bet · GA01JoU19 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är därvid fråga om insatser av många olika slag, frångrundläggande forskning på bl.a. de medicinska, naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga områdena samt mera målinriktad forskning avseendekonkreta miljöproblem till undersöknings-, kartläggnings- ochövervakningsverksamhet samt tekniskt utvecklingsarbete. Utskottethar ingen erinran mot vad som allmänt anförs rörande forskningens inriktning.Utskottets synpunkter redovisas närmare i olika delfrågor i samband medbehandlingen av förevarande motioner. Frågor som är gemensamma för berördadepartement tas upp av utskottet under följande avsnitt. Användningen av bekämpningsmedel i jordbruket Regeringensmålsättning för användningen av bekämpningsmedel i jordbruket är, som den harangetts i regeringsförklaringar , 1985 och , att användningenskall halveras . Detta är ett led i regeringens strävan att1990-talets jordbruk skall kunna bedrivas med produktionsmetoder som är ibalans med det ekologiska systemet. Mot denna bakgrund har lantbruksstyrelsen,och kemikalieinspektionen på regeringens uppdragutarbetat ett förslag till handlingsprogram för att uppnå målet ombegränsningen av användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. I förslaget till handlingsprogram förordas en övergång tillanvändning av medel som innebär mindre risker från hälso- och miljösynpunkt, enminskning av användningen av bekämpningsmedel och särskilda åtgärder tillskydd för hälsa och miljö. Därutöver föreslås insatser för forskning,utveckling och resistensförädling som skall kunna medföra ytterligareminskning av bekämpningsmedelsanvändningen. Regeringen har i april 1987beslutat att förbjuda användningen av s.k.stråförkortningsmedel. Ifråga om bekämpningsmedel har tre motioner väckts som utskottet här tar upptill behandling. Imofion Jol39 av m.fl. (c) yrkande 8 anförs att det finns anledning att varna för vissa tendenser i debatten om bekämpningsmedlen. Ett mål som innebär att användningen av bekämpningsmedel skall halveras under en viss fidsperiod kan inte uppfyllas enbart genom övergäng fill mer högaktiva och därmed giftigare substanser, öm nu använda preparat endast ersätts av s.k. lågdospreparat kommer enligt mofionen förvisso mängden använd substans att minska drastiskt. Detta innebär inte automatiskt att miljöeffekterna också"avtar i samma utsträckning. Utskottet kan fill stor del instämma med de synpunkter somframförs i JoU 1986/87:19 motionen. Det bör närmast ankomma på berördamyndigheter att väga in synpunkter av detta slag i sin myndighetsutövning.Motionen bör i denna del inte föranleda någon åtgärd. I motion Jo704 av m.fl. (m) yrkande 12behandlas frågan om regler för fyllning av lantbrukssprutor. Huvudorsaken tillatt bekämpningsmedelsrester förekommer i vattendrag torde, enligt motionen,vara olyckshändelser i samband med påfyllning av sprutan. Fyllning avlantbrukssprutor direkt från vattendrag och brunnar bör därför förbjudas. Utskottet delar uppfattningen att spridning avbekämpningsmedel via vattendrag bör motverkas. Regeringen har gettnaturvårdsverket i uppdrag att se över den förordning som reglerar användningenav bekämpningsmedel. I arbetet ingår också de frågor som aktualiserats imotionen. Enligt utskottets mening är därmed motionens syfte i stort setttillgodosett, och utskottet föreslår att motionsyrkandet av lämnasutan åtgärd, I motion Ub5 av m.fl. (m) yrkande 33 förordasatt kemikalieinspektionen endast skall göra en riskvärdering. Nyttovärderingenskall göras av de presumtiva användarna. LItskottet anser för sin del det både lämpligt ochangeläget att kemikalieinspektionen i sin värdering av bekämpningsmedel gör enrisk-nytto-analys. Mofionen avstyrks av utskottet såvitt nu är i fråga. I motion Jol38 av m.fl. (c) yrkas attuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) ges i uppdrag att göra en översyn avutbildning och forskning inom naturresursområdet. Enligt motionen saknas det ensamlad syn pä forskning och utbildning på området (yrkande 1). Vidareefterlyses närmare kontakter mellan forskare och poHtiker så attforskningsresultat snabbare kan få genomslag i politiska beslut. UHÄ börutarbeta förslag i denna riktning (yrkande 2). Utskottet kan i och för sig ansluta sig till deuppfattningar som framkommer i mofionen om det önskvärda av bättre kontaktermellan forskare och politiker. Utskottet konstaterar emellertid att mycket görspå forskningsin-formafionens område. Universiteten har t.ex. många gångersärskilda avdelningar eller tjänstemän som arbetar med frågorna. Vetenskapligakongresser hålls därutöver både på ett nationellt och ett internationellt plan.I vissa fall är dessa inriktade mot politiker och andra beslutsfattare. Vadbeträffar motionsyrkandet om forskning och utbildning på naturresursområdetbör framhållas att miljö- och energiministern gör ingående överväganden omfrågor rörande resursanvändning inom olika samhällssektorer (bil. 12 s. 5-6).Med det anförda föreslår utskottet att yrkandena 1 och 2 i motionen lämnas utanåtgärd. Utskottet tar inledningsvis upp två frågor som haranknytning till de allmänna förslagen i propositionen. Statsministernanför: "Grundforskningens ställning som en av de viktigas- 12 telänkarna till det internationella forskarsamhället är allmänt erkänd. (), medicinska forskningsrådet JoU 1986/87:19 (MER) och humanistisk-samhällsvetenskpliga forskningsrådet () kommerdärför att få en betydande höjning av sina anslag. Av stor vikt är även attdessa och övriga forskningsråd från och med /89 skall fåkompensation för löne- och prisstegringar i enlighet med vad som gällerhögskolan i övrigt". Utskottet utgår härvidlag från att den nu aviseradekompensationen även omfattar skogs- och jordbrukets forskningsråd (). För högskolan har i propositionen betydanderesursförstärkningar föreslagits på forskarutbildningens område. mening är det angeläget att de forskarstuderande vid Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) ges samma goda möjligheter som i högskolan i övrigt. Den nya synen på livsmedelsproduktionens utformning ochutveckling med den enskilde konsumentens intressen och behov som utgångspunktpräglar åtgärderna på forskningsområdet. Som ett första steg antog riksdagenvåren 1986 regeringens förslag om ett omfattande forskningsprogram föralternativa produkfionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen (prop.1985/86:74, JoU 13, rskr. Programmet grundas på ett av skogs- ochjordbrukets forskningsråd () redovisat förslag. Det bygger på grundsynenatt produktionsformer som syftar till att förena effektiviteten med hänsynentill miljön förutsätter en biologisk-ekologisk helhetssyn. För att skapagrunden för en sådan helhetssyn krävs enligt programmet en omfattande kunskapsuppbyggnadpå ett flertal områden. I propositionen redovisas ett forskningsprogramsom på regeringens uppdrag utarbetats avSJFR.Jordbruksministern anför att han för sin del anser attlivsmedelsforskningen i vid mening måste förstärkas om kraven på god mat av högkvalitet och säkerhet och till rimliga priser skall kunna tillgodoses. ;sprogram omfattar biologiska, fysiologiska, medicinska, kemiska och biokemiskafrågeställningar samt samhällsvetenskaplig forskning i vid bemärkelse. Det fordras en mer gedigen vetenskaplig grund förproduktion, industriell förädling, hantering och konsumtion av livsmedel. Forskningen på livsme delsområdet måste omfatta en helhetssyn på livsmedelskedjan och utgå från konsumentens krav på livsmedlen. För konsumenten är det angeläget att inte ' bara fåfärska och bra råvaror. Det är också viktigt vad som händer vid förädling ochdistribution av livsmedlen. Frågan om livsmedlens kvalitet är av allra störstabetydelse. De statliga insatserna bör därför enligt regeringsförslagetinriktas på sådan forskning som leder till en nödvändig, samladkunskapsuppbyggnad för hela livsmedelsområdet så att erforderliga insatser påmer tillämpade frågeställningar skall kunna göras. Detta gäller biologiska,fysiologiska, medicinska, kemiska och biokemiska frågeställningar samtsamhällsvetenskaplig forskning i vid bemärkelse. Enligt jordbruksministern ärdet forskningsprogram som har redovisat ett bra underiag för det fortsattaarbetet med att utforma livsmedelsforskningen. föreslåsatt anvisas 9 milj. kr. för /88 för angivna -, Utskottet ansluter sig till regeringens förslag och anserför sin del att en JoU 1986/87:19 förstärkning av livsmedelsforskningen ärmycket angelägen. Utskottet är dock inte berett att ta ställning tillprogrammets enskildheter. Det ankommer på att med hänsyn tillforskningsbehovet och tillgången till kvalificerade forskare besluta om dennärmare inriktningen av forskningen. Utskottet noterar med fillfredsställelseatt förslag till konkreta samarbetsprojekt mellan och livsmedelsindustrinföreligger. Utskottet behandlar i detta sammanhang ett antal motionerom livsmedelsforskningen. I motion Jol39 (yrkande 7) av m.fl. (c)tas frågan om en komplettering av forskningsprogrammet upp. Man efterlyserforskningsinsatser som kan stärka en mer småskalig livsmedelsproduktion.Programmet bördärför kompletteras med ytterligare ett programområde -"konsumentnära livsmedelsproduktion". I motionen uttalas att man ilivsmedelsproduktionen måste ta bättre hänsyn till det ökande antaletenpersonshushåll. Detta förhållande bör också komma fill uttryck i forskningen.Slutligen efterlyses i motionen säkra metoder som kan identifiera om livsmedelbestrålats med joniserande strålning. Enligt motionen bör dessaforskningsområden täckas av ;s program. I mofion Ub5 (yrkande 30) av m: fl. (m) avvisastanken pä att det i programmet skulle ingå samhällsvetenskaplig forskning. Detär enligt motionen tveksamt om föreslagen forskning pä dessa områden skullemedföra en kunskapsökning som motiverar forskningen. I motion Jol30 av rn. (c) konstaterasatt kostutbildningens innehåll och omfattning i grund- och gymnasieskolan ejtagits upp till behandling. Det anförs i motionen att det pågår en kraftignedrustning av de gymnasielinjer som är inriktade på konsumentkunskaper. Därmedskulle det enligt motionen saknas grundläggande förutsättningar för ungamänniskor att tillgodogöra sig forskningsresultat på området. Mot dennabakgrund bör prioritera den beteendevetenskapliga forskningen i sittprogram. Som utskottet tidigare framhållit bör det ankomma på deforskningsfinan--sierande organen att inom vissa yttre ramar svara förforskningens inriktning. Motionerna som innebär förslag till justeringar iforskningsprogrammet bör inte föranleda någon åtgärd. I motion Jo278 av m. fl. (vpk) uttalas att,för en ny livsmedelsproduktion med en strategi och helhetssyn även påfolkhälsa, miljö och arbetsmiljö, behövs en samverkan mellan fackföreningar,forskare, konsumenter och miljörörelse. Ett första steg för att uppnå dettakan vara att ett forskningsinstitut helt oberoende av nuvarande maktgrupperinom livsmedelsindustrin byggs upp. Utskottet anser för sin del att de uppgifter undersenare år erhållit på livsmedelsområdet väl tillgodoser kravet på oberoendefrån olika intressegrupper. Något särskilt forskningsorgan för den verksamhetsom avses i motionen erfordras ej. Motion Jo278 avstyrks såvitt nu är i fråga(yrkande 6). Jordbruksforskningen JoU 1986/87:19 Som tidigare redovisats har påregeringens förslag beslutat om ett omfattande forskningsprogram för nyaproduktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen. Ytterligare insatser börenligt den nu aktuella propositionen göras på grundläggande biologiskforskning, bl.a. vid SLU. I statsministerns anmälan till propositionen barockså understrukits behovet av en bioteknisk kompetensuppbyggnad. I första handbör en fortsatt kunskapsuppbyggnad med inriktning mot växtsidan ske inommolekylär- och cellbiologi, mikrobiologi, molekylärgenetik och växtfysiolo-gi.Vid det genetikcentrum i som är gemensamt för SLU och iUppsala bör genetisk forskning och växtförädlingsforskning sammanföras med nyabiotekniska kompetenser. Som en mycket viktig del i detta genetikcentrum ingården mikrobiologiska institutionen vid SLU. Mikrobiologin intar en central rollbland de grundläggande biologiska ämnena och är en av basvetenskaperna inombiotekniken. Mot bakgrund härav och då nuvarande lokaler för denmikrobiologiska institutionen är otillräckliga och starkt förslitna bör enligtpropositionen medel anvisas för nybyggnad för institutionen samt för inredningoch utrustning av byggnaden. Ökade insatser bör enligt propositionen därutövergöras för den cellbiologiska forskningen. I propositionen redovisas ocksåvissa förslag som möjliggör en viss förstärkning av forskarutbildningen m.m.vid SLU. Jordbruksforskningen berörs av följdmotioner tillproposition 80, nämligen Jol31 av m.fl. (s), Jol33 avGunhild (), Jol34 av i m.fl. (m), Jol35 av LarsWerner m.fl. (vpk) yrkande 2, Jol39 av m.fl. (c) yrkandena 2,4 och 9, Jol40 av () samt motion Ubl av m.fl. (c). Vidare behandlas jordbruksforskningen i ett antalfristående motioner som utskottet funnit det lämpligt att ta upp i dettasammanhang. Dessa är Jo250 av och (bådac) yrkande 2, Jo259 av m.fl. (s), Jo533 av ()yrkande 2, Jo601 av (), Jo607 ay och (båda c) yrkande 1, Jo609 av och (båda fp)samt en under föregående väckt motion 1985/86:A415 av (båda c). I motion Jol31 uttalas behov av forskning för atttillgodose fritidsodlingens problem. Enligt en undersökning gjord vid SLU harca 1,5 miljoner hushåll möjligheter till fritidsodling i någon form. SLU bördärför enligt motionen i ökad utsträckning uppmärksamma fritidsodlingensproblem i forsknings- och utvecklingsarbetet. I motion Jol33 anförs att har mycket godaförutsättningar att utveckla forsknings- och försöksverksamhet inom den alternativa odlingen. På har den alternativa odlingen lång tradition. Intresse finns inom jordbrukarkåren och SLU bedriver redan vissa fältförsök vid . Gynnsamma förutsättningar föreligger också när det gäller allmänna odlingsbetingelser. Allt detta talar enligt mofionen för att bör utgöra bas för forskning och försök med alternafiv odling. I mofion Jol34 av i m.fl. (m) påpekasatt JoU 1986/87:19 renforskningen helt förbigåtts i propositionen.Renforskningen har utretts i skilda sammanhang och olika lokaliseringar harövervägts. En lokalisering fill bör härvidlag medföra lägre kostnader änandra lokaliseringsalternativ. I motionen understryks att olyckan i Tjernobylytterligare understrukit det angelägna i beslut. bör hosregeringen begära förslag till lokalisering och resurser till renforskningen. I mofion Jol35 yrkande 2 föreslås att SLU får driftsmedelför att tillsammans med driva en försöksgård vid SLU. Vidarebör medel för 10 nya doktorandtjänster tillföras under /88. I motion Jol39 föreslås att en professur i alternativodling inrättas vid SLU. Motivet härför är att den grundläggande utbildningen ialternativ odling som ingår i lantbruksskolornas gymnasieutbildningmåste kompletteras med forsknings- och utbildningsinsatser inom högskolan.Detta arbete bör ledas av en professor. Vissa för tillkommandemedel bör avsättas härför. Vidare bör forskningen om andra grödor som ettalternativ till dagens livsmedelsproduktion intensifieras. Jordbruketsuppgifter som rävaruproducent skulle därmed kunna vidgas. 10 milj. kr. börenligt motionen avsättas för sådan forskning. Slufiigen anförs i motionen attmot bakgrund av de stora omställningsproblem som jordbruket men ävenskogsbruket och näraliggande näringar ställs inför är det viktigt att SLU;sresurser inte urholkas. I motion Jol40 anförs att biodlingen har en mycket storbetydelse för ekosystemet. Till detta kommer den indirekta betydelse som biodlingenhar för jordbruket och trädgårdsnäringen. Betydande skördeökningar uppnås somen effekt av biodlingen. Bin utgör ocksä en betydelsefull indikator päfrämmande ämnens, t.ex. herbiciders, förekomst i naturen. Bin är många gångerkänsliga för sådana störningar. Allt detta motiverar enligt motionen attriksdagen ger regeringen till känna vikten av forskning kring binas betydelse iekosystemet samt av utveckling av biodlingen. I motion Ubl yrkande 7 anförs att en betydande satsningsker på doktorandtjänster vid de enheter som lyder under ,medan satsningen på doktorandtjänster vid SLU är mycket blygsam. Det är enligtmotionen angeläget att omvandling av utbildningsbidrag till doktorandtjänstervid SLU sker i samma takt som vid andra högskolor. I motion Jo250 anförs i anslutning till motionens övrigaförslag till åtgärder för att främja jordbruket i m.m. att endel av jordbruksforskningen bör ägnas åt att ta fram grödor som kan utgöraalternativ till de nuvarande. Med sådana grödor skulle behovet av nedläggningav åkerareal minskas. I motion Jo259 berörs frågan om jordbrukets inriktning ochdet stora kemikalieberoendet. Det föreligger möjligheter att med alternativa odlings system (alternativa produktionsformer) minska belastningen på miljön och ge en mer balanserad djurhållning. I motionen pekas på att i har ett ekologiskt jordbruksråd upprättats med uppgift att främja, följa och värdera utvecklingsmöjligheterna för en mer ekologisk jordbruksproduktion. Mot svarande idé bör också prövas i . Vidare betonas vikten av att man i fullskaleförsök prövar vilka kostnader som uppstår när man övergår till 16 Det finns skäl för att dessa fullskaleförsök JoU1986/87:19 förläggs till . I motion Jo533 föreslås att får regeringens uppdragatt ge större stöd för forskning som syftar till att uppnå djurvänligareproduktionsformer. I motion J06OI föreslås att en professur i turism inrättasvid i . Förslaget motiveras med att turismen i Sverigeutgör en i särklass växande näringsgren. Innehavaren av denna tjänst böråläggas undervisningsskyldighet vid turismlinjen vid högskolan iFalun-Borlänge. En professur vid i första hand SLU bör vid vakans dras in. I mofion J06O7 föreslås att en professur i alternativodling inrättas vid SLU. Professuren erfordras för att forskningen skallintensifieras och fä ökad genomslagskraft. I motion Jo609 ges en översikt över renforskningen och denverksamhet som bedrivs vid renförsöksavdelningen vid SLU. Det är nu enligtmotionen angeläget att verksamheten får godtagbara lokaler som leder till ensammanhållen lokalisering. I motionen förordas en lokalisering av ettforskningscentrum till med som fåltförsöksstation. I motion 1985/86: A415 pekas på möjligheterna attlokalisera forskning och utveckling inom jord- och skogsbruk samtträdgårdsnäring till områden med glesbygdsstöd. Särskilt och deförsamlingar i länet som erhåller glesbygdsstöd är lämpliga för lokalisering avforsknings- och utvecklingsprojekt. Utskottet tar inledningsvis upp den alternativa odlingenoch frågan om en eventuell professur i ämnet vid SLU. Utskottet konstaterarhärvidlag att ;s forskningsprogram, som genomförs, omfattar ettbetydande stöd fill forskning om alternativ odling. Detta gäller såväl för deetablerade organisationerna för alternativ odling som för SLU:s institutionerverksamma inom området. Inom SLU har intresset för forskning om alternativodling också ökat markant . Resultat framtagna från SLU;sgrundläggande forskning om de biologiska produktionsprocesserna är i hög gradtillämpliga även för den alternativa odlingen. Den alternativa odlingen bör inteutan särskilda skäl behandlas inom en särskild insfitution, utan forskningen omdenna bör ske naturligt integrerat i annan jordbruksforskning. Frågan om enprofessur i ämnesområdet i fräga bör med detta synsätt ej aktualiseras inuläget. Motionerna Jol35 yrkande 2, delvis, Jol39 (yrkande 2) och J06O7yrkande 1 bör således lämnas utan åtgärd. När det gäller försök i större skala samt föriäggande avfältförsök i landets olika regioner anser utskottet att SLU och andraforskningsutförande organ är bäst lämpade att planera och genomföra sådanaförsök på platser som är ändamålsenliga. Utskottet utgår härvidlag från attregionernas förutsättningar och resurser tas till vara men går i övrigt intenärmare in pä de specificerade önskemål som framförs i hithörande motioner. Motden bakgrunden avstyrks mofionerna Jol33, Jo259 yrkande 2 samt 1985/86:A415. har som tidigare redovisats fått ansvar för attgenomföra forsknings programmet om alternativa produkfionsformer i jordbruket och trädgärds- näringen. I finns allmänintressen representerade. Något ytterligare organ erfordras enligt utskottet därför inte för att följa utvecklingen. Motion Jo259 (yrkande 1) rörande ett ekologiskt jordbruksråd avstyrks således av 17 2 1986/87.16 saml. I och med att ett genetikcentrum byggs upp i ökarmöjligheterna till JqJJ 1986/87:19förstärkt bioteknikforskning på växtområdet. Biotekniska metoder kommer inommånga områden att vara en förutsättning för att man skall kunna utnyttjaalternativa grödor för råvaruproduktion vid sidan av livsmedelsproduktion. Förfältförsök i större skala kan därutöver en mindre del av anslaget G 6, Stödtill kollektiv forskning, disponeras. Intentionerna i motionerna Jol39 yrkande4 samt Jo250 yrkande 2 får anses delvis tillgodosedda. Det bör tilläggas attjordbruksministern i olika sammanhang redovisat en positiv inställning till enproduktionsomställning till alternativa råvaror och till forskningen på dettaområde. Frågan behandlas för övrigt även i utskottets betänkande JoU 1986/87:22orn vissa livsmedelspolitiska frågor m.m. Utskottet utgår från att syftet medde aktuella motionerna kommer att tillgodoses utan något särskilt uttalandefrån sida. Beträffande motion Jol31 om fritidsodlingens problem villutskottet framhålla att mycket av den forskning som bedrivs vid SLU ocksåkommer fritidsodlarna till del. Utskottet instämmer med motionen så till vidaatt det kan behövas bättre informationskanaler mellan forskning och praktik.Syftet med motionen torde dock kunna tillgodoses utan något initiativ frånriksdagens sida. Beträffande renforskningen, som uppmärksammats i tvåmotioner, Jol34 och Jo609, erinrar utskottet om att regeringen gett iuppdrag att inkomma med ett forskningsprogram förrenforskningen. Motionerna avstyrks mot denna bakgrund av utskottet. Biodlingens betydelse tas upp i motion Jol39 yrkande 9 ochmotion Jol40. Utskottet delar i huvudsak motionärernas bedömning att biodlingenhar en betydelsefull uppgift i ekosystemet. Biodlingen kan även vara avbetydande regionalekonomiskt intresse. Vid SLU finns en särskild avdelning förbiodling vars verksamhet är väl ansedd. Utskottet har också erfarit att mangenom det nordiska kontaktorganet för jordbruksforskning erhållit finansieringav ett nordiskt projekt om bisjukdomar. Det ankommer därutöver närmast på SLUatt bedöma om ytterligare forskningsresurser erfordras. Motionerna föreslåsinte föranleda någon åtgärd. Beträffande motion Jo533 om djurvänligareproduktionsmetoder hänvisar utskottet till ;s forskningsprogram, vilket ihög grad är ägnat att fillgodose motionen (jfr JoU 1985/86:13 s. 81 f).Utskottet avstyrker motionen i denna del (yrkande 2). Utskottet är inte heller berett att tillstyrka motionJo601 om en professur i turism. Inom SLU pågår en relativt omfattandeverksamhet med anknytning till turismnäring, landsbygdsutveckling och regionalutveckling. Detta utesluter inte att åtgärder behöver vidtas för att stärkautbildning och forskning inom högskolan i övrigt. Detta får dock prövas i annatsammanhang. Utskottet kan inte biträda förslaget att en professur vid vakansindras vid SLU. Slutligen vill utskottet framhålla att det är angelägetatt de forskarstude rande vid SLU ges samma möjligheter som de studerande i högskolan i övrigt. En viss förstärkning av resurserna för forskarutbildningen föreslås i propositionen. Utskottet saknar emellertid underlag för en bedömning, med beaktande av fidigare anslagstilldelning m.m., om ytterligare resurser till 18 SLU.Utskottet avstyrker motionerna Ubl yrkande 7 och Jol35 yrkande 2 JöU1986/87:19 (delvis). har antagit regeringens förslag till forskningsprogramrörande skog och miljö (skr. 1985/86:76, JoU 13, rskr. Programmet tarsikte på både de globala problemen, framför allt de pågående avskognings-ochökenutbredningsprocesserna i de fattiga länderna, och på betingelserna för ettproduktivt, ekologiskt balanserat skogsbruk i .