria tjänstepliktiga. Ett lands gräns- och kustområden har självfallet särskildbetydelse för invasionsförsvar. Om det utanför territorialgränsen eller ianslutning till denna finns stora områden av hav eller med svårframkomligterräng så gynnar detta försvararen, har till stor del gränser som ärgynnsamma för vårt försvar, läge i ger detta län en visssärställning från försvarssynpunkt, I de riktlinjer för totalförsvaretsfortsatta utveckling som utskottet i det föregående har ställt sig bakom angesbl, a, att försvaret bör byggas upp som ett djupförsvar. Våraförsvarsoperationer skall kunna genomföras med tyngdpunkt i gräns- ochkustområdena. Betydelsen av sådana områden är alltså fastslagen. Förmågan attmöta operationer riktade mot östra inkl. nämns särskilti riktlinjerna. Utskottet vill tillägga att givetvis har positivbetydelse för landets försvar som plattform för framskjuten basering av olikafunktioner. Något särskilt uttalande av härom eller i övrigt omgräns- och kustområdenas betydelse för försvaret är inte påkallat. Motion Föl55(c) bör inte bifallas. Utskottet återkommer till frågor rörande i detföljande. Landets kustområden är betydelsefulla bl. a. frånövervakningssynpunkt. Med både civila och militäia utgångspunkter är det ettsamhällsintresse att övervakningen i fred av våra kust- och havsområden inteförsämras. Hithörande frågor behandlades ingående av utskottet i samband med1982 års försvarsbeslut (FöU 1981/82:18 s, 39-42) och uttalade sigsärskilt härom. Liksom tidigare anser utskottet att det är viktigt attskärgårdarna inte avfolkas. Åtgärder för att-underlätta en fortsatt fast bosättning där ter sig därför rimliga att vidta. Personalinskränkningar vid statlig verksamhet bör inte äga rum utan att försvarsaspekten har vägts in. Så skall också ske enligt 22 förordningen(1982:136) om handläggning av vissa personalfrågor i statlig FöU 1986/87:11verksamhet utmed rikets kuster. Enligt förordningen skall en myndighet somplanerar en inskränkning av personal som har direkt betydelse för tillsyn ochövervakning av kusterna inhämta yttrande över den planeradeåtgärden. skall bereda andra berörda myndigheter tillfälle attyttra sig och bedöma hur åtgärden påverkar de anspråk på bemanning som olikasamhällsintressen ställer. Om anser att åtgärden inte innebärmera väsentliga förändringar, skall genast avge sitt yttrande tillden myndighet som planerar åtgärden, I annat fall skall skyndsamtutreda följderna av åtgärden och därvid bereda landstingskommun samt berördastatliga myndigheter, kommuner och organisationer tillfälle att. Omlänsstyrelsen finner att det är angeläget med fortsatt bemanning skalllänsstyrelsen i sitt yttrande lämna ett förslag om organisation, huvudmannaskapsamt finansiering och kostnadsfördelning. Om den myndighet som aktualiseratåtgärden trots invändningar vill genomföra personalinskränkningen ellerförslaget, skall myndigheten hänskjuta frågan fill regeringens prövning.Detsamma gällerom regeringens beslut behövs av andra skäl. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning attriksdagen skall begära förslag i enlighet med vpk:s motion Föl36, yrkande 3 m.Motionsyrkandet bör avslås. Inte heller motion Fö513 (fp) bör bifallas. Frågor omtjänstgöringen för vapenfria tjänstepliktiga torde bli aktuella för riksdagenunder nästa , vid vilket en proposifion med anledning av betänkandetVapenfriutbildningen (SOU 1986:30) beräknas komma att lämnas tillriksdagen. Utbildnings- och tjänstgöringsfrågor måste då behandlas på storbredd. Ett tjänstgöringsalternativ av det slag som förordas i motion Fö513 kanövervägas i det sammanhanget. Ett antal motioner gäller någon viss del av landet därförsvarsresurserna enligt motionärernas mening bör stärkas. Enligt motion Fö209 (c) bör anges söm ettområde som måste tillföras ytterligare resurser "så att de kommer att ståi rimlig relafion till de behov av bevaknings- och incidentberedskap somotvivelaktigt föreligger där". Försvaret av , både på kort och pålång sikt, tas upp i motion Fö203 (m). Mottonärerna slår fast att detta försvarär en riksangelägenhet. De behandlar olika slag av hot mot området och lämnaren rad förslag om förbättringar. För behovet på lång sikt bör överbefälhavarenenligt deras mening ges i uppdrag att lämna förslag. Ett särskilt yrkandegäller den neurokirurgiska kliniken vid , Regeringen bör enligtmotionärerna få till stånd en omprövning av beslut om klinikensnedläggning. Motion Fö305 (c) gäller en modernisering av det militäraförsvaret på . En sädan modernisering behövs enligt motionären för attinte trovärdigheten av försvar skall äventyras. Hon föreslår följandeåtgärder: - Kvalificeratrobotluftvärn tillförs. FöU 1986/87:11 - och basering på fastställs. - Tung kustrobottillförs. - Moderniseringav markstridskrafterna på inplaneras.. - Modernaartilleriförband (Haubits 77) tillförs. - Ledningskapacitetenbyggs ut sä att en allsidig ledning av bl. a. fartyg och flyg samtunderrättelseinhämtning kan utövas från . I motion Fö204 (m) finns fem yrkanden som alla gällerSkåne. Motionärerna anger varför det enligt deras mening är nödvändigt attsnabbmobiliserade, välutbildade och välutrustade krigsförband ochcivilförsvarsenheter kan användas för försvar. Fem motioner behandlar försvaret i , MotionFö206 (m) gäller beredskapen mot överraskande anfall i ,Motionären motiverar varför "beredskapsnivån i aldrig fårbli så låg att fienden kan komma i land och utbreda sig. Målet måste vara attmycket tidigt möta, hejda och slå angriparen," Motion Fö207 (c) har ettyrkande om behovet av större försvarsresurser pä . Försvaret iVästsverige behandlas utförligt i motion Fö208 (m). Motionärerna anser attnödvändiga förstärkningar av detta försvar har samband med inriktning ochekonomi enligt försvarsbeslut. Vikten av att stärkaförsvarsberedskapen på behandlas också i motion Fö211 (m). Enangripares uppträdande kan enligt motionen kräva "att vi tidigt är påplats med största möjliga styrkor". Enligt motion FÖ131 (fp) ärtotalförsvarspropositionens inriktning av totalförsvarets utveckling i storttillfredsställande. "Erfarenheterna från tidigare beslut har dock lärtoss, att många bedömare och beslutsfattare ser den operativa situationenalltför snävt. De förstärkningar och förändringar som kommer att genomförasmåste därför enligt vår mening planeras så att även får deldärav." Med anledning av de nu nämnda motionerna vill utskottettill en början framhålla att varje del av landet skall försvaras. Avmålbeskrivningen för totalförsvaret framgär att totalförsvaret skall kunna mötamilitära angrepp varifrån de än kommer. Våra stridskrafter skall kunnautnyttjas med tyngdpunkt i gräns- och kustomiådena. Riktlinjerna förtotalförsvarets utveckling anger att särskild uppmärksamhet skall ägnasförmågan att möta operationer riktade mot svenskt territorium i norra ,östra med och de södra delarna av . Mål ochriktlinjer för totalförsvaret täcker alltså i allt väsentligt de önskemål somförs fram i de nu aktuella motionerna. Motionsyrkandena om ytterligare försvarsresurser isärskilda delar av landet gäller i första hand den operativa förmågan i krig.Landets yta, gränser, värnpliktssystem och totala försvarsresurser motiveraratt det militära försvaret bygger på spridd mobilisering, liksom på rörlighetoch kraftsamling när en anfallsriktning kan fastställas. landen men också beredskapssyripunkter påverkar fredslokaliseringen.Överbefälhavaren har ansvaret för den operativa planeringen samt för deomgrupperingar och operationer som kan bli aktuella. Utskottetkan i och för sig ställa sig bakom många av de önskemål som förs Betydelsen av inbegripet passagen mellan FöU1986/87:11 Östersjönoch är uppenbar. ochGotland kräver stor uppmärksamhet från försvarssynpunkt. har redantidigare uttalat att försvaret av är av särskild betydelse (FöU1983/84:20 s. 16 och FöU 1984/85:9 s, 30), Vikten av att landets högsta ochcentrala ledning inte i något läge paralyseras ställer särskilda krav på beredskap.Försvarsmaktens fredsorganisafion pä har också behandlats(FöU 1983/84:20 s. 20 och FöU 1984/85:9 s, 31), Enligt vad utskottet har inhämtat övervägeröverbefälhavaren en förstärkning av de fredstida resurserna utmedNorrlandskusten, Liksom har utskottet inte skäl att göra annanbedömning än att försvarsmaktens resurser i huvudsak är geografiskt avvägdaenligt givna riktlinjer, I den mån ytterligare resurser kan tillföras bör de nubeslutade riktlinjerna och överbefälhavarens operativa planering varavägledande för lokaliseringen i fred t, ex, av tillkommande utbåtar,helikoptrar och resurser för luftvärn. Försvarsministern uttalar itotalförsvarspropositionen (bil, 1 s, 65) att en lokalisering avkustrobotförband till bör särskilt prövas. Utskottet delar dennauppfattning, särställning bör också beaktas när det t, ex, gällertotalförsvarets ledning i fred och krig. De förbättringar beträffande civilförsvarets organisationoch mobilisering som har genomförts gäller självfallet ocksåcivilförsvarsverksamheten i , beslöt attlägga ned den neurokirurgiska kliniken vid i syfte attkoncentrera den neurokirurgiska vården till . Av ett svarpå fråga och interpellation som socialministern lämnade i kammaren den 13februari 1987 framgår att räknar med att efter förändringen kunnata hand om samma antal neurokirurgiska vårdfall som före denna.