bet · GA01UbU12 · 1986-12-31 00:00:00 — SÖhar fått i uppdrag av regeringen att undersöka frågan om fillvalet pågrundskolans högstadium och kommer att redovisa sitt uppdrag senast den 1november 1987. I uppdraget ligger att SÖ skall utreda möjligheterna att ha ettspråkfill val jämte ett annat tillval. Elevernafår på ett annat sätt än förr informafion i skiftande ämnen genom t. ex. tidningar, radio och television. När det gäller stoffmängden i skolan är det därför viktigt att sådant angeläget lärostoff prioriteras som. eleverna inte kan inhämta på annat sätt än genom skolans undervisning. Regeringen har uppdragit åt SÖ att utarbeta underlag för precisering av grundläggande kunskaper och färdigheter i centrala ämnen. Arbetet med detta kan ses som ett led i utvecklingen av de nuvarande kursplanerna till att bli ett bättre planeringsunderlag för arbetet i skolan än vad de för 27 Därviduppmärksammar SÖ särskilt hur man skall kunna UbU 1986/87:12 beskriva engrundkurs som alla behöver inhämta för att få den medborgerliga kompetens somgrundskolan skall ge. Av budgetpropositionen (s. 8) framgår bl. a. att insatserför att bryta den sociala snedrekryteringen till högskolan - för att varaverksamma - i hög grad måste ta sikte på att förändra elevers studieattityderinom bl; a. . Utskottet,som finner det värdefullt att kursplanerna utvecklas på sätt som redovisats,föreslår med hänvisning till vad som anförts att avslår motionerna1986/87: Ub330 yrkandena 2 och 3, 1986/87: Ub812 yrkandena 2, 3, 4, 6, 10 och14 och 1986/87: Ub817 yrkandena 2 och 3. Enligtmotion 1986/87: Ub331 (m, fp, c) blir i de stora klasserna i grundskolanskillnaderna i studieförutsättningar och snabbhet att arbeta mellan elevernastora. För att lösa de svagpresterande elevernas problem bör man pröva att låtadem gä i årskurslösa klasser (stadieklasser). Innehållet i de första årensundervisning där bör vara mindre prestationsinriktat, ungefär så som iWaldorfskolan. Genom att årskursindelningen är slopad bör den grundläggande kunskapsfillväxtenför vissa elever kunna få ta något mer tid än för andra. Vidare kan i dettasammanhang en ökad individualisering och självverksamhet sättas i system redanfrån.början. Lärartätheten i dessa årskurslösa klasser bör vara så stor som delokala utbildningsresurserna medger. Det är viktigt att i dessa stadieklassersöka skapa en under-visninjgssituation där eleverna med bevarad självkänsla kanfä skaffa sig kunskaper. Enligtvad utskottet inhämtat har SÖ utgivit ett kommentarmaterial Åldersintegreradundervisning på låg- och mellanstadiet (1985:15). 1 har undersenare tid av pedagogiska skäl vuxit fram en års-kurslös, åldersintegreradundervisning med en viss spridning till mellanstadiet. Den årskurslösaundervisningen bör dock inte leda fill att eleverna redan från skolstartengrupperas.efter en förmodad studieförmåga, eftersom de utvecklas i olika takt.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 1986/87: Ub331. Imotion 1986/87: Ub281 (vpk) yrkandena 2 b, 2 c och 2 d föreslås att manavskaffar hemläxor, allmän och särskild kurs på högstadiet och bestraffningari skolan. Enligtrapporten (DsU 1986:5) Matematik i skolan är hemarbetsfiden för elever iSverige mycket kort jämfört med förhållandet i andra länder (s. 59-61).Utskottet vill vidare erinra om vad om anförs i Lgr 80 (s. 50) om hemuppgifter.De utgör en del av skolans arbetssätt. Att lära eleverna att ta ansvar för enuppgift avpassad efter deras individuella förmåga, är en väsentlig del av denkaraktärsdaning som skolan skall ge. Om elever av särskilda skäl inte kanutföra en given uppgift i hemmet bör det enligt Lgr 80 ingå som en naturlig deli skolans planering att i olika former hjälpa dem att fullgöra uppgifterna iskolan. SÖhar på regeringens uppdrag fastställt föreskrifter ochanvisningar beträffande hemuppgifterna. Därvid stryks-under att hemuppgifternabör anpassas till de enskilda elevernas förutsättningar. Elever måste kunna fåarbeta inot gemensamt uppställda mål pä olika sätt Genomatt också arbeta hemma får eleverna möjlighet att UbU 1986/87:12 använda så debehöver. De elever som arbetar långsamt får dock enligt SÖ interutinmässigt ges i uppgift att göra färdigt den del av dagens , arbete som de inte hunnitmed i skolan för att kunna hålla jämna steg med . kamrater som arbetarsnabbare. Speciell uppmärksamhet skall ägnas de elever som har svårigheterav olika slag. Skolan bör t. ex. saniråda och samplanera med föräldrartill barn med handikapp om deras arbetssitua- Regeringenhar gett i uppdrag att utreda frågan om alternafivkurser.Uppdraget kommer att redovisas i juh 1987. Av2 kap. 5 § regeringsformen följer att kroppsbestraffning är förbjuden.Kvarstannande i skolan för högst en fimme efter skoldagens slut kan åläggas enelev enligt skolförordningen 6 kap. 28 §. Detta kvarstannande skall ske underuppsikt. Kvarstannandet skall inte ses som en bestraffning utan som enmöjlighet för skolan att, som framgår av första stycket i nämnda paragraf,"söka utreda orsakerna till beteendet, klargöra innebor-den av detinträffade och varna för upprepning"..Samråd med föräldrarna skall ocksåäga rum om så behövs. Det måste bedömas som angeläget att behålla den möjlighetsom nu finns enligt skolförordningen att vidta sådan åtgärd. Medhänvisning till vad som redovisats avstyrker utskottet mofion 1986/ 87: Ub281yrkandena 2 b, 2 c och 2 d. . Beträffandefrågan om språken i hänvisar utskottet till sitt betänkande UbU1986/87:14 om anslag till gymnasieskolan, m. m. (avsnittet 3.4 Språkprogrammeti ungdornsskolan). 2.Undervisning och betygsättning i orienteringsämnena på högstadium Gällandeförordning med provisoriska bestämmelser om undervisning och betygsättning i orienteringsämnen pä högstadium m. m. inne- ' a. följande. Närundervisningen anordnas i enskilda orienteringsämnen, skall den enligt Lgr 80för ämnesgruppen tillgängliga timtiden fördelas pä de i gruppen ingående ämnenaefter i huvudsak samma proportioner som gällde enligt läroplan förgrundskolan. Betyg skall ges i varje enskilt ämne. Meddelas undervisning i deenskilda ämnena i en ämnesgrupp den samhällsorienterande om 17stadieveckotimmar eller den naturorienterande skallberörda lärare vid varje läsårs början gemensamt planera undervisningen ochdärvid beakta att samtliga huvudmoment i kursplanen för ämnesgruppen genomgås.Vid undervisning på sådant sätt skall ett sammanfattande betyg ges i samhällsorienterandeämnen respektive i naturorienterande ämnen. anmäler att han avser föreslå regeringen att 6 kap. 9 § skolförordningen ändras sä att däri införs hittillsvarande proviso riska bestämmelser om undervisning och betygsättning i orienteringsäm nen på högstadium rii. Statsrådet hemställer att regering en bereder tillfälle att ta del av vad han anfört i ärendet (prop. s. 29-31). Utskottethar under de två närmast föregående riksmötena utförligt UbU 1986/87:12behandlat frågan om undervisning i enskilda orienteringsämnen resp. undervisningi ämnesblock, dels i samband med behandlingen av regeringens förslag om nygrundskollärarutbildning (prop. 1984/85:122, UbU 1984/ 85:31, rskr.1984/85:366), dels vid behandlingen av mofioner väckta (UbU 1985/86:1 s. 10 f). Utskottet har därvid bl. a.slagit fast att det i läroplanen för (Lgr 80) inte är fråga om attersätta studierna i de enskilda orienteringsämnena på högstadiummed en total integrering av ämnena i ämnesblock. Undervisningen skall utgå frånklart definierbara ämnen och bestå av såväl ämnesundervisning somämnessamverkan på de områden där sådan lämpligen kan förekomma. En ordning medtvå lärare som är behöriga i olika ämnen i en och samma ämnesgrupp är enfullgod lösning av lärarfrågan. Utskottet har erfarit att SÖ kommer attfärdigställa ett kommentarmaterial för orienteringsämnena på högstadiet, vilketkommer att innehålla bl. a. exempel på modeller för samverkan mellan dels tvålärare inom en och samma ämnesgrupp (samhällsorienterande ämnen ellernaturorienterande ämnen), dels lärare inom viss ämnesgrupp och lärare i andraämnen än ämnesgruppens. Utskottetföreslär, med hänvisning till vad utskottet redovisat, att lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet anfört om undervisning ochbetygsättning i orienteringsämnen på högstadium. Översynav regleringen för och anslutande skolformer anför att en del föreskrifter i skolförordningen som avses bliinförda i en särskild utbildningsförordning grundas på tidigare beslut avriksdagen. Detsamma gäller vissa föreskrifter i andra skolförfattningar. Detkan visa sig naturligt och angeläget att göra smärre sakliga ändringar i sådanaföreskrifter. Regeringen bör därför inhämta medgivande att, utanhinder av tidigare beslut, i samband med översynen av regleringenför och anslutande skolformer göra de smärre sakliga förändringarsom bedöms som befogade. ' Utskottet föreslår att lämnar det begärdamedgivandet. Enligtmotion 1986/87: Ub340 (c) bör uttala att tiden nu är inne att låta barn börja skolan . En fidigareläggning av skolstar ten förutsätter enligt motion 1986/87: Ub827 (fp) yrkande 1 att man under hela lågstadiet utgår frän det enskilda barnets mognadsnivå, mofivafion, behov och förutsättningar när kunskaper lärs in och olika färdigheter, tränas. Barn i sexårsäldern bör få delaktighet i en välstrukturerad pedago gisk verksamhet med successiva inlärningsmål. En sådan verksamhet sker bäst inom ramen för , som bör bli tioårig. Ett principbeslut om skolstart bör fattas . I motion 1986/87: Ub812 (m) yrkandena 8 och 9 föreslås att skolstarten sänks till sexårsåldern. Lågsta diet bör vara årskurslöst och omfatta tre är för flertalet och fyra är för dem 30 som behöver enlågstadiefid av sådan omfattning. Ett särskilt statsbidrag UbU 1986/87:12 bör utgå till kommuner somvill starta en försöksverksamhet med sänkt Denkommunala barnomsorgen omfattar daghem, familjedaghem, deltidsgrupp och öppenförskola. -1986 var av samtliga barn i åldern 06 årinskrivna i daghem, deltidsgrupp eller familjedaghem. Av dessa barn var 17,7%i familjedaghem. Antalet skolor med lågstadium i riket var är 1986 drygt 4000.1dag bedrivs försöksverksamhet med samverkan mellan vissabarnomsorgsinstitufioner och vissa skolor med lågstadium. Frågorom skolstartsålder bereds inom : I avvaktan påresultatet av denna beredning bör inte göra något uttalande om försökmed en särskild pedagogisk verksamhet för sexåringar inom ramen för grundskolaneller om tidpunkt för skolstart. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motionerna 1986/87:Ub340, 1986/87:Ub812yrkandena 8 och 9 och 1986/87:Ub827 yrkande I. Imotionerna 1986/87: Ub827 (fp) yrkande 22 och 1986/87: Ub828 (m) yrkande 1begärs förslag till ett nytt elevbaserat statsbidragssystem för grundskolan.Ett elevanknutet statsbidrag bör kunna kompletteras med skatteutjämningsbidragför de glesbygdskommuner som har särskilda kostnader för sitt skolväsende.Enligt motion 1986/87: Ub817 (c) yrkandena 6 och 7 bör ett nyttstatsbidragssystem skapa förutsättningar för att behålla så många skolenhetersom möjligt. Utskotteterinrar om att beredningsunderlaget (Ds U 1987:1) Ansvarsfördelning ochstyrning på skolområdet innehåller en principanalys i vad gäller den ekonomiskastyrningen av skolan. Både ett system med bidrag per elev och ett system medbasresurserdiskuteras. Med hänvisning till att statsbidragsfrågaskall bli föremål för överväganden på grundval av detta beredningsunderlag i enparlamentarisk beredning föreslår utskottet att avslår motionerna1986/87: Ub817 yrkandena 6 och 7, 1986/87: Ub827 yrkande 22 och 1986/87: Ub828yrkande 1. Anslagetsärskilda insatser inom skolområdet Enligtföredragande statsrådet bör det nuvarande anslaget Regionala åtgär der för elever med handikapp, delar av de nuvarande anslagen Särskilda åtgärder i och Särskilda åtgärder i gymnasieskolan samt de resurser för särskild undervisning som utgår under anslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. föras fill ett nytt anslag Särskilda insatser inom skolområdet. Det nya anslaget beräknas fill 192,7 milj. kr. Anslagen Regionala åtgärder för elever med handikapp. Särskilda åtgärder i och Särskilda åtgärder i gymnasieskolan upphör därmed. Genom att enbart 75 milj. kr. förs över från det nuvarande anslaget Särskil da åtgärder i uppstår en besparing som statsrådet beräknar till 31 149 milj. kr. Överföringenfrån det nuvarande anslaget Särskilda åtgärder i UbU 1986/87:12gymnasieskolan har beräknats till 4,4 milj. kr. Besparingen på sistnämndaanslag har därvid beräknats till 20 milj. kr. Riksdagenbereds vidare tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet anfört omtilldelning och användning av medel för särskilda insatser inom skolområdet(prop. s. 85-87). Imotion 1986/87: Ub828 (m) yrkandena 11 och. 12 föreslås - i stället förföreslaget nytt anslag att ett anslag B 11. Regionala åtgärder för elever medhandikapp om 16,1 milj. kr. förs upp pä riksstaten och att 166,1 milj. kr. försöver till grundskoleanslaget (anslagsposten Särskild undervisning samtförstärkningsresursér). Enligt motion 1986/87:Ub817 (c) yrkande 23 bör anslagetBil. Särskilda insatser pä skolområdet tillföras 169 milj. kr., varav 149 milj.kr. avser och 20 milj. kr. Förslag av motsvarandeinnebörd förs fram i motionerna 1986/87: Ub304 (c) yrkande 2 och 1986/87: Ub328(c) yrkande 1. I motion 1986/87:Ub338 (s) yrkande 1 föreslås avslag på den ibudgetpropositionen föreslagna besparingen om 149 milj. kr. för grundskolansdel under förutsättning att anslaget till statsbidrag till lärarlöner nedräknasoch/eller periodiseringen av förskott på statsbidragen till kommunernasskolverksamhet förändras sä att en motsvarande besparingseffekt uppnäs. Utskottetföreslår pä grundval av-gjorda överväganden att förevarande anslag ökas med 100milj. jämfört med.budgetpropositionen och att med anledning avbudgetpropositionen' och motionerna 1986/ 87:Ub304 yrkande 2, 1986/87:Ub328.yrkande 1, 1986/87: Ub338 yrkande 1 och 1986/87:Ub817 yrkande 23 och medavslag på motion 1986/87:Ub828 yrkandena 11 och 12 för /88anvisar . till Särskilda insatser inom skolområdet. Dettillskott av medel som härigenom tillförs anslaget bör fördelas till kommunermed behov av resursfillskott för undervisning av handikappade elever ellerelever med andra särskilda behov. Medlen bör i likhet med vad som /87 för anslagen Särskilda åtgärderi och Särskildaåtgärder i gymnasieskolan fördelas så att en större andel går tillstorstadslänen. Länsskolnämnderna bör vid sin fördelning av medlen utgå frånen helhetsbedömning av situationen inom i varje kommun och därvidväga samman olika faktorer som kan vara kriterier pä att kommunen har särskiltbehov av bidragen. Den resurs som kommun får bör inom kommunen fördelas med utprägladbehovsinriktning. Vad utskottet anfört om tilldelning och användning av medelunder detta anslag bör som sin mening ge regeringen till känna. Ipropositionen föreslås att den del av förstärkningsresursen som skall användas till annan verksamhet under skoldagen än undervisning minskas med 0,0134 per elev. Detta motsvarar en besparing om 71 milj. kr. Regeringen begär godkännande av minskningen. I motion 1986/87: Ub828 (m) yrkande 16 biträds regeringens förslag om en minskning av förstärkningsresursens icke-undervisningsbundna del .32 som motionärernaföreslår att förstärkningsresursens undervis- UbU 1986/87:12 ningsbundnadel höjs med 101 milj. kr. I samma motion yrkande 2 föreslås attförstärkningsresursen skall kunna användas mer fritt än , t. ex. för engenerell minskning av klasstorlekarna om detta bedöms bäst stå iöverensstämmelse med elevernas behov. Imotion 1986/87: Ub827 (fp) yrkandena 12 samt 13 delvis yrkas avslag på enminskning av förstärkningsresursen och föreslås en höjning av förstärkningsresursenmed 270 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Enligt samma motionyrkandena 9 och 14 bör förstärkningsresursen i ökad utsträckning användas föratt temporärt bilda mindre undervisningsgrupper eller särskildundervisningsgrupp för elever som ständigt saboterar den vanligaklassundervisningen. Enligt motion 1986/87: Ub817 (c) yrkande 27 börförstärkningsresursen filiföras 71 milj. kr. till fria aktiviteter inomskoldagens ram. 1 motion 1986/87: Ub338 (s) yrkande 3 yrkas avslag pä denföreslagna minskningen av förstärkningsresursen om 71 milj. kr. underförutsättning att anslaget till statsbidrag till lärarlöner nedräknas och/ellerperiodiseringen av förskott på statsbidragen till kommunernas skolverksamhetförändras så att en motsvarande besparingseffekt uppnås. Utskottetföreslår på grundval av gjorda överväganden att den del avförstärkningsresursen som skall användas till annan verksamhet under skoldagenän undervisning bör ökas med 0,0101 per elev jämförtmed förslaget i budgetpropositionen. Detta motsvarar en ökning om 53 milj. kr.Beträffande användningen av förstärkningsresursen hänvisar utskottet till vadsom anförts i betänkandet UbU 1984/85:16 s. 12. Den bör självfallet kunnaanvändas att temporärt bilda mindre undervisningsgrupper eller s. k. särskildundervisningsgrupp (Lgr 80, s. 55). Utskottet föreslår att medanledning av budgetpropositionen och mofionerna 1986/87: Ub338 yrkande 3 och1986/87: Ub817 yrkande 27 och med avslag på motionerna 1986/87: Ub827 yrkandena9, 12, 13 delvis och 14 och 1986/87: Ub828 yrkandena 2 och 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förmellanstadiets del har lagt fast en norm för medeltalet elever perbasresurs (prop. 1980/81:20, UbU 1980/81:15, rskr. 1980/81:120). Regeringenhar efter bemyndigande beslutat att medeltaletelever per basresurs på mellanstadiet skall sänkas från 23,0 till 22,86 /88. 1 propositionen föreslås att samma basresursmedeltal skallgälla för mellanstadiet läsåren 1988/89-1990/91. Imotion 1986/87: Ub817 (c) yrkandena 5 och 26 anförs att det särskildabasresursmedeltalet för mellanstadiet bör avskaffas. Även i motion 1986/87:Ub221 (c) yrkande 3 föreslås minskning av klassernas storlek. Enligt motion1986/87: Ub806 (c) yrkande 4 bör små skolenheter behållas. Enligt motion1986/87: Ub828 (m) yrkande 17 bör basresursmedeltalet för mellanstadiet sänkastill 22,58. Enligt motion 1986/87: Ub240 (vpk) yrkande 4 delvis börbasresursmedeltalet för mellanstadiet sänkas till 22,72. Utskottet föreslår pågrundval av gjorda överväganden att för 33 3 1986/87. riksmedeltalet elever perbasresurs på mellanstadiet för /89 UbU 1986/87:12 sänks till 22,72.Regeringen bör besluta härom. elever per basresurs påmellanstadiet bör successivt avvecklas. Vad utskottet här haranfört bör med bifall till motion 1986/ 87: Ub240 yrkande 4 delvisoch med anledning av budgetpropositionen och mofionerna 1986/87:Ub221yrkande 3, 1986/87:Ub806 yrkande 4, 1986/ 87:Ub817 yrkandena 5 och26 och 1986/87: Ub828 yrkande 17 som sin . mening ge regeringentillkänna. Enligtpropositionen bör det vid beräkning äv poäng för skolledningsresurser i enkommun fä medräknas klass frän specialskola för döva och hörselskadade eleversom förlagts till en grundskola, på samma sätt som sker beträffande klass avsärskola. föreslås godkänna en sådan ordning. 1proposifionen föreslås att skall godkänna en indragning av nuvarandestatsbidrag till samlad skoldag. 1 stället beräknas 25 milj. kr. förutvecklingsarbete med frågor rörande den icke timplanebundna delen avskoldagen. Detta innebär en besparing om 11,2 milj. kr. jämfört med dekostnader staten tidigare haft för samlad skoldag. Imofionerna 1986/87:Ub817 (c) yrkandena 28 och 29, 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 6delvis och 1986/87: Ub828 (m) yrkande 13 yrkas avslag på regeringens förslag om25 milj. kr. som bidrag för utveckling av en samlad skoldag. Bidraget bör drasin. En motsatt uppfattning förs fram i motion 1986/87:Ub338 (s) yrkande 2.Enligt motionärerna bör regeringens förslag om en besparing om 11,2 milj. kr.pä anslagsposten avslås under förutsättning att anslaget till statsbidrag tilllärarlöner nedräknas och/eller periodiseringen av förskott på statsbidragentill kommunernas skolverksamhet förändras sä att en motsvarandebesparingseffekt uppnås. Utskottettillstyrker regeringens förslag om ett bidrag om 25 milj. kr. för utvecklingenav en samlad skoldag och föreslår att med avslag pä mofionerna1986/87: Ub338 yrkande 2, 1986/87: Ub817 yrkandena 28 och 29, 1986/87: Ub827yrkande 6 delvis och 1986/87: Ub828 yrkande 13 godkänner vad som förordats iproposition 1986/87:100. Förnärvarande utgår ca 32 milj. kr. för lokah utvecklingsarbete pä lågsta diet. Resurserna bör enhgt föredragande statsrådet föras över till mellan stadiet. Överföringarna bör göras i tvä etapper så att nästa budgetär 16 milj. kr. anslås för ändamålet och budgetaret därefter ytterligare lika mycket. Detta'leder till en engängsbesparing under /88 om ca 16 milj. kr. Det föreslås att godkänner detta. Enligt motion 1986/87:Ub8l7 (c) yrkaride 31 bör bidraget till lokalt 34 utvecklingsarbete påmellanstadiet tillföras 16 milj. kr., det belopp som UbU 1986/87:12motsvarar engängsbesparingen. Enligt motion 1986/87: Ub828 (m) yrkandena 14och 15 bör av de medel som beräknas för lokalt utvecklingsarbete påmellanstadiet . användas för detta ändamål och . förfortbildning i matematik för mellanstadielärare. Utskottettillstyrker regeringens förslag beträffande bidrag till lokaltutvecklingsarbete på mellanstadiet och föreslår att med avslag' påmotionerna 1986/87:Ub817 yrkande 31 och 1986/87:Ub828 yrkandena 14 och 15godkänner vad som förordats i proposition 1986/87:100. Utskottet erinrarsamtidigt om vad föredragande statsrådet anfört orn fortbildning i rriatematikför lärare pä mellanstadiet (prop. s. 50). Bidragtill matematikundervisningen i skolan I proposifionen beräknas sammanlagt 12 milj. kr.för detta ändamål. Utskottet fillstyrker förslaget. 1motion 1986/87:111)253 (c) hemställs att uttalar att statsbidrag börutgå till och , båda i . Detsamma yrkas i motion1986/87: Ub203 (m) för och i motionerna 1986/ 87:Ub219 (m) och1986/87:Ub315 (fp) yrkande 4 delvis för . I motion 1986/87: Ub315yrkande 4 delvis hemställs att som sin mening skall ge regeringentill känna att i bör få statsbidrag. Detär regeringen som prövar frågan om statsbidrag till fristående skola utifrån derikthnjer som har angetts av . Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1986/87: Ub203, 1986/87: Ub219, 1986/ 87:Ub253 och1986/87:Ub315 yrkande 4 delvis, vilka avser eU uttalande om bidrag till Bladinsskola och . Riksdagenbör likaledes avslå motion 1986/87: Ub315 yrkande 4 delvis som rör ettuttalande om bidrag till . AnslagetBidrag till driften av grundskolor m. m. 1propositionen föreslås att fill Bidrag fill driften av grundskolor m.m. anvisar ett förslagsanslag av . Utöverde budgetförslag som tidigare redovisats från motion 1986/ 87:Ub828 (m) föresläs i motiorien sänkt bidrag fill hemspråksundervisning och lokal skolutveckling samt överföring av medel till särskild undervis ning (yrkandena 19-21). Anlaget bör föras upp m.ed . (yrkande 22). redovisade förslag från motion 1986/87: Ub827 (fp) yrkande 13 delvis innebär en uppräkning av anslaget med'245 milj. kr. Enligt motion 1986/87: Ub240 (vpk) yrkande 4 delvis bör anslaget Bidrag till driften av grundskolor m.m. räknas upp nied 340 milj. kr. Utöver de budgetförslag som tidigare redovisats från motion 1986/87:Ub817 (c) före slås en ökning av anslaget, med 350 milj. kr. för att kompensera för 35 uteblivna statsbidrag pågrund av elevminskningen (yrkandena 17, 24 och UbU 1986/87:12 25). Enligtmotion 1986/87: Ub221 (c) yrkande 4 bör anslaget räknas upp med 400 milj. kr. Utskottetkan inte ställa sig bakom förslaget i motion 1986/87: Ub828 om sänkt bidrag tillhemspråksundervisning och lokal skolutveckling. Utskottet erinrar omriksdagens beslut om hemspråksundervisning i bl. a. (UbU1984/85:12, rskr. 1984/85:149).