bet · GA01SoU15 · 1986-12-31 00:00:00 — 1 väntekö för att komma till rättspsykiatrisk klinik fannsvid november månads utgång totalt 51 häktade, av vilka 9 väntat i häkte mer än6 veckor. Situationen vid Göteborgskliniken förvärrades ytterligarei . Efter överfall m.m. av patienter mot andra patienteroch personal råder stopp för intagning av nya patienter iGöteborg. har efter besök på kliniken rätt klinikchefen ättanpassa klinikens verksamhet till de för rådande förutsättningarna.Eftersom inga ytterligare resurser ställs till förfogande för att möta bl.a.det ökande väldet bland patienterna måste enligt yrkesinspektionen antaletintagna patienter anpassas till de tillgängliga personalresurserna, dvs, ipraktiken minskas så att personalstyrkan räcker till för att åtminstone säkraliv och hälsa för personal och patienter, har beslutat att på nytt ta uppsituationen vid Göteborgskliniken till granskning, JO har ocksä beslutat att granska situationenvid Stockholmskliniken, sedan kliniken vägrat ny intagning av en patient somtidigare varit intagen där och då mordhotat och tagit personal som gisslan. vill inledningsvis erinra om attskriftligt utlåtande över rättspsykiatrisk undersökning normalt skall avgestill rätten från det beslutet om undersökning inkom till denrättspsykiatriska kliniken eller stationen. Av utredningen i detta ärendeframgår att den lagstadgade tidsfristenregelmässigt åsidosätts och att vänte- och undersökningstiderna SoU 1986/87:15för rättspsykiatriska undersökningar genomgående vida överstiger den angivnasexveckorstiden. av undersökningarna avser häktade. Vid en klinikuppgår den genomsnittliga sammanlagda vänte- och undersökningstiden till 16-17veckor, vilket måste betecknas som ytterst anmärkningsvärt. Även när detgäller den klinik som har de kortaste tiderna - - ärförhållandena oacceptabla. konstaterar att den situation som råderstär i uppenbar strid mot gällande lag och delar den av justitieutskottet ochJO och även i motion 1986/87:K103 (fp) uttalade uppfattningen att allvarligaansträngningar nu mäste göras för att komma till rätta med de rådandemissförhållandena. instämmer även i övrigt i justitieutskottetsbedömning av situationen. har inför såväl social- somjustitieutskottet redovisat vissa redan vidtagna samt ytterligare planeradeåtgärder. Dessa har främst till syfte att minska själva undersökningstiderna,vilket enligt bedömning också kommer att leda till enminskning av väntetiderna i häkte. anser i och för sig att det är av störstabetydelse att undersökningsarbetet bedrivs sä rationellt som möjligt och attåtgärder vidtas för att nedbringa undersökningstiderna, vilka är alltför långaför att lagens bestämmelser skall kunna följas. Såsom justitieutskottet funnitär emellertid de av beslutade åtgärderna inte tillräckliga föratt komma till rätta med den situation som råder. Enligt socialutskottetsmening måste sålunda också övervägas att ställa mera resurser till förfogandeför den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten så att den kö som finnskan arbetas av. Den sammanlagda tiden för väntan.i häkte samt undersökning börinte annat än undantagsvis få överstiga de i lag stadgade sex veckorna.Målsättningen måste vara att få bort all onödig väntan i häkte, särskilt somdet här ofta rör sig om människor i behov av psykiatrisk värd. Viss väntan påundersökning kan trots detta ändå bli ofrånkomlig. För dessa fall kan finnasskäl att peka på den i mycket liten omfattning utnyttjade möjlighetenatt överföra häktade patienter till kriminalvärden. Detta kanbidra till att förbättra förhållandena för åtminstone vissaintagna. Som framgått av den tidigare redovisningen arbetar man förnärvarande inom med en ny lagstiftning rörande denpsykiatriska tvångsvården. Arbetet innefattar även den rättspsykiatriskaverksamheten. Parallellt med detta arbete pågår förhandlingar om ettöverförande av huvudmannaskapet för den rättspsykiatriska verksamheten frånstaten till berörda sjukvårdshuvudmän. Arbetet med att reformera den psykiatriska vården måstedrivas vidare. Förhållandena på de rättspsykiatriska klinikerna är emellertidsådana att en lösning av problemen inte kan anstå i avvaktan på en större ochmer tidskrävande reform. Enligt utskottets mening mäste därför regeringenomgående vidta åtgärder för att avhjälpa de missförhållanden som råder och somtrots allvarlig kritik fått råda alltför . Vad utskottet sålunda anfört bör som sin meningge regeringen 1986/87:15 till känna. Detta tillgodoser även motion1986/87:K103 (fp). att med anledning av motion 1986/87:K103 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), AinaWestin (s), (), (), (vpk), IngvarEriksson (m), (), (), () och (). SoU 1986/87:15 om långa väntetider för rättspsykiatriska undersökningar Justitieombudsmannen överlämnade i juni 1986till bl, a, justitie- och socialutskott ett av honom meddelat beslutrörande långa väntetider för rättspsykiatriska undersökningar. Beslutet harsenare redovisats i justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1986/87 (s, 151 ff), har tagit upp JO;s beslut tillbehandling vid flera sammanträden , Med anledning av JO:s ämbetsberättelse har () och () i en motion (mot. 1986/87:K103) hemställt attriksdagen med anledning av JO:s utlåtande om väntetiderna för rättspsykiatriskaundersökningar ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om behovetav snabba åtgärder för att undanröja de redovisade bristerna. Motionen, somhänvisats till , har överlämnats till socialutskottet, har vid sammanträde den 4 november 1986begärt och erhållit upplysningar om förhållandena inom den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten från företrädare för (bl, a.statssekreteraren ), (bl.a. statssekreterarenMonica ), (bl, a, generaldirektören ) och statens förhandlingsnämnd (överdirektören ),Utskottet har - efter underhandskontakter med socialutskottet - vid sammanträdeden beslutat att till socialutskottet avge yttrande i sakensåvitt den rör justitieutskottets beredningsområde. Psykiskt sjuka och psykiskt avvikande personer får intedömas till fängelse för gärningar som de har begått under inflytande av sin sjukdom eller sitt tillstånd. Under vissa förutsättningar, bl, a, att vård är oundgängligen påkallad, kan de i stället överlämnas till sluten psykiatrisk vård (31 kap, 3 8 och 33 kap. 2 § ). Underlag för domstolens bedömning utgörs av en rättspsykiatrisk undersökning, som utförs vid någon av de rättspsykiatris ka klinikerna eller stationerna; för dessa är staten huvudman med socialsty relsen som chefsmyndighet. finns det fyra rättspsykiatriska kliniker (, , och ) med tillsammans knappt 100platsersamt tre rättspsykiatriska stationer (, och SoU1986/87:15 ), Bilaga Den rättspsykiatriska undersökningen beslutas avdomstolen. För den som är häktad gäller att undersökningen utförs pärättspsykiatrisk klinik. har utförts i medeltal mellan 520 och550 undersökningar . Närmare regler för den rättspsykiatriska undersökningenfinns i lagen (1966:301) om rättspsykiatrisk undersökning i brottmål ochtillämpningskungörelsen (1966:613) till lagen. I 4 S lagen anges attundersökningen skall utföras med största möjliga skyndsamhet. Skriftligtutlåtande över undersökningen skall avges till rätten från detbeslutet om undersökningen inkom till den klinik eller station till vilkenundersökningen hör. fär medge anstånd i särskilt fall. Enligt 5S tillämpningskungörelsen får medge anstånd i den mån det ärnödvändigt på grund av undersökningens särskilda beskaffenhet eller pä grund avarbetsbelastningen vid den klinik eller station till vilken undersökningen hör.Anstånd på grund av arbetsbelastningen får dock medges endast om undersökningeninte lämpligen kan flyttas till någon annan klinik eller station eller utförasmed anlitande av en utomstående läkare. avlämnade socialberedniiigen'betänkandet(SOU 1984:64) Psykiatrin, tvånget och rättssäkerheten. I betänkandet, sominnehåller förslag om bl. a. ändrade påföljdsregler för psykiskt stördalagöverträdare, föreslås i anslutning härtill även en lag om rättspsykiatriskvärd och en ny lag om rättspsykiatrisk undersökning. Betänkandet harremissbehandlats och bereds nu i (justitie- ochsocialdepartementen). överlämnade tillsocialdepartementet ett planeringsunderlag med förslag till rättspsykiatriskregionvård. utarbetat av en särskildarbetsgrupp inom styrelsen. En av huvudpunkterna i förslaget är att ansvaretför den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten bör samordnas riiedvårdansvaret för motsvarande patientkategorier inom allmänpsykiatrin, dvs,normalt under landstingskommunalt huvudmannaskap. Även detta förslag harremissbehandlats och ingär som en del i beredningsunderlaget för arbetet medsocialberedningens nyssnämnda betänkande. 1 proposition 1979/80:6 om uppgifter ochorganisation, m,m, förordades att huvudmannaskapet för bl, a, denrättspsykiatriska organisationen skulle överföras till sjukvårdshuvudmännen.Vid riksdagsbehandlingen av propositionen uttalade vederbörande utskott (SoU1979/ 80:45) i denna del bl. a. följande (s. 22 f): Med utgångspunkt i att bör ges möjlighetatt koncentrera sin verksamhet på centrala uppgifter har utskottetinte något att erinra mot att avlastas uppgiften att varachefsmyndighet för den rättspsykiatriska organisationen. Först när klarhetvunnits om den rättspsykiatriska organisationen skall ha i huvudsaknuvarande uppgifter eller tillföras ökade vårduppgifter bör dock enligtutskottets mening slutlig ställning tas i frågorna om och i vilken omfattningstaten fortsatt bör ha ett ansvar för den rättspsykiatriska organisationen samtvilken myndighet ett statligt ansvar bör åvila. Det ankommer dock närmas! påregeringen att avgöra formen för beredning av dessa frågor. sålunda uttalat gav regeringen till känna som sin SoU1986/87:15 mening (rskr. 1979/80:386). Regeringen () uppdrog i februari 1985åt statens förhandlingsnämnd att - under förutsättning av godtagbara ekonomiskavillkor - träffa avtal med berörda landstingskommuner och konmum omöverförande av huvudmannaskapet för den rättspsykiatriska verksamheten. Av beslut framgår bl. Frågan om långa väntetider för rättspykiatriskaundersökningar har varit aktuell . Senast meddeladeJO ett beslut i vilket han konstaterade bl. a. att den i lagen föreskrivnasexveckorsfristen inte efterlevdes och påtalade att detta frånrättssäkerhetssynpunkt var synnerligen stötande särskilt som det gälldepersoner som är berövade sin frihet (se JO:s ämbetsberättelse 1985/86 s. Det nu meddelade beslutet var föranlett av sex klagomål,alla avseende kliniken i och inkomna augusti 1985-april1986. Av statistik i ärendet avseende april månad 1986 framgick att tiden fråndet domstolens beslut om undersökning kom in till kliniken till dess utlåtandetavläts i genomsnitt uppgick i och vidövriga kliniker. Av tiden belöpte sig i på väntetid i häktemedan övriga kliniker hade en väntetid i häkte på mellan knappt tre och . JO anfördesammanfattningsvis följande. Den eftersläpning som förekommerbeträffande de rättspsykiatriska undersökningarna visar vikten av att den nyaorganisationen för det rättspsykiatriska undersökningsväsendet ges en sådanutformning och sådana resurser att undersökningstiderna kan hällas inomrimliga gränser. Vid en bedömning av vilken undersökningstid som kan godtasmåste man beakta att det inte är själva undersökningstiden på enrättspsykiatrisk undersökningsenhet som är det största problemet. Det ärofrånkomligt att utredningen i vissa mer komplicerade fall kan dra ut på tiden.Under förutsättning att utredningen fortlöpande pågår och den intagne erhållererforderlig psykiatrisk behandling samt bereds sysselsättning, är inte enutredningstid på något ett påtagligt problem, även omhuvudregeln bör varaatt undersökningen skall slutföras inom högst de sex veckorsom formellt sett nu gäller. Det är i stället väntetiden på häktena som är detallvarliga och stora problemet. Även om förslag till en ny organisation är underutarbetande är det ofrånkomligt att det kommer att ta innan den kanbörja fungera. De förhandlingar som förts mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen i olika frågor rörande den rättspsykiatriska verksamhetenvisar att frågan om ett övertagande av den rättspsykiatriska verksamheteninnehåller en rad svårlösta problem. Som situationen ser ut är emellertidomedelbara åtgärder påkallade för att nedbringa de totala undersökningstiderna.Som framhållit kan dessutom kösituationen ytterligare försämrasunder , om inte kliniken i öppnas. Med hänsyntill de allvarliga missförhållanden som rått 14 beträffandede rättspsykiatriska undersökningarna och det behov av åtgärder SoU19""'37:15 somföreligger överiämnar jag en kopia av detta beslut till justitiedeparte- mentet ochsocialdepartementet och justitieutskott och socialut- Bilaga I samband med utskottets hearing med företrädare förberörda myndigheter har framkommit bl. a. följande. Efter JO-beslutet har vidtagit och kommeratt vidta ett flertal åtgärder i syfte att nedbringa väntetiderna. Sommaren1986 hölls två avdelningar semesterstängda i stället för tre som under tidigareår. Härigenom undveks den nedgång av antalet avslutade undersökningar sominträffade . Väntetiderna vid Göteborgskliniken har minskatkraftigt - från . Samtidigthar emellertid väntetiderna vid de övriga tre klinikerna ökat med mellan tvåoch . Tre kliniker hade en väntetid i häkte på merän . - behandling av ansökningar om anstånd frånklinikerna har stramats upp. Undersökningstiderna har gåtts igenom med ansvarigpersonal vid en klinikchefskonferens. Vissa särskilda insatser av administrativoch personalsocial natur har gjorts på en av klinikerna. Ett åtgärdsprogram har fastställts isamråd mellan och . Programmet innehållerdels generella åtgärder, dels åtgärder inriktade på kliniken i . Degenerella åtgärderna är: 1. Ytterligare skärpta regler för anstånd. 2.Förbättring av organisationen, strukturering av utlåtandena, fortbildning avpersonalen samt delegation av budgetansvaret med inslag avproduktionsstimulans, allt i syfte att underlätta och påskyndaundersökningsarbetet och därmed minska väntetiderna, 3, Ökat personalsocialtstöd (konsultinsatser samt utbildning i metoder att möta hot om våld). VidStockholmskliniken, som lider av platsbrist, planeras en utökning avantalet undersökningsplatser från 28 till 32, Utökningen sker genom att antalettillgängliga vårdplatser minskas i motsvarande mån. Socialdeparle//ie/itel Problemen inom den rättspsykiatriska organisationen ärkända . En analys utförd av på departementets uppdrag har visat att det inte finns något direkt samband mellan personaltillgången och effektivi teten vid klinikerna. Orsakerna till svårigheterna är att söka i andrafaktorer, såsom arbetsmiljön och rekryteringsunderlaget. För att råda bot på dessa brister bör den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten kopplas när mare till den psykiatriska vårdorganisationen. I syfte att åstadkomma detta förs förhandlingar mellan staten och Landstingsför bundet om ett överförande av huvudmannaskapet. Vidare pågår arbete med , - enproposition om en förändrad psykiatrisk tvångslagstiftning; resultatet av SoU 1986/87:15 detta arbete kan förväntas få positiva återverkningar även vad gäller Bilaga rättspsykiatrin. Den nuvarande situationen är mycket otillfredsställande.Emellertid hålls fortlöpande kontakt mellan social- och justitiedepartementen.Det kan förväntas att de åtgärder som vidtas och planeras av socialstyrelsenkommer att fä goda effekter på kort sikt. På bör regeringenskommande förslag om en förändrad psykiatrilagstiftning kunna ge ett positivtresultat. Förhandlingsarbetet pågår men är delvis beroende påinnehållet i det förslag till ny lagreglering som bereds i regeringskansliet.Den absolut tidigaste dagen för en övergång av huvudmannaskapet är den 1januari 1988. Innehållet i JO Svernes beslut angående långa väntetiderför rättspsykiatriska undersökningar har ingett utskottet stor oro. De kompletterandeupplysningar som utskottet har inhämtat har inte kunnat stilla den oron.Visserligen har det - främst genom redovisning - kommit framatt åtgärder har vidtagits eller kommer attvidtas i syfte att förbättra den rådande situationen. På utskottets frågor hardock dels upplyst att någon nedgång i antalet meddelade anståndännu inte har förmärkts, dels inte kunnat ange någon tidpunkt när de planerade åtgärderna kan förväntas resultera i attden lagstadgade maximitiden för undersökningar-dvs. Avredovisningen har också framgått att samtliga kliniker i september 1986överskred den tillåtna maximitiden; vid tre av fyra kliniker rådde dessutomväntetider i häkte som överskred redan innan undersökningen ens hadepåbörjats. 1 några enskilda fall har tiderna uppgått . Dettabedömer utskottet i likhet med JO som mycket allvarliga missförhållanden. Det rör sig här om personer som har bedömts kunna på grundav psykisk sjukdom vara i behov av sluten psykiatrisk vård, men som ännu inte är dömda för brott. En förutsättning för ett beslut om rättspsykiatrisk undersökning är visserligen antingen att den misstänkte har erkänt gärningen eller att domstolen - oftast efter huvudförhandling - har funnit övertygande bevis ning föreligga för att den misstänkte har begått gärningen (2 § lagen om rättspsykiatrisk undersökning i brottmål). Men även om en sådan förutsätt ning föreligger kan det aldrig ursäkta månadslånga frihetsberövanden - med förvaring i häkte - som beror pä brister i det allmännas egen organisation och som dessutom innebär att ett psykiatriskt vårdbehov i många fall inte alls blir tillgodosett. Sådana förhållanden är inte acceptabla i en rättsstat. Utskottet kan inte underlåta att påpeka det anmärkningsvärda i att de påtalade t6 förhållandenapå sina håll synes uppfattas mera som en accepterad ordning SoU 1986/87:15 änsom det absoluta undantag som lagstiftaren har tänkt sig. En sak av en Bilagaannorlunda dimension som inte kan frankännas betydelse i sammanhanget är deorganisatoriska problem och den budgetbelastning som det nuvarande tillståndetföranleder för kriminalvården. Detta är självfallet inte försvarligt. Mot denangivna bakgrunden måste det därför enligt utskottets mening understrykas medskärpa att allvarliga ansträngningar nu måste göras för att komma till rättamed de rådande missförhållandena. Av betydelse för bedömningen är att ettreformförslag, som kan komma att innebära en genomgripande förändring av bådelagregleringen och organisationen i fråga om omhändertagande av psykiskt stördalagöverträdare, bereds och kan komma att föreläggasriksdagen. Utskottet utgår från att sådana synpunkter som utskottet och JO haranlagt på saken därvid kommer att beaktas. Utskottet förutsätter sålunda attnoggranna analyser görs i detta reformarbete och i förhandlingarna om etteventuellt överförande av huvudmannaskapet för undersökningsverksamheten, såatt inte motsvarande missförhållanden uppkommer i en ny organisation. De förhoppningarsom alltså kan knytas till resultatet av reformarbetet hindrar emellertid inteutskottet från att på nytt påpeka att det redan nu krävs kraftfulla åtgärderför att avhjälpa de missförhållanden som råder och som trotsallvarlig kritik och förslag till förbättringar tillåtits råda alltför länge.Utskottet bedömer de av beslutade åtgärderna som otillräckliga.Justitieutskottet föreslår socialutskottet att hemställa att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet nu uttalat. Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), (), (). (), (), (), (), GöranMagnusson (s) och (). Innehållsförteckning SoU 1986/87:15. Sammanfattning............................................................. ........ 1 Yttrandefrån justitieutskottet........................................ ........ 1 Motion .......................................................................... ........ 2 Utskottet........................................................................ ........ 2 Utredningsarbetem.m.................................................... ........ 6 Denaktuella situationen................................................ 8 yttrande 1986/87:1 y.............. ..... 12