bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrundansåg regeringen det möjligt att delta i den nu pågående kapitalhöjningen.Utskottet delar denna bedömning och avstyrkerTöljaktligen yrkande 6 i motionU218 (vpk), 1 motion U230(m) yrkande 1 föresläs att 1 milj. kr, avSveriges bidrag till skall avsättas för utveckling av dricksvattenförsörjning, 53 1motionstexten redogöi-s närmare för projektet i fråga. Bidrag till FN-organensbiständsverksamhet bör enligtutskottets mening UU 1986/87:10 som regel lämnas utan förbehåll och intespecialdestineras till viss verksamhet. Om sä sker försvåras planeringen ochsamordningen av FN-organens arbete betydligt. Med hänvisning till denna principavstyrks yrkande 1 i motion U230. I budgetpropositionen upptas ett belopp pä 65 milj. kr.som under /88 skall användas för täckande av den merkostnad somuppkommer genom att inköp av svensk spannmål i enlighet med ett riksdagsbeslutav (JoU 1984/85:33, rskr. 33) sker till svenska regleringspriser ochinte till världsmarknadspris. 1 yrkande 10 i motion U216 (fp) föresläs att riksdageninte anslår några medel och i yrkande 11 i samma motion samt i motion U204 (s)att systemet med köp till svenska regleringspriser avskaffas. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföraföljande. Riks dagsbeslutet rörande samhällets delansvar för överskottsarealens kostnader avser en femårsperiod. Utskottet finner det inte möjligt att nu föreslå en förändring i detta beslut. Yrkande 10 i motion U216 (fp) som avser merkostnaden för defkommande budgetåret avstyrks följaktligen. Som framgär av propositionen avser regeringen emellertid att göra en ut värdering av finansieringen av spannmålsöverskottet. Utskottet, som tidi gare uttalat att det nu gällande förfarandet skall betraktas som ett undantag, utgår från att regeringen föranstaltar om en återgång till den tidiga re gällande regeln att spannmål för biständsändamäl skall.köpas till världs marknadspriser. ' Yrkande 11 i motion U216 (fp) ochmotion U204 (s) får därmed anses besvarade. 1. beträffande ökning av delmultilaterala biståndets andel s. y6 (c) att avslår yrkande 3 i motion 1986/87:U209, 2. beträffande ökat svenskt ansvar förFN.s budget att avslår motion 1986/87:U237, 3. beträffande utvärdering av detmultilaterala biståndet res. 16 (fp) attriksdagen avslår yrkande 13 i motion I986/87:U216, 4. beträffande inriktning avVärldsbankens arbete res. 17 (fp) att avslåryrkande 2 i motion 1986/87:U227, 5. beträffande ekologiska hänsyn iVärldsbankens arbete attriksdagen förklarar motion 1986/87:U206 och yrkande 1 i motion 1986/87:U219besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffande ökatfamiljeplaneringsbistånd att avslår motion I986/87:U20I, 7. beträffande bidrag till UNDP res. 18 (fp, c) att medavslag på yrkande 5 i motion 1986/87:U209, yr- res, 19 (vpk) kände 7 i motion I986/87:U2I6 och yrkande 9 i motion 1986/ 87:U2I8godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 8. beträffande bidrag till res, 18 (fp, c) att med avslag på yrkande 4 i motion I986/87:U209 och yrkande 8 i motion I986/87:U216 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 9. beträffandebidrag tdl WFP attriksdagen med avslag pä yrkande 6 i motion I986/87:U209 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 10. beträffandebidrag till UNHCR attriksdagen med avslag pä yrkande 7 i motion I986/87:U209 och yrkande 9 i motion1986/87:U216 godkänner budgetpropositionens medelsförslag, 11. beträffande bidrag till attriksdagen med avslag pä yrkande 6 i motion 1986/87:U216 godkännerbudgetpropositionens medelsförslag, 12. beträffandesamnordisk kreditgivning att riksdagenavslår yrkande 12 i motion I986/87:U216 och yrkande 8 i motion 1986/87:U218, attriksdagen avslår yrkande 7 i motion 1986/87:U2I8, 14. beträffandeutträde ur IFC attriksdagen avslår yrkande 6 i motion 1986/87:U2I8, 15. beträffandeUNICEF-medd till Bhuian attriksdagen avslår yrkande 1 i motion I986/87:U230, 16. beträffande merkostnad 1987/88 vidspannmålsköp att avslår yrkande 10 i motion 1986/87:U2I6, 17. beträffande köp av spannmål tillvärldsmarknadspris attriksdagen förklarar yrkande 11 i motion 1986/87:U2I6 och motion 1986/87:U204besvarade med vad utskottet anfört, 18. att godkänner deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas ipropositionen, 19. att godkänner de gjordautfästelser som angivits under avsnitt C 1 i propositionen, 20. att bemyndigar regeringenatt göra de utfästelser, åtaganden och utbetalningar som härutöver föresläsunder avsnitt C 1 i propositionen, 21. att till Bidrag tiUinternationella biståndsprogram för /88 anvisar ett reservationsanslag av 2 . 20 (c) 20 (c) res. 21 (fp) 21 (fp) 23 (vpk) 24 (vpk) res. 25 (vpk) 26 (fp) res. 26 (fp) 4.Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2) 4.1 Återflöde, bundet bistånd, importstöd, m. m. Propositionen (s. 55 56) Internationell solidaritet är och skall alltfort vara detbärande motivet för det svenska biståndet, heter det i propositionen.Nationella intressen fär icke innebära avsteg från biståndspolitikens mål ellerfrån omsorgen om biståndets kvalitet. Biståndet ger positiva effekter för det svenskasamhället. Genom att bistånd används för upphandling i stimulerasexporten. vilketockså är gynnsamt för sysselsättningen. Av det totala biståndet är ca UU1986/87:10 formellt bundna till upphandling i , Det gäller en delav importstödet, livsmedelsbiståndet och u-krediter. Trots detta blir det s,k, äterfiö-det betydande. Av det bilaterala biståndet genom SI DA beräknas t.ex, äter-fiödet uppgä till av utbetalningarna eller drygt 2 miljarderkronor /86, Återfiödet av totala bidrag till deinternationella utvecklingsinstitutionerna (inkl, bidrag tillVärldsbanken) beräknas under senare är ha legat i genomsnitt pä ,Den export som biståndet genom BITS ger upphov till för såväl u-krediter somtekniskt samarbete uppskattas till utbetalningarna. De medel somanvändes för u-krediter /86 möjliggjorde en export pä ca 2 miljarderkronor. Därtill kommer indirekta exporteffekter genom ökade kunskaper om ocherfarenheter av de svenska resurserna. Den svenska exporten tillinvesteringarna i de joint ventureprojekt har engagerat sig i beräknasuppgä till över 500 milj, kr. eller drygt fondens finansiellaåtaganden. I motion 1986/87:U21I av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom u-landsbiståndet och omfördelning av resurser till förmån förhjälpbehö-vande svenska medborgare. I motion 1986/87:U2I6 av m. fi. (fp)yrkande 5 hemställs 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om en minskning av andelen bundet bistånd. I motion I986/87:U229 av m. fi. (m)yrkande 7 hemställs 7, att beslutar att importstödet skäll bindastill upphandling i på sätt som förordas i motionen samt i övrigtgodkänner vad som anförs under avsnittet Ökat äterfiöde. biständsutbetalningar är i.jämförelse med andraländers i mycket liten grad bundna till uppköp i . Detta är somutskottet ser det en fördel ur mottagarlandets synvinkel. Av det av SIDAadministrerade biståndet är det huvudsakligen importstödet som binds tilluppköp i . Omkring hälften av importstödet är pä detta sätt bundet. Enligt utskottets mening bör biståndet ävenfortsättningsvis vara i huvudsak obundet. Den fördelning mellan bundet ochobundet bistånd som tillämpas i fräga om importstödet synes utskottet ihuvudsak rimlig. Med det anförda avstyrks yrkande 5 i motion U216 (fp),vari förordas en minskning av bindningsgraden och yrkande 7 i motion U229 (m),vari förordas er\ ökning av bindningsgraden. Återfiödet till av biständsmedel är relativtstort. Enligt proposi tionens beräkningar används av SIDA-biständet och av det multilaterala biståndet för uppköp i . Det är självfallet värdefullt om 56 återfiödetfrän det multilaterala och bilaterala biståndet kan öka ytterligare. UU1986/87:10 Det bör emellertid inte ske genom att bindningsgraden höjs. Utskottet behandlar i detta sammanhang ocksä motion U211vari föresläs att biständsmedel skall användas för att bekosta utgifter förinvandrare och fiyktingar i . Därmed skulle enligt motionärenmotsvarande belopp kunna frigöras till förmän för fattiga svenskar. Motionsförslaget vittnar om bristande insikt om självasyftet med utvecklingssamarbete med . Utskottet tar med eftertryckavstånd från de värderingar som kommer till uttryck i motionen, och avstyrkerdensamma. 4.2 Samarbete med enskilda länder Propositionen (s. 76 81) 1 propositionen föresläs att medelsramarna församarbetsländerna ökas med sammanlagt 195 milj. kr. till 3 205 milj. kr. ' tillhör, liksom , de länder i regionensom är mest utsatta för omfattande militära och ekonomiskasabotageverksamhet. Kraftigt minskade exportintäkter till följd av fallandeoljepriser har förvärrat den ekonomiska krisen i . Dålig skörd, sabotagemot transportleder och infiyttning till städerna har lett till brist pälivsmedel. Det svenska biståndet syftar till resurstillväxt och ökat nationelltoberoende. Regeringen anser det rimligt att det långsiktigasamarbetets huvudsakliga inriktning stöd till fiske, primärhälsovård,transport och kommunikationer samt importstöd bibehålls, som enfortsatt anpassning av biståndets innehåll till krisläget är nödvändig. Enökning av medelsramen med 15 milj. kr. till 140 milj. kr. tillsammans med enberedskap för katastrof- ' bistånd anses motiverad med hänsyn till Angolassvåra situation. I utvecklingssamarbetet med har utjämningsmäletunder senare är getts särskild tonvikt. Biståndet syftar främst till att förbättralevnadsförhållandena för fattiga befolkningsgrupper pä landsbygden. Dennasträvan uttrycks i att en växande andel av stödet inriktas päsysselsättnings-skapande insatser, primärhälsovård och undervisning. Det haremellertid visat sig svårt att nä ut till de mest eftersatta grupperna på etteffektivt sätt med ett väsentligt ökat bistånd. Därtill kommer svårigheter attunder det bundna importstödet finna lämpliga svenska varor tillkonkurrenskraftiga priser. Regeringen delar SIDA:s uppfattning att medelsramenkan minskas. Mot bakgrund av att framsteg pä senare tid har gjorts isträvandena att med projektstöd nä eftersatta grupper bör dock minskningen skemed lägre belopp än SIDA föreslagit. Ansträngningarna att höja kvaliteten ibiståndet bör fortsätta. Regeringen förordar en minskning av medelsramen med 10milj. till 135 milj, kr. Utvecklingssamarbetet med 5o/jH'anasyftar främst till attstödja Botswa nas strävanden till oberoende och till ekonomisk och social utveckling. Insatserna bör enligt regeringens mening också i fortsättningen vara inrik tade pä landsbygden och huvudsakligen avse vattenförsörjning, undervis ning och stöd till lokala förvaltningar. Regeringen förslår en höjning av medelsramen för med 5 milj, kr. till 95 milj. kr. Bilateralt utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1985/86-1986/87 Medelsram Förslag tillmedelsram 1986/87 1987/88 UU 1986/87:10 Utveckl ingssainarbete med länder Bistånd genora (1) folkrörelser och andra enskilda organisationer Försöksverksamhet och metodutveckling m. m. Rekrytering och utbildning av fältpersonal -169,5 +175,3 TotaltovTiga anslags poster 1 639,5 Totalt bilateralt ut vecklingssamarbete genoro \ 4 649,5 1 815 1 821,3 5 015 5 026,3 (t) benarand Enskilda organisationer Biståndet till bör också i fortsättningen ges enlångsiktig kåta- UU 1986/87:10 strofförebyggande inriktning genom insatser ijordbruk, markvård och skog samt för transporter och vattenförsörjning. Inomden etiopiska jordbrukspolitiken har skett en koncentration av handeln medspannmålsprodukter till ett statligt handelsmonopol, sombondekollektiv prioriteras pä bekostnad av enskilda jordbrukare som utgörhuvuddelen av hushällen. En sädan jordbrukspolitik kan minska effektiviteten avbiståndsinsatser pä detta område. En närmare granskning av förutsättningarnaför fortsatt jordbruksstöd häller på att genomföras. Brister i fräga omrespekten för mänskliga rättigheter ger anledning till oro. I huvudsakgenomförs emellertid projektverksamheten förhållandevis väl, ochbiståndsinsatserna når den fattiga landsbygdsbefolkningen. I propositionenföresläs därför att medelsramen höjs med 15 milj. kr till 145 milj. kr. som är i en djup ekonomisk kris har ettstort biståndsbehov. är förmågan att ta emot bistånd svag bl. a.till följd av outvecklad infrastruktur och olika svårigheter i den ekonomiskakrisens spår. Respekten för mänskliga rättigheter har varit bristfällig, I utvecklingssamarbetetmed bör tillväxt- och utjämningsmälen ges särskild tyngd. Deninledda koncentrationen av antalet sektorer och insatser bör fortsätta.Biståndet bör även i fortsättningen omfatta betydande stöd för landsbygds- ochindustriutveckling. Genomförandet av landets stabiliseringsprogram börunderlättas genom fortsatt importstöd. Regeringen förordar en oförändradmedelsram om 75 milj. kr. 1 biståndet till har tyngdpunkten alltmerförskjutits mot insatser, som riktar sig till fattiga och eftersatta grupper,särskilt pä landsbygden. För att biståndet skall bli effektivt, koncentrerasdetta stöd främst till ett begränsat antal långsiktiga insatser inombyskogsbruk, hälsovård och dricksvattenförsörjning. Under senare är harsamtidigt det allmänna importstödet gradvis minskats till förmän för ettsamarbete på energiområdet, där svensk teknologi och svenska resurser tas ianspråk. Den nuvarande inriktningen av utvecklingssamarbetet bör ligga fast.Regeringen föreslår att medelsramen höjs med 10 milj, kr, till 380 milj. kr. Medelsramen för utvecklingssamarbete med Kap Verdebörhöjas med 5 milj. kr. till 60 milj. kr. Den ökade medelsramen motiveras av detstora importbehovet av livsmedel och insatsvaror och landets förmåga att effektivttillgodogöra sig bistånd. Biståndet till syftar huvudsakligen till attförbättra försörjningen för den fattigaste delen av landsbygdsbefolkningen.Regeringen anser att biståndet även fortsättningsvis bör inriktas pålandsbygdsutveckling med koncentration på jordbruk med markvård,vattenförsörjning och hälsovård med familjeplanering. Insatserna för markvärdoch familjeplanering bör ökas. Nya insatser bör beredas inom ramen för detplaneringsutrymme som uppstår på grund av den pågående omläggningen avbiståndet från investeringar till underhäll, utrustning och enklare teknik.Regeringen förordar en höjning av medelsramen med 5 milj, kr. till 140 milj.kr. Utvecklingssamarbetet med bör även fortsättningsvisfrämst avse utveckling av landets skogsresurser och vägtransporter. Stödet till skogssek torn bör gradvis minskas medan en ny insats för förbättring och underhåll 59 av vägarförbereds och förutsättningarna för en insats till stöd för vatten- UU1986/87:10 kraftsutbyggnad undersöks. Importstödet bör behålla sin nuvarandeinriktning. Regeringen förordar att medelsramen för utvecklingssamarbetet medLaos bibehålls oförändrad och bestäms till 70 milj. kr. Biståndet till Lmo/Z/osyftar till att minska beroendet av genom att öka landetsproduktion av livsmedel och brännved och genom att skapa arbetstillfällen förarbetskraft som är sysselsatt i .. a, på att hejda jorderosionen genom skogsplantering och markvård samt päanvändning av arbetskraftsintensiv teknik. Medelsramarna för har ökatsnabbare än utbetalningarna. En oförändrad medelsram om 35 milj. kr. föresläsunder den konsolidering som bör äga rum under /88. Biståndet till syftar till att minska beroendetav den sydafrikanska ekonomin och till ekonomisk och social utveckling.Samtidigt är landet utsatt för en omfattande ekonomisk sabotageverksamhet ochdesta- . : biliseringsätgärder frän . Pä kort sikt är därföröverlevnad och krisanpassning prioriterade mäl i . harunder 1986 beslutat återsända mofambikiska gästarbetare allt eftersom gällandearbetskontrakt löper ut. Detta har redan fått allvarliga konsekvenser för den redanhårt drabbade moambikiska ekonomin. Biståndet till har gradvisanpassats till den rådande krissituationen..Därigenom har ett högtmedelsutnyttjande kunnat upprätthållas. Regeringen anser att samarbetetshuvudsakliga inriktning återuppbyggnad, underhåll och industriellupprustning, jordbruksproduktion, undervisning samt importstöd börbibehållas. En ytterligare anpassning av biståndet till det förvärrade lägetkan dock bli nödvändig. En ökning av medelsramen och en beredskap för katastrofbiståndär motiverade, I propositionen föresläs att medelsramen höjs med 25 milj, kr,till 325 milj. kr, befinner sig i en allvarlig ekonomisk kris,främst till följd av väpnad aggression och ekonomiska sanktioner. Biståndetanvänds för gruvindustrin, skogsbruk och energiutbyggande och som importstödför köp av insatsvaror för jordbruk och industri. Landets förvärrade situationställer krav på fiexibilitet i biståndet, och beredskap bör finnas att inriktabiståndet pä akuta behov genom importstöd och katastrofhjälp. kapacitetatt ta emot bistånd är god. Regeringen anser det motiverat med en ökning avstödet med 35 milj. kr. till 160 milj. kr. Stödet till Sri Länka domineras alltjämt avvattenkraftverket Kotmale. Enligt den av beslutade fördelningen av medelsanvisningarna för projektet under budgetåren J984/85-1987/88 (UU 1983/84:15; rskr. 334) utgör behovet av nya medel för /88 190 milj, kr. jämteberäknas 20 milj. kr. för stöd till landsbygdsutveckling och undervis ning. Medelsramen för Sri Länka föreslås därför till 210 milj. kr. När de svenska åtagandena att utbetala biständsmedel för vatten kraftverket fullgjorts under /88, bör biståndet inriktas pä undervisning och landsbygdsutveckling. Det främsta syftet med sådant stöd . bör vara att förbättra ievnadsförhällandena för eftersatta grupper på lands bygden som utgör omkring hälften av befolkningen, I planeringen av fort satt bistånd för tiden efter /88 bör särskilt beaktas osäker- 60 heten om utvecklingen av den pågående etniska konfiikten i Sri Länka. Inom biståndssamarbetet med rfl/jzan/askall prioritet gesåt stöd för det UU 1986/87:10 tanzaniska ekonomiska återhämtningsprogrammet somutgör basen för ansträngningarna att fä till ständ en positiv ekonomiskutveckling i landet. Ett omfattande importstöd som inriktas pä transporter,jordbruk och industri är mot denna bakgrund väl motiverat. De tanzaniskaansträngningarna att genomföra äterhämtningsprogrammet bör ocksä främjas genomstöd till de delar av förvaltningensom är av central betydelse förgenorhförandet av programmet. En viktig uppgift inom biståndssamarbetet är att bevararedan existerande och för landet nödvändiga anläggningar genom stöd tilldrift, underhåll och upprustning. Biståndsinsatser inom det sociala området börfortsätta bl, a. med tanke på att återhämtningsprogrammet kan innebära påfrestningarför befolkningen. Mot bakgrund av att nu slagit in pä en ambitiösanpassningspolitik och uppnätt en överenskommelse med IMF, anses det motiveratatt medelsramen höjs med 35 milj, kr. till 510 milj, kr. Biståndet till bör som koncentreras tillpappersproduktion, hälsovård, importstöd samt upprustning av bl, a.energisektorn i södra , En utvärdering av massa-och pappersbruket VinhPhu och skogsdelen av detta projekt kommer att äga rum ,Projektstödet till massa- och pappersbruket kommer enligt gällande avtal attupphöra 1990, Stödet till hälsovården bör främst omfatta primärhälsovård ochläkemedelsproduktion. Importstöd till insatsvaror i industrin och jordbruketsamt konsulttjänster bör också ingå. Regeringen föreslär en oförändradmedelsram om 300 milj, kr. Utvecklingssamarbetet med syftar till att ökalivsmedelsproduktionen, förbättra den fattiga landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden och lindra verkningarna av den fördjupade ekonomiskakrisen. Biståndet bör omfatta bl, a, stöd till utsädesprogram, kooperationen,samhällstjänster och insatsvaror för smäbrukarfamiljerna i syfte att bidratill en effektivisering av jordbruket. En ökning av medelsramen med 25 milj.kr. till 230 milj. kr. Biståndet till skall bidra till att minska desociala och ekonomiska klyftorna i landet. Eftersom de i dessa avseenden mesteftersatta grupperna finns på landsbygden bör stöd till landsbygdsutvecklingvara ett centralt inslag i biståndet. Detta bör anpassas till att minskaverkningarna av destabiliseringsätgärder frän och bidra tillZimbabwes ansträngningar att minska beroendet av , Regeringen finnerdet motiverat att medelsramen höjs med 15 milj, kr, till 150 milj. kr. 1 motion I986/87:U205 av () yrkande 6hemställs 6. att som sin menjng ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om biståndet till och . 1 motion I986/87:U209 av m.fi. (c)yrkandena 24-28 hemställs 24. att beslutar hos regeringen begära enavvecklingsplan av biståndet i i enlighet med vad som anförts imotionen. 25. att beslutar attlandramen för skall vara 130 milj. UU 1986/, 26. att beslutar attlandramen för Nicaraguaskall vara 125 milj. 27. att beslutar attlandramen för skall vara 475 milj. 28. att beslutar attlandramen för skall vara 200 milj. kr. 1 motion 1986/87:U214avGunnar och (båda m) yrkandena I och 2 hemställs 1. att beslutar fastställamedelsramen för bistånd till till 115 milj. kr. 2. att hos regeringen begäråtgärder för att pä sikt överföra allt större del av biståndet till Etiopientill projektinriktat bistånd och humanitära insatser via enskildaorganisationer i enlighet med vad i motionen anförts. I motion 1986/87:215 av m. fi. (vpk) hemställsatt hos regeringen hemställer om förberedelser föräteruppbyggnadsbiständ till enligt vad som anförts i motionen. I motion I986/87:U2I6 av m. n. (fp)yrkandena 14-17 och 32 hemställs 14. att för landram tillEtiopien anslår 15 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 15. att för landram tillNicaragua anslår 35 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 16. att för landram tillVietnam anslår 100 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 17. att hos regeringenbegären plan för avveckling av biståndet till i biständspolitisktordnade former, 18. att för bistånd tillUganda under anslaget Landprogram anslår 50 milj. 32. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om biståndsprojektet . I motion 1986/87:U2I8 av m. fi, (vpk)yrkandena 10-13 och 14 hemställs 10. att beslutar sänkalandramen för med , (= en medelsram på 125 milj, kr. )samt hos regeringen begära en' översyn av biståndet till landet i enlighet medvad i motionen anförts, 11. att beslutar att avslå deföreslagna ökningarna av anslaget till med . samt hosregeringen begära förslag om att inte längre skall vara programland, 12. att beslutar att ökalandramen för med . utöver regeringens förslag, 13. att som sin mening gerregeringen till kännaatt utvecklingsbiståndet till skall upphöra omlandet utvecklas till att bli en lydstat 14. att beslutaröka landramen för med . UU 1986/87:10 utöver regeringens förslag. 1 motion 1986/87:U220 av och () hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ökade biståndsinsatser för CostaRica. I motion 1986/87:U229 av m. fi. (m)yrkandena 11, 13 26 hemställs 11. attriksdagen uppdrar ät regeringen att presentera en vitbok om biståndet tillVietnam, i enlighet med vad som i motionen anförs, 13. att beslutar att inga nyamedel för /88 skall tillföras landramen för , 14. att beslutar attlandramen för för /88 sätts till 400 milj. 15. att beslutar attlandramen för för / 88 sätts till 350 milj. 16. att beslutar attlandramen för för / 88 sätts till 135 milj. 17. att beslutar attlandramen för för / 88 sätts till 110 milj. 18. att beslutar attlandramen för för /88 sätts till 115 milj, kr,, 19. att beslutar attlandramen för för /88 sätts till 115 milj, kr 20. att beslutar attlandramen för för /88 sätts till 60 milj, kr,, 21. att beslutar attlandramen för för /88 sätts fill 90 milj. 22. att beslutar attlandramen för för /88 sätts fill 75 milj. 23. att beslutar att landramenför för /88 sätts till 75 milj. 24. att beslutar ättlandramen för för /88 sätts till 75 milj. 25. att beslutar attlandramen för för budgetaret 1987/ 88 sätts fill 230 milj. 26. att beslutar attlandramen för för /88 sätts fill 125 milj, kr,