bet · GA01LU5 · 1986-12-31 00:00:00 — I motioner av m.fl., Silfverstrand m.fl. ochEirefelt m.fl, understryks behovet av en vidgad skyldighet för bolagen att geadekvat information till marknaden. a. anses ett stort informafionsbehovföreligga då riktade nyemissioner görs. Bankinspektionen får också på denna punkt hänvisa tillbörsstyrelsens rekommendationer samt erinra om det pågående arbetetmed en översyn av de s. k, inregistreringskontrakten, där börsbolagens informationsskyldighetär avtalsreglerad. Övervägande skäl talar för att åligganden i fråga ominformafionen även innefattas i inregistreringskontrakten. Möjlighetatt få till stånd extra bolagsstämma LU 1986/87:5 I motioner av m. fl,, Silfverstrand m. fl, ochHansson förordas större möjligheter att få fill stånd extra bolagsstämma. a. att extrastämma skall kunna komma till stånd vid inträffadeeller planerade större ägarförändringar i bolaget även då stämma begärts avägare med av aktierna i bolaget. Bankinspektionen finner att motionärernas synpunkter ärvägande, men anser sig inte kunna ta ställning i frågan utan att förslagetskonsekvenser närmare övervägts. Skyldighet för större aktieägare att lämnaförvärvserbjudande I motionen av Silfverstrand m, fl. föreslås enmotsvarighet i till den i förekommande bestämmelsen om att densom genom köp av akfier får ett mera än 30-procenfigt aktieinnehav i bolagetskall tvingas erbjuda sig att förvärva återstående aktier i bolaget fill sammapris. Bankinspektionen anser att det engelska systemet utgör ettskydd för mindre aktieägare och att en tillämpning av systemet kan vara värtatt pröva ocksä här i landet. Emellerfid måste en genomlysning avkonsekvenserna ske innan systemet genomförs. Förstärkning av revisorernas ställning I motioner av Silfverstrand m.fl. samt Jonäng föresläs attrevisorernas ställning i ett aktiebolag stärks till gagn för de mindreaktieägarna. Bankinspektionen kan konstatera att frågan om revisorernasställning tidigare utretts och diskuterats i skilda sammanhang. Vidare pågårför närvarande diskussioner i ämnet mellan och FöreningenAuktoriserade Revisorer. I avvaktan pä resultatet av dessa diskussioner tordenågot ytterligare initiativ på detta område inte vara påkallat. Ändrade regler om rättegångskostnader i mål motbolagsstyrelse I motionen av uttalas att förfördelade aktieägareinte väcker talan mot bolagsstyrelse därför att risken för att få betalamotpartens rättegångskostnader avskräcker. Ändrade regler beträffandefördelning av rättegängs-kostnaderna förordas. Förslaget bryter mot de lagfästa principer beträffanderättegångskostnaderna som gäller och avstyrks av inspektionen. Ett sätt attkomma till rätta med det problem som motionen berör, kunde vara att till mindreaktieägares skydd tillsätta en aktieägarombudsman, t, ex, knuten tillStockholms fondbörs och med uppgift att föra talan för missgynnademinoritetsakfieägares räkning. Kostnader för ombudsmannens verksamhet, inkl,uppkomna rättegångskostnader i mål där han/hon för talan, borde bestridas avfondbörsen eller på annat sätt av näringslivet. Införande av möjlighettill inhibition och snabbt domstolsavgörande LU 1986/87:5 Bilaga1 I motionen av föreslås att vid påstådd överträdelse av i aktiebolagslagenförekommande likabehandlingsprinciper skall domstol kunna inhibera kritiseradåtgärd eller kritiserat beslut. Dessutom skall domstol i ifrågavarande målvara tvungen att meddela dom från det att talan väckts. Såvittinspektionen kan bedöma innebär förslaget ej praktiska möjligheter att lösa detavsedda problemet. Imofionerna av m.fl. och av berörs olägenheterna av s. k.korsvist ägande. Såsominspektionen inledningsvis påpekat har frågan om korsvist ägande överlämnatstill ägarutredningen. Ytterligare inifiafiv på området synes tills vidare intevara påkallat. Bildandeav s. k. Aufsichtsrat Imotionen av m. fl. anvisas möjligheter att stärka de enskildaaktieägarnas ställning genom inrättande av ett förtroenderåd - ett s, k.Aufsichtsrat - vid sidan av bolagsledning och revision och med i huvudsakinformafiva uppgifter. Bankinspektionenanser att tillräckliga medel för informationsgivning redan finns. Det kan härhänvisas till inregistreringskontrakten, bestämmelserna om information enligtaktiebolagslagen och medbestämmandelagen samt rekommendationerna avbörsstyrelsen och , Fråganom ny lagstiftning på aktiemarknadens område Imotionen av Eirefelt m, fl, framhålls att pågående debatt om börsetik inte börleda till ny lagstiftning pä området. Emellertid anses nödvändigt att nukomplettera och se över de etiska regler som styr handeln med aktier. Bankinspektioneninstämmer i att man om möjligt bör försöka åstadkomma tillfredsställandeförhållanden på aktiemarknaden utan att gå lagstiftningsvägen. Pågåendesträvanden i denna riktning bör sålunda på allt sätt stödjas. Det kan inteuteslutas att lagstiftning i vissa fall likväl kan bli nödvändig. Resultatet avnu pågående arbeten inom detta område för att få till stånd etiska regler bördock avvaktas innan lagstiftning sker. Upplysningmed anknytning till motionerna Inspektionenvill fästa utskottets uppmärksamhet på att inspektionen aktualiserat frågan om lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden på avsett sätt motverkar s. k. insiderspekulation inför lämnande av offentligt erbjudande om aktieförvärv. Situationen regleras i 7 § nämnda lag. melsen ärinte tillämplig på affärer som görs innan frågan om s, k, LU 1986/87:5takeover-bids väcks i det erbjudande bolagets styrelse. Det är denna Bilaga 1 tidsmässiga begränsning av bestämmelsens fillämpningsområde som,enligt vad inspektionen förutskickat i den till detta yttrande fogade bilagan1, kan komma att hindra utredning av och reaktion på ofillbörligainsideraffärer innan förvärvserbjudande offentliggjorts. Motionerna innehåller förslag fill lagstiftning och andraåtgärder med huvudsakligt syfte att förstärka minoritetsskyddet i aktiebolagoch öka allmänhetens förtroende för börsverksamheten. Med anledning främst avden s. k, Leo-affären fillsatte regeringen en kommissionvars huvuduppgift var att lämna förslag till lämpliga åtgärder för atttillgodose de krav som bl. a, kommit till uttryck i de remitterade motionerna. Kommissionen har redovisat resultatet avsitt arbete i en rapport (Ds Fi 1986:21) Riktade emissioner av aktier m, m.Börsstyrelsen har i yttrande över rapporten redovisat sina vikfigare åtgärderoch beslut på det börsefiska området. Börsstyrelsen har vidare ställt sig bakomkommissionens förslag och ansett att de i allt väsentligt är väl ägnade attläggas till grund för lagstiftning. Yttrandet, till vilket börsstyrelsenhänvisar, bifogas* denna skrivelse. Därmed torde börsstyrelsens uppfattningtill flertalet av de i motionerna framförda förslagen vara klarlagd, I det följande tar börsstyrelsen upp några motionsyrkandenrörande frågor vari börsstyrelsen har ytterligare synpunkter. Begränsning av korsvist ägande (motion 1985/86:L211 avMargit m.fl. och motion 1985/86:L269 av ). Denna fråga utreds av den s. k.ägarutredningen (11985:04). Börsstyrelsen avstyrker att lagstiftningsåtgärdervidtas innan resultatet av utredningen föreligger. Fråga om att - efter engelsk förebild - införa en regel omskyldighet att lämna förvärvserbjudande på utestående aktier (mofion1985/86:L240 av m, fl,). Inom fondbörsen bedrivs ett arbete somsyftar till att belysa konsekvenserna av en regel om sä kallad erbjudandeplikt.Det är nämligen uppenbart att mot de med regeln förenade fördelarna står riskför oönskad fastlåsning vid rådande ägar- och strukturmönster. Börsstyrelsenavstyrker att åtgärder vidtas innan erforderligt underlag föreligger för besluti denna avvägningsfråga. Fråga om att efter tyskt mönster inrätta etts. k.Aufsichtsrat (motion 1985/86:L211 av m.fl,), Pä de skäl som angivits i prop, 1975:103 avstyrkerbörsstyrelsen att inrätta ett * Yttrandet finns intaget på s. 47 och 48. Förstärkning avrevisorernas ställning (motion 1985/86:L240 av /87:5 Silfverstrand m.fl, ochmofion 1985/86:L270 av ), Bilaga 1 Enligtbörsstyrelsens mening är det angeläget att bättre än utnyttjarevisorernas kompetens och insikt i börsbolagens verksamhet. Det avbörsstyrelsen inledda samarbetet med Föreningen ()som redovisas i remissyttrandet över syftar fill attfinna former för ett sådant utnyttjande. Förslagtill ändrade processrättsliga regler (motion 1985/86:L249 av ochmofion 1985/86:L255 av ), Börsstyrelseninstämmer i mofionärens (motion 1985/86:L249) uppfattning att gällande reglerför fördelning av rättegångskostnader i alltför hög grad avhåller enskild fränprocess. Börsstyrelsen är dock tveksam till den av motionären anvisadelösningen och vill ifrågasätta om inte former borde kunna skapas för att medbiträde av exempelvis bättre tillvarataenskilda akfieägares intresse. Börsstyrelsen vill också i detta sammanhangerinra om den roll den inrättade kan komma attspela. Dei motion 1985/86:L255 framförda förslagen till ändringar i rättegångsbalkentorde ej vara möjliga att genomföra utan närmare utredning. Börsstyrelsen är ejövertygad om att den av motionären anvisade lösningen är lämplig eller möjligatt genomföra i praktiken. Bilaga till Styrelsens för remissyttrande remissyttrande över den s. k. Leokommissionensbetänkande Densvenska aktiemarknaden har pä genomgått radikala förändringar. Handeln i börsregistrerade aktier har ökat så att en normalveckas omsättning motsvarar hela omsättning på (löpande priser). Antalet publika bolag har mer än fördubblats trots ett betydande bortfall på grund av fusioner. Nyemissioner av börsaktier har ökat 10-20 gånger i värde. Den genomsnittliga omsättningshastigheten per aktie på fondbörsen har ökat från till . Börskurserna har i genomsnitt sfigit hitfills och börsvärdet av aktier från fill på mindre än . har andra viktiga strukturella förändringar inträffat, Institutionaliseringen av handel och ägande har fortgått i oförminskad takt så att några tiotal aktörer nu dominerar marknaden. Denna har därmed blivit mer professionell och dessutom fått vikfiga inslag av nya aktörer med andra kunskaper, idéer och beteenden än de etablerade aktörerna. De nya aktörernas finansiella kreativitet har, med stöd av bättre fungerande marknader för lånekapital och egenkapital, lett till en rad okonventionella lösningar på ofta konventionella problem och därmed också till en "marknad för företagskontroll". Den livliga händelseutvecklingen på aktiemarknaden ochfondbörsen har LU 1986/87:5 utsatt gällande regel- och normsystem förpåfrestningar. I en livlig debatt Bilaga 1 med börsetiska förtecken harrests krav på förändringar i lagstiftning och annat regelverk som styrakfiemarknaden och börsverksamheten. Förutom ingripanden i enskilda fall med anledning avöverträdelser av gällande regler och inregistreringskontrakt har börsstyrelsenpå det börsetiska området - med början redan innan de händelser inträffade somutgjorde grunden för fillsättandet av den s, k, - fattatbeslut och vidtagit åtgärder i syfte bl, a. att förstärkaminoritetsaktieägarnas ställning. Sålunda har en översyn påbörjats av nugällande inregistreringskontrakt. I avvaktan på att nytt standardavtal föreliggerhar börsstyrelsen utfärdat bilagda rekommendationer, som berörs i kommissionensrapport. Rekommendationerna behandlar förhållanden som har bedömts vara avsärskild betydelse för stärkande av minoritetsskyddet. Börsstyrelsen har ocksåinlett ett samarbete med Föreningen () i syfte attbättre utnyttja börsbolagens revisorer. Vidare har börsstyrelsen anslagitväsentligt ökade resurser för fondbörsens kursövervakande, utredande ochinformativa verksamhet. Under börsstyrelsen arbetar enbörsetisk arbetsgrupp med representanter för bankinspektionen, , , , ochNäringslivets . Inom fondbörsen har - från de synpunkter börsstyrelsen haratt beakta -utretts berörda bolags informationsgivning i anslutning till dens.k. Härvid har gjorts bedömningar som i allt väsentligtöverensstämmer med . Börsstyrelsen ansluter sig till denkritik som uttalats av kommissionen och anser att informationen om t. ex. denriktade Leo-emissionen borde varit utförligare och tydligare. emellertid ej brutit mot det med fondbörsen gällande inregistreringskontraktetoch vad som förekommit i AB har ej bedömts utgöra hinder för ettfullföljande av bolagets ansökan om börsregistrering av sina B-aktier. Med de avgränsningar kommissionen givit lagförslagenförloras ej den ökade flexibilitet och möjlighet till snabbare beslutsfattandesom låg bakom nuvarande regler (jmfr prop. 1973:93, LU 1973:19, SFS1973:303). Börsstyrelsen ställer sig därför bakom kommissionens förslag ochanser att de i allt väsenfligt är väl ägnade att läggas till grund förlagstiftning. Börsstyrelsen anser emellertid att den föreslagnaändringen av 4 kap. 4 § aktiebolagslagen är praktiskt ohanterlig genom kravetpå att de fullständiga emissionsvillkoren skall tas in i kallelsen tillbolagsstämman. Enligt börsstyrelsens mening torde det i kallelsen varatillfyllest med en redovisning av emissionsvillkorens huvudsakliga innehåll.Vidare efterlyser börsstyrelsen i fråga om kravet på kvalificerad majoritet förbolagsstämmans beslut om nu ifrågavarande emissioner en närmare belysning av dekonsekvenser skilda kvalifikationskrav kan få, eftersom det av utredningennämnda kravet framstår som synnerligen högt ställt. Börsstyrelsen vill slutligen ansluta sig till den avkommissionen uttalade uppfattningen att man bör pröva huruvida möjlighet böröppnas att utfärda fristående optionsrätter. Sverigesadvokatsamfund LU 1986/87:5 Bilaga 1 Motionerna berör väsentliga förhållanden avseendeaktiemarknaden. Frågan om och på vilket sätt lagstiftning skall tillgripas ärav stor betydelse. Samfundet anser att följande omständigheter härvid börbeaktas. Sedan omkring har aktiviteten på aktiemarknadenökat högst väsentligt. Den årliga börsomsättningen har sfigit med över 1 000 %under åren 1980 till 1985. Antalet börsnoterade bolag har ökat frän 101 till166, Offentliga erbjudanden om akfieförvärv (övertagandebud) har blivit väsentligtmycket vanligare, OTC-marknaden har tillkommit. Stockholmsbörsen är enav de större börserna i världen med en betydande omsättning och ett stort utländsktägande. En betydligt större rörlighet i ägandeförhållandena harockså kunnat iakttagas. Om den beskrivning av "ägarsfärer" som DagensNyheters journalist gjort i huvudsak måste uppfattas somriktig, kan konstateras, att av de 14 "sfärer" han nämnt, fem styckeninte fanns och en hade upphört att finnas redan innanpublicering hade hunnit ske. Det är naturligt att i en utveckling sådan som den nyssbeskrivna förekommer ett mycket stort antal transaktioner av skiftande slag,såsom övertagandebud, åtgärder för att undvika eller försvåra övertagandebud,åtgärder för att förstärka eller angripa maktposifioner, åtgärder för att byggaupp förmögenheter. Somliga av dessa åtgärder har kritiserats ur olikasynpunkter. Det har i detta sammanhang framhållits, att det föreliggerett behov av skärpta börsetiska regler. Det bör emellertid ihågkommas att ett antal åtgärdervidtagits. Chefen för industridepartementet har sålunda tillsatt en utredningrörande ägar- och inflytandefrågor i svenskt näringsliv som avgivit en förstarapport om s, k, korsägande (I 1985:04), Utredningen har ännu inte avgivit sittslutbetänkande. Regeringen har tillsatt en särskild kommission medanledning av den s, k, LEO-affären, Denna kommission har avgivit sinrapport. Styrelsen för följer aktiemarknadenmed uppmärksamhet och har utfärdat vissa rekommendationer rörande exempelvisinformationsgivning, transaktioner mellan bolag och närstående och affärsverksamhetsom bedrivs av närstående till bolagen. Ett antal självsanerande åtgärder har företagits inomnäringslivet. har sålunda utfärdat nyarekommendationer avseende innehållet i emissionsprospekt och arbetar förnärvarande med en revision av rekommendationerna rörande offentligt erbjudandeom aktieförvärv. Vidare har näringslivets börskommitté utfärdat enrekommendafion avseende riktade emissioner. Enligt densamma bör beslut omriktade emissioner regelmässigt tas på bolagsstämma och inte av styrelsenenligt bemyndigande av bolagsstämma, såvitt inte särskilda skäl talar härför. Slutligen har och ställt sig som huvudmän för tillskapandet av en s, k, nadsfrågor (aktiemarknadsnämnden) i huvudsak efter mönster av den 49 4 1986/87 Ssaml. engelska"Panel on ", ehuru med ett vidare mandat än den LU1986/87:5 senare, avses skola verka för god sed påaktiemark- Bilaga 1 nåden genom information och uttalanden. Den föreslåsbörja sin verksamhet . Det är samfundets uppfattning att ett eventuellt behov avlagstiftning måste prövas mot bakgrund av nu nämnda förhållanden. Allmänt sett anser att för attlagstiftning skall anses påkallad, det måste krävas att ett missförhållandekonstaterats, samt att den regel som föreslås är lämplig och effektiv för attkomma till rätta med sagda missförhållande. Generellt sett är det samfundetsuppfattning att på aktiemarknadens område i många fall ytterligare erfarenheteller utredning krävs innan lagstiftning kan tillstyrkas. Samfundet ställer sig således bakom de huvudtankar somframförs i motion 1985/86:N301 och den därfill knutna motionen 1985/86:L261. Vidgad upplysningsplikt till aktieägarna I mofion 1985/86:L211 liksom i motion 1985/86:L240föresläs att bolagens upplysningsplikt gentemot aktieägare, anställda ochsamhället skärps. Ingen av mofionerna anger på vad sätt detta närmare bör ske.Under hänvisning till börsstyrelsens ovannämnda rekommendationer och tillnäringslivets börskommittés reviderade rekommendation angåendeemissionsprospekt och de övriga förhållanden som ovan angivits, ansersamfundet lagstiftning inte påkallad i detta hänseende. Lagstiftningsåtgärder mot riktade nyemissioner föreslås imotionerna 1985/ 86:L211, 1985/86:L240, 1985/86:L268, 1985/86:L269 och1985/86:L270. I motionerna yrkas antingen en allmän översyn av reglerna förriktade emissioner eller ett avskaffande av rätten för bolagsstämma attbemyndiga styrelsen att företa riktade emissioner. I flera av motionernahänvisas fill den s, k. LEO-affären, Så t. ex. påstås i motion 1985/86:L269 att"den situation som uppstått i t. ex. LEO-affären skulle aldrig kunnatuppstå om inte styrelsen haft rätt att besluta om nyemission". Som ovan angivits har näringslivets börskommitté nuutfärdat rekommen-dafioner avseende riktade nyemissioner. Det är att antaga attdessa rekommendationer kommer att följas. Beträffande motiven för att nu införa lagsfiftning enligtvilken endast bolagsstämman skulle ha rätt att besluta om riktade nyemissionervill samfundet anföra följande. Affärer liknande den s. k. LEO-affären och försäljningenav aktier i m. m. skulle inte komma att beröras av en sådan lagstiftning. I motsats till vad som påstås i det citerade yttrandet ovanförhöll det sig på det sättet, att var ett helägt dotterbolag till när beslutet om den riktade emissionen togs. Bolagsstämman i behärskades sålunda av en enda aktieägare och en regel att denna bolags stämma skulle besluta i frågan skulle sålunda sakna den betydelse motionä- 50 Detsammagäller flertalet av de krifiserade riktade nyemissio- LU 1986/87:5 nerna, Iandra fall har problemet inte rört riktade emissioner, utan tilldelning Bilaga 1 av aktier i allmänna emissioner eller tilldelning av restposter isådana emissioner. I den mån missförhållanden förelegat i nu berörda hänseendenskulle dessa missförhållanden sålunda inte botas av den föreslagna åtgärden. Ettantal av de större börsbolagen har på senare fid fått en betydande andel utländskaägare. Detta innebär att ufländskt kapital tillförs för att stödjasvenskt näringsliv. Denna omständighet har i allmänhet betraktats med gillandeav statsmakterna. Enintroduktion av ett svenskt börsbolags akfier på utländska kapitalmarknadersker normalt genom riktade emissioner. I sådana fall är det nödvändigt attbolagsstämman kan bemyndiga styrelsen att fatta beslut om emissionen. Villkorenför emissionen i vad avser exempelvis priset på aktierna måste nämligenbestämmas som emissionen görs och det är sålunda inte möjligtatt avvakta ett stort börsbolags bolagsstämma för en sådan åtgärd. Enligtadvokatsamfundets mening skulle det alltså vara olyckligt om möjligheten attbemyndiga styrelsen att besluta om nyemission avskaffades, ingår ett utkast till lagförslag som begränsats attgälla riktade emissioner fill anställda i allmänhet, ledande befattningshavareeller styrelseledamöter. För att sådana riktade emissioner skall kunna ske iakfiemarknadsbolag eller dotterbolag till sådana bolag skall enligt förslagetkrävas att beslut fattas på bolagsstämma i akfiemarknadsbo-laget och attbeslutet därvid biträds av nio fiondelar av såväl de vid stämman företräddaaktierna som av avgivna röster. Detta förslag remissbehandlas . att på motionerna grundad lagstiftning avseende riktadenyemissioner inte bör genomföras, samt att remissbehandlingen avLEO-kommissionens förslag bör avvaktas. Åtgärdermot korsvist ägande föreslås i motionerna 1985/86:L211 och 1985/86:L269, Imotion 1985/86:L211 påstås att det korsvisa ägandet är "en alltmer utbreddföreteelse" samt att "det korsvisa ägandet har lett till attbolagsledningarna i respektive bolag dikterar inriktningen av bolagens rörelseöver huvud på aktieägarna och utan att dessa egentligen har något inflytande påutvecklingen", Det antyds i motion 1985/86:L211 att restriktioneravseende korsägande borde införas. Somovan nämnts är frågan om korsvist ägande föremål för utredning. En första rapport avseende det ömsesidiga ägandet mellan börsbolag ger vid handen att av 246 undersökta bolag (börs-, OTC-bolag och därmed jämställda) det för ca 15 bolag konstaterats att det ömsesidiga ägandet nått en sådan omfattning att bolaget kan sägas ömsesidigt kontrolle ra varandra. Det torde heller inte vara rikfigt, att denna typ av ömsesidigt ägande är allt mera utbredd; utvecklingen synes snarare gå mot en upplösning av de starkaste korsägandebanden. Att ett ömsesidigt ägande är utbrett i den meningen att det i ett stort antal fall förekommer att börsbolag 1 ägermindre aktieposter i varandra är riktigt. Det har emellertid ännu inte LU1986/87:5 påvisats att härigenom uppstått några missförhållanden. Samfundet anser det inte påkallat medlagstiftning avseende det korsvisa ägandet; i vart fall bör ägandeutredningensslutbetänkande avvaktas innan beslut fattas. I motion 1985/86:L211 föreslås att ett nytt organ för attstärka de enskilda akfieägarnas ställning borde införas. Härvid hänvisas till"Aufsichtsrat" i som emellertid inte torde ha den nämndafunktionen. Införandet av ett nytt bolagsorgan vid sidan av de nuexisterande övervägdes vid införandet av den nya aktiebolagslagen 1975 och blevverklighet i . I svensk lagstiftning avvisades emellertid detta förslag.Något vägande skäl att nu införa ett sådant föreligger enligt samfundets meninginte. I motion 1985/86:L211 föresläs att aktieägare skall haovillkorlig rätt till extra bolagsstämma vid fall av fundamentala ändringar iäganderätten om aktieägare så begär. I motion 1985/86:L240 föreslås införandeav en möjlighet för minoritet som inte representerar av aktiestocken attkalla in extra bolagsstämma. En bolagsstämma i ett större börsbolag är en dyrbar ochtidskrävande åtgärd. Anledningen till att rätten att begära en sådan harbegränsats till att avse aktieägare som sammantaget förfogar över avaktiekapitalet är, att aktieägare med lägre innehav saknar övrigaminoritetsrätfigheter och har rätt att begära tvångsinlösen, om övriga aktierförvärvas av en akfieägare. Skulle, såsom i motion 1985/86:L211 föreslås, enenstaka aktieägare beredas möjlighet att påkalla extra bolagsstämma, skullebolaget kunna utsättas för rena trakasserier när det gäller inkallande avbolagsstämma till skada och kostnader för övriga små och stora aktieägare ibolaget. Samfundet avstyrker därför förslaget att en minoritetföreträdande av aktierna skulle få rätt att inkalla extrabolagsstämma. I motion 1985/86:L211 görs följande påstående: