bet · GA01KrU10 · 1986-12-31 00:00:00 — ^(prop. 1986/87:100 bil. Utskottetbehandlar i detta betänkande de förslag som regeringen förelagt iproposition 1986/87:100 bil. 11 () under avsnittetUngdomsorganisationer ^m. (punkterna ^H^ ^1-H 4) samt motioner som väcktsi anslutning härtill. Regeringenföreslår att bidraget till statensungdomsråd förs upp med . Vidare föreslås att bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet skall ökas med 11 330 000 kr.^fill . Fördelning av medelstillskottet föreslås i propositionen ihuvudsak göras utifrån nuvarande fördelningsgrunder. Bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet föreslås utgå med . Ipropositionen anges även att bidraget till ferieverksamhet inomungdomsorganisationerna avskaffas. Som skäl härför anges att organisationernabör ges största möjliga frihet vid ^bidragsgivningen. Utskottet tillstyrkerförslagen i propositionen och avstyrker motionerna. Sju reservationer och ettsärskilt yttrande har avlämnats. Moderatasamlingspartiet uttalar sig för en avveckling av och av detstatliga stödet till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Vidareföreslås att bidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet skall minskas med 10 milj. kr. Centerpartietförordar i en reservation att bidraget till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet skall höjas med 6 milj. kr. utöver regeringens förslag. I ettsärskilt yttrande erinrar ledamöter om att år 1983uttalat sig för att frågan om stöd till radioorganisationerna skulle övervägasinom . Folkpartietförordar att den utredningsverksamhet som ungdomsrådet bedriver skall läggas nedoch anslaget till rådet minskas med 1 milj. kr. Vidare föreslår attbidrag skall utgå till studentförbund. Regeringen har iproposition 1986/87:100 bil. 11 () under punkt ^H^ 1 ^(s.67) föreslagit att till för /88anvisa ett förslagsanslag av . Riksdag^en 1986/87. Motioner ^KrU 1986/87:10 I motion^1986/87:Kr265 av ^m. ^(m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 21. att tillStatens ungdomsråd för /88 anvisar ett förslagsanslag av . I motion^1986/87:Kr417 av ^(m) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att bör avskaffas. I motion^1986/87:Kr432 av ^Ahriand (fp) och ^Wibble (fp) yrkas att riksdagentill anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med2,5 milj. kr. Förslageti propositionen innebär att anslaget till höjs med 161 000kr. Förslaget är beräknat enligt ett ettårigthuvudförslag med en ^real minskning av utgifterna med 1 ^%. Enligtmotionerna ^Kr417 ^(m) och ^Kr265 ^(m) bör ungdomsrådet avskaffas. Förslaget iden först nämnda motionen går ut på att bör göra ett uttalande härom.I motion ^Kr265 uttalas att rådets uppgift att fördela bidrag bör föras övertill . Motionärerna beräknar därför medelför endast och föreslår att anslaget förs upp med . Sedanår 1981 har utskottet vid ett flertal tillfällen (senast ^KrU 1983/84:19 och^KrU 1985/86:14) avstyrkt förslag med samma syfte som de nu föreliggande. Vidsin behandling av förslagen har utskottet erinrat om att i ungdomsrådetsuppgifter ingår att överväga mål och riktlinjer för samhällets stöd tillungdomsorganisationerna samt verka för en samordning av de statliga insatsersom avser verksamheten bland barn och ungdomar. uppgifter är förnärvarande föremål för översyn. tillkallades en sakkunnig inomutbildningsdepartementet för att undersöka möjligheterna till samordning avarbetet med barn- och ungdomsfrågorna inom barnmiljörådet, brottsförebygganderådet och ungdomsrådet. Föratt biträda den sakkunnige tillkallades en särskild arbetsgrupp,BUS (Barn-Ungdom-Samordning). I arbetsgruppen ingår företrädare för ^justitie-,social- och jordbruksdepartementen. Arbetsgruppen har presenterat tvåpromemorior: Samlad Ungdomspolitik - överväganden och förslag samtBrottsförebyggande rådets arbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor - nuläge samtöverväganden och förslag. Enligt vad utskottet inhämtat kommer arbetsgruppeninom kort att lägga fram en tredje promemoria som rör ungdomsrådetsorganisation och uppgifter. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motionerna ^Kr417 och^Kr265 yrkande 21. Imotion ^Kr432 (fp) föreslås en minskning av anslaget till ungdomsrådet med 2,5milj. Motionärerna hävdar att enligt budgetpropositionen verksamheten vidungdomsrådet i huvudsak skulle innebära fördelning av bidrag till olikaungdomsorganisationer. De anför att detta knappast kan förklara ettanslagsbelopp om 3, 9 milj. kr. De anser att rådets utrednings- ^KrU1986/87:10 verksamhet inte är angelägen och föreslår att anslaget skall minskasmed 2,5 milj. kr. anslagsframställning framgår att rådet under innevarandebudgetår har 8,5 fasta tjänster. Antalet anställda är 15. Av de fastatjänsterna är en och en halv tjänst - en avdelningsdirektör och en halv^byråassistenttjänst - avsedda för utredningsverksamheten, som i huvudsakbedrivs på projektbas och med extern ^finansering. Utskottetvill framhålla att fördelningen av de statliga bidragen tillungdomsorganisationerna är endast en av rådets uppgifter. I rådets uppdragingår därutöver följande uppgifter: - fortlöpande överväga måloch riktlinjer för de statliga insatserna för att förbättra barns och ungdomarsfritidsförhållanden och möjligheter till kulturellt engagemang, - verka för en samordningav statliga insatser som avser verksamhet bland barn och ungdom, - följa och stimuleraforskning och utvecklingsarbete på barn- och ungdomsområdet, - genomföra utredningar isyfte att kartlägga behovet av samhälleliga åtgärder för att förbättra barnsoch ungdomars situation i samhället, - efter medgivande avregeringen bedriva eller stödja försöksverksamhet i frågor av central betydelseför barn- och ungdomsarbetet, - bedrivaupplysningsverksamhet i barn- och ungdomsfrågor. Utskottet vill vidareframhålla att endast en mindre del av rådets ordinarie anslag är avsett förutredningsverksamhet. Med hänsyn härtill och då den pågående översynen avungdomsrådets uppgifter inte bör föregripas bör godta regeringensförslag till medelsanvisning.Motionen avstyrks således. 1. beträffandeavskaffande av att avslår motion ^1986/87:Kr417, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 samt med avslag på motionerna^1986/87:Kr265 yrkande 21 och ^1986/87:Kr432 till /88 anvisar ett förslagsanslag av . 2.Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ^m. Regeringen har underpunkt ^H^ 2 ^(s. 67-70) föreslagit att 1. godkännavad i propositionen anförts om fördelningen av bidraget tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. till^Bidragfill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ^m. för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . Motioner ^KrU 1986/87:10 I motion^1986/87:Kr265 av ^m.fl. ^(m) yrkas, såvitt nu är i fråga, 22. attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ledarutbildning och åldersgräns för bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 23. attriksdagen till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet ^m.^m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av . I motion1986/87:^Kr402 av () och () yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om möjlighet för studentförbunden att sökabidrag på samma villkor som kvinnoförbunden, 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att medlen för det under 1. angivna ändamåletöverförs från till . I ^mofion^1986/87:Kr410 av i (c) och ^Ingbritt ^Irhammar (c) yrkasatt hos regeringen begär att ett bidragssystem konstrueras för deradioorganisationer som står utanför bidragssystemen. I motion^1986/87:Kr415 av ^Hemmingsson ^(s) och ^(s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom hur bidragsreglernas utformning påverkar barn- och ungdomsorganisationernasverksamhet^. I motion^1986/87:Kr422 av ^Grethe ^m. ^(s) yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett^ungdomspolitiskt program bör utarbetas. I motion^1986/87:Kr423 av ^Elving () och () yrkas attriksdagen till Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet ^m. för /88anvisar ytterligare 6 milj. kr. I motion ^1986/87:Kr424av i ^m.fl. (c) yrkas 1. attriksdagen beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att utforma statsbidragen till ungdomsorganisationerna så att deuppräknas med 50 ^%, 2. attriksdagen beslutar begära att regeringen utreder former för att även stödja deicke etablerade ungdomsrörelserna. Från anslaget utgårbidrag till den centrala verksamheten inom de ungdomsorganisationer somregeringen förklarat berättigade till statsbidrag enligt förordningen(1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer (omtryckt 1981:502).Vidare utgår bidrag till vissasamarbetsorgan samt bidrag i särskild ordning till den centrala verksamheteninom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidragtill central verksamhet utgår enligt nyssnämnda förordning till ^KrU 1986/87:10organisationer söm bedriver verksamhet huvudsakligen bland barn och ungdom ochsom har minst 3 000 medlemmar i åldern samt lokalavdelningar i minsthälften av landets landstingskommuner. Statsbidraget utgår i form avgrundbidrag och rörligt bidrag. Det ^röriigabidraget uppgår /87 till . per medlem i ^intervallet 3001-40 000 medlemmar och till 26 kr.per medlem över 40 000. Vidberäkningen av bidraget till vissaorganisationer med verksamhet bland handikappade barn och ungdomar gäller attbidrag utgår om organisationen har mer än 500 medlemmar i ålder 7-25 år.Utöver grundbidrag utgår därvid rörligt bidrag även för antalet medlemmar i^intervallet 501-3 000 varvid bidraget per medlem är . I övrigt utgårbidrag enligt de generella bestämmelserna. För ^invandrarorganisationernagäller att förutom grundbidrag utgår rörligt bidrag med . per medlem i^intervallet 1 501-40 000 medlemmar. För organisationer som första gångenerhåller bidrag till central verksamhet samt för organisationer som inte längreuppfyller villkoren i fråga om antalet medlemmar och lokalavdelningar gällersärskilda bestämmelser om statsbidragets storlek. (C1986:01) har i uppdrag bl. a. att se över statsbidragen till folkrörelserna isyfte att minska antalet bidragsformer samt föreslå förenklingar och åtgärderför en eventuell bättre samordning av ^bidragsgiv^ningen. Syftetär enligt direktiven att för folkrörelserna skapa förutsättningar för enobyråkratisk och mer flexibel användning av de resurser som tillförs genomstatsbidrag. Folkrörelsernas olika uppbyggnad och verksamhetsinriktning börbeaktas i utredningsarbetet. Folkrörelseutredningenhar i tilläggsdirektiv fått i uppdrag att se överstatsbidragen till barn- och ungdomsorganisationer. I dessa direktiv anges attmålet är att finna bidragsregler som innebär såväl en förenkling som en ökadrättvisa mellan olika typer av organisationer. Översynen skall bl. a. ta uppnya ungdomsrörelsers möjligheter att erhålla statligt stöd. Vidare skallkonstruktionen av såväl det centrala stödet som det lokala stödet samtrutinerna för ^bidragsgivningen behandlas. Vissa utgångspunkter föröversynen preciseras enligt följande i direktiven^. Detfinns anledning att förutsättningslöst pröva i vilken utsträckning detnuvarande stödet och de organisationer som får bidrag ^fillgodoser desyften som bör gälla för statens stöd tillungdomsorganisationerna. Vidare finns det anledning att se över möjligheternaför andra, ofta nya, rörelser bland ungdomar att erhålla statligt stöd för sinverksamhet. I detta sammanhang bör frågan om organisationernas storlek,spridning och varaktighet beaktas. Vidare bör belysas möjligheterna att nå enökad flexibilitet i systemet, t. ex. genom att bidrag i vissa fall görstidsbegränsade. Lämpligheten av att vissa organisationer, på det sått som skeri dag, erhåller bidrag i särskild ordning bör också prövas. Utredningen bör kartläggai vilken utsträckning olika typer av barn- och ^KrU 1986/87:10 ungdomsorganisationer får statligt stöd från olika håll. En strävan bör vara att samordna ^bidragsgivningen och minska antalet stödformer. En viktig utgångspunkt för översynen bör vara att bidragssystemet så långt möjligt ^' Organisationerna bör vidare ges största möjliga frihet vidanvändningen av bidragsmedlen. Utredningenbör pröva om det är möjligt att finna andra och fler kriterier änmedlemsantalet vid beräkningen av stödet tillcentral verksamhet eller om det på annat sätt är möjligt att åstadkomma en ökadrättvisa med bibehållen respekt för organisationernas särart och självständighet.Därvid bör bl. a. också övervägas innebörden och tolkningen av medlemsbegreppetmot bakgrund av de skilda förhållanden som råder inom olika organisationer. Någrabarn- och ungdomsorganisationer är kraftigt integrerade i sinamoderorganisationer. Utredningen bör särskilt överväga och ge förslag till hurdessa organisationer bör behandlas från bidragssynpunkt. Därvid bör beaktasdels intresset av att organisationerna ges frihet att själva bestämma över sinorganisatoriska uppbyggnad, dels det angelägna i att den organisatoriskauppbyggnaden ger ungdomarna möjlighet att själva ha inflytande över och taansvar för den verksamhet som berör dem. andel av de lokala föreningarna avstår från att söka lokalt aktivitetsstödtrots att de har rätt till detta. Utredningen bör överväga om det behövsförändringar i konstruktionen av det lokala stödet för att underlätta förföreningarna att utnyttja stödet: Vidare bör utredningen överväga förändringarav åldersgränserna för det lokala stödet samt om det finns anledning attsärskilt prioritera någon ålderskategori, i första hand tonårsgrupper. I dettasammanhang bör också övervägas om det bör finnas ett samband mellan det lokalaoch det centrala stödet eller om dessa stödformer bör vara oberoende av varandra. Utredningenbör vara fri att ta upp även andra frågor som är angelägna för barn- ochungdomsorganisationerna som t. ex. statsbidragens långsiktighet,organisationernas möjligheter till utvecklingsarbete, hur bidragssystemeteventuellt skall kunna hjälpa barn- och ungdomsorganisationerna att lösaproblem med ledarutbildning, information och opinionsbildning samt rekryteringav ^s. Detär angeläget att bidragssystemet får en sådan utformning att en smidigfortlöpande bedömning kan ske av vilka organisationer som bör erhålla bidrag.Det är därvid fråga om att pröva dels om de organisationer som redan får stödfortfarande uppfyller bidragsvillkoren, dels vilka nya organisationer som leverupp till de krav som bidragsreglerna innehåller. Med utgångspunkt i deförändringar i bidragssystemet som utredningen ^'^ ^' avseratt föreslå bör också en närmare genomgång göras av bidragsbestäm melserna och av rutinerna för behandlingen av bidragsärenden. ^^ ^ ^ ^ ^ ^^,^^ ^ ^ ^ ^ - I propositionen redovisasatt antalet medlemmar i ungdomsorganisationerna har minskat. Med nuvarandebidragsregler och oförändrade bidrag skulle därför anslaget minska med drygt1,5 milj. kr. understrykeratt det är viktigt att samhället ger barn- och ^ungdomsorganisa- ^KrU1986/87:10 ^tionerna möjlighet att utveckla sin verksamhet, då dessaorganisationer har en betydelsefull uppgift i vårt samhälle. Det är viktiga^opinionsbildare och de ideal som föreningslivet utvecklar påverkarinställningen i hela samhället. För att ge organisationerna bättre möjlighetatt aktivera barn och ungdom föreslår föredraganden att anslaget till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet räknas upp ^rned . Fördelningen av den föreslagna anslagsuppräkningen börenligt propositionen i huvudsak göras utifrån nuvarande fördelningsgrunder- iavvaktan på resultatet av rådets översyn av bidragsreglerna. Det bör ankomma påregeringen att efter förslag från ungdomsrådet besluta om fördelningen av denföreslagna anslagsuppräkningen. Ipropositionen föreslås även att anslaget Bidrag till ferieverksamhet inom ungdomsorganisationerna som förinnevarande budgetår uppgår till ca 9 milj. kr. Föredragandenmotiverar sitt förslag med att organisationerna bör ges största möjliga frihetvid användningen av bidragsmedlen. Han anser att ^bidragsgivning endastundantagsvis bör förknippas med speciella användningsområden. Imotion ^Kr265 ^(m) föreslås att anslaget skall minskas med 10 milj. kr.Motionärerna förordar att den övre åldersgränsen för statsbidrag sänks till 21år, vilket skulle medföra en besparing om 12 milj. kr. De anser dock att 2milj. bör anslås för förstärkt ledarutbildning och föreslår därför att ettanslag av . skall anvisas för ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. Utskottethar vid flera ^fillfällen ^fidigare (senast i ^KrU 1985/86:14) avstyrkt förslagom sänkning av den övre åldersgränsen. Utskottet finner inte skäl att ändrauppfattning och avstyrker alltså motion ^Kr265 yrkandena 22 och 23. Idetta sammanhang vill utskottet erinra om att statsbidragen till ungdomsorganisationerskall ses över. Som framgår av den i det föregående lämnade redovisningen skallhärvid en närmare genomgång göras av bl. a. bidragsbestämmelserna. Vidarepågår inom ungdomsrådet en översyn av bidragsreglerna och prioriteringenmellan de olika bidragen. Enhöjning av anslaget med 6 milj. kr. föreslås i motion ^Kr423 (c). Motionärernamenar att den uppräkning av anslaget som föreslås i propositionen endastinnebär kompensation för inflationen. som stödet till den centralaverksamheten kraftigt höjs, tas feriestödet bort, säger motionärerna. Vidarepåpekar de att stödet tillorganisationstidskrifterna har dragits in vilket medfört att organisationernanödgats minska sina utbildnings- och informationsinsatser. Medhänsyn till att regeringens förslag innebär en väsentlig förstärkning av stödettill ungdomsorganisationerna avstyrker utskottet motion ^Kr423. Utskottet^fillstyrker alltså förslagen i propositionen tillmedelsanvisning samt om fördelning av bidraget till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. Idetta sammanhang tar utskottet upp förslag i fyra motioner om utarbetande avett ^ungdomspolitiskt program samt om principerna för. Förslaget i motion ^Kr422^(s) går ut på att ett ^ungdomspolitiskt program skall ^KrU 1986/87:10 Motionärernaanser att ett mera samlat grepp bör tas för att redovisa ungdomenssituation samt att en redovisning bör göras av möjliga sättför statsmakterna och kommunerna att underlätta och stödja arbete ochboende och en sund och aktiv fritidssysselsättning för Ett sådantprogram för ungdomspolitik borde bli föremål för Olikagrupper av ungdomar bör - utifrån en realistisk ekonomisk bedömning avsamhällets ekonomiska och praktiska möjligheter - få lämna sina förslag. Storvikt lades vid ungdomsfrågorna i regeringsförklaringen i oktober 1986.Statsministern framhöll bl. a. följande: I livsmiljön ingår ocksåungdomarnas situation och allas möjligheter till en meningsfull fritid. Ettkonsultativt statsråd kommer att utses med särskilt ansvar för ungdom, idrottoch turism. Detär dagens barn och ungdomar som skall bygga framtidens samhälle. Den uppväxandegenerationen måste därför ges goda förutsättningar. För dessa strävanden spelaridrottsrörelsen och övriga folkrörelser en viktig roll. Enligt regeringensmening är ungdomens möjligheter aktiv och meningsfull fritid en av våra viktigaste framtidsfrågor. I den tidigare nämndapromemorian framhåller arbetsgruppen BUS behovet av en samlad ungdomspolitik.Arbetsgruppen anser att det krävs ett omfattande ^interdepartementalt samarbeteför att åstadkomma en sådan. Arbetsgruppen föreslår en rad organisatoriskaåtgärder samt insatser för att ge forskning kring barn och ungdom en starkareställning. Utskottetkonstaterar att de frågor som aktualiserats i motion ^Kr422 är föremål för^överviiganden inom . Någon åtgärd från sida äralltså inte erforderlig. Principerna för^bidragsgivningen tas upp i två motioner. Enligt motion ^Kr415 ^(s) styrbidragsreglerna föreningarnas verksamhet. Motionärerna hävdar att föreningarnaanpassar sina aktiviteter efter möjligheterna att finansiera hela sinverksamhet. De åberopar direktiven tillfolkrörelseutredningen (C 1986:01) och förordaratt denna utredning bör få iuppdrag att studera hur statsbidragen bör utformas för att bevaraorganisationernas rättighet att själva utforma och besluta om sin verksamhet. Statsbidragentill ungdomsorganisationerna bör enligt motion ^Kr424 (c) utformas så att deunder en treårsperiod räknas upp med 50 ^%. Motionärerna yrkar att riksdagenbör göra ett uttalande tillregeringen av denna innebörd. Vidare föreslår de att regeringen skall låtautreda former för att stödja de icke etablerade ungdomsrörelserna. redovisat i det föregående har regeringen itilläggsdirektiv givit folkrörelseutredningen i uppdrag att förutsättningslöstgöra en översyn av statsbidragen tillbarn- och ungdomsorganisationerna. Sammanfattningsvis anges att målet är attfinna bidragsregler som innebär såväl en förenkling som en ökad rättvisa mellanolika typer av organisationer. Översynen skall bland annat ta upp nyaungdomsrörelsers möjligheter att erhålla statligt stöd. Vidare skallkonstruktionen av såväl det centrala stödet som det lokala stödet samtrutinerna för ^bidragsgivningen behandlas. Utskottet konstaterar attmotionärernas önskemål i allt väsentligtär ^KrU 1986/87:10 tillgodosedda. En särskild framställning från riksdagenssida med anledning av motionerna ^Kr415 och ^Kr424 är därför inte påkallad. Förslag omstöd till studentförbund och radioorganisationer läggs fram i motionerna ^Kr402(fp) och ^Kr410 (c). Enligtden först nämnda motionen bör studentförbunden få möjlighet att söka bidrag påsamma villkor som kvinnoförbunden. Vidare föreslår motionärerna att medlen fördetta ändamål skall föras över från till . Utskottethar ^(KrU 1983/84:19, ^KrU 1984/85:17, ^KrU1985/86:14) avstyrkt förslag med samma syfte som det nu föreliggande. Utskottethar därvid redovisat att förslag om utredning av möjligheterna att införa ett särskiltstöd till kvinnoorganisationerna lades fram i betänkandet ^(SOU 1979:60) Bidragtill folkrörelser. Studentförbundens ställning berördes inte i betänkandet. År1982 beslöt statsmakterna att införa bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet. Enligtvad utskottet inhämtat erhåller tre studentorganisationerbidrag enligt förordningen (1971:388) om statsbidrag till ungdomsorganisationer. Somframgår av den redovisning som utskottet lämnat i det föregående kommeröversynen av statsbidragen till barn-och ungdomsorganisationer att omfatta även andra rörelser bland ungdomar än denu nämnda. Utskottet utgår därför från att studentförbundens situation ochmöjligheter att få bidrag kommer att behandlas i översynsarbetet. Enligt utskottetsmening erfordras inte någon åtgärd med anledning av motion ^Kr402. Imotion ^Kr410 (c) begärs att ett bidragssystem skall konstrueras för deradioorganisationer som står utanför bidragssystemen. Motionärerna åberoparatt folkrörelseutredningen i betänkandet ^(SOU 1979:60) Bidrag tillfolkrörelser diskuterat möjligheterna att införa ett stöd till dessa organisationer. Förslagmed samma syfte som det nu föreliggande har behandlats av utskottet åren 1983,1985 och 1986 ^(KrU 1982/83:26, ^KrU 1984/85:17 och ^KrU 1985/86:14). Vidbehandlingen lämnade utskottet en redogörelse förradioorganisationernas verksamhet samt för folkrörelseutredningens förslag. Medhänvisning till vad utskottet anfört i det föregående om översynsarbetetsomfattning och inriktning är det enligt utskottets mening naturligt attradioorganisationernas situation kommer att uppmärksamnias. Utskottet anser detdärför inte erforderligt med någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet. 1. beträffandesänkning av övre åldersgränsen ^m. att avslår motion1986/87:^Kr265 yrkande 22, 2. beträffandefördelningen av bidraget till u^ngdomsorganisationernas centrala verksamhet att godkännervad som anförts i proposition 1986/87:100, 3. beträffandemedelsanvisningen ^KrU 1986/87:10 att med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motion^1986/87:Kr265 yrkande 23 och motion ^1986/87:Kr423 till Bidrag ^t^dlungdomsorganisationernas centrala verksamhet ^m. för /88anvisar ett förslagsanslag av , 4. beträffande^ungdomspolitiskt program att avslår motion 1986/87:^Kr422,