bet · GA01FiU31 · 1986-12-31 00:00:00 — En förutsättning för en stabil ekonomi är att välståndetfördelas på ett rättvist sätt. Alla måste ha en ekonomisk grundtrygghet. Dettagäller särskilt vid ålderdom, sjukdom, handikapp och arbetslöshet. Den allmänna försäkringen har mer och mer blivit enförsäkring mot inkomstbortfall. Grundskyddet har relativt sett försvagats.Skillnaderna i förmåner har ökat. Människor utan förvärvsinkomster hamnar vidsidan av de flesta försäkringsförmåner. Detta gäller inte minst de många somställs utan arbete och på så sätt får ett svagare socialförsäkringsskydd.Utskottet anser att trygghetssystemet i större utsträckning måste byggas uppenligt grundtrygghetsprincipen. Utskottet vill i likhet med alternativabudgetförslag särskilt prioritera tre utsatta grupper - pensionärerna,barnfamiljerna och ungdomarna. Regeringens pensionspaket gav mest till de med högstpension. Utskottet anser att insatserna för pensionärerna i stället borde hariktats till dem med den lägsta pensionen - de med folkpension ochpensionstillskott. Barnfamiljernas situation ställer krav på ett långsiktigtreformprogram.' Utskottet biträder uppfattning attvårdnadsersättning bör införas fr.o.m. . Utskottet biträder också satsning på ungdomar iform av utbildningsinsatser, studiemedel och värnpliktsförmåner. delsutskottets hemställan under 2 b) bort ha följande lydelse: FiU 1986/87:30 2.beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken b) attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Fill3 yrkandena 4, 7 och 11-13godkänner vad utskottet anfört om målen för den ekonomiska politiken samtfördelningspolitikens inriktning. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom. 2 b, motiveringen) (), (), (), LarsDe () och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 28 börjar med "Vidare krävs" och på s. 29 slutar med"avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse: I motion Fil 13 (c) yrkande 4 begärs att riksdagenbeslutar godkänna vad som i motionen anförts om minskade miljökostnader,regional balans samt resurshushållning som mål för den ekonomiska politiken.Utskottet delar motionärernas uppfattning att miljöpolitiken bör ges högprioritet. Utskottet anser emellertid inte att något särskilt uttalande medanledning av motionen på denna punkt är erforderligt. Yrkande 4 i motion Fil 13(c) avstyrks sålunda. I motion Fil 13 (c) yrkande 13 begärs vidare att treutsatta grupper -pensionärer, barnfamiljer och ungdomar - skall prioriteras ifördelningspolitiken. Utskottet delar uppfattningen att hänsyn bör tas tillsärskilt utsatta grupper vid utformningen av den ekonomiska politiken menfinner inte något särskilt uttalande på denna punkt erforderligt. Utskottetavstyrker därför yrkande 13 i motion Fil 13 (c). Yrkandena 7 och 12 i motion Fill3 (c) innebär att åtgärderinom bl. a. kommunikations-, tjänste- och utbildningssektorn bör vidtas för attskapa förutsättningar för en balanserad tillväxt. Utskottet, som redan i det.föregående betonat betydelsen av sådana åtgärder, anser därför att någotsärskilt uttalande på denna punkt inte är erforderligt och avstyrker såledesmotion Fill3 (c) yrkandena 7 och 12. Lönebildningen (mom. 3) (), (), (), LarsDe () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "" och på s. 36 slutar med "yrkande 12" bort haföljande lydelse: I den reviderade nationålbudgeten görs den bedömningen attlöneglid ningen kommer att dämpas något inom industrin och även bli måttlig för resten av ekonomin. Dessa antaganden leder fram till att löneökningarna inom industrin kommer att stanna vid . För det offentliga avtalsområdet sätts löneökningarna till . Sammantaget ger detta enligt den reviderade nationålbudgeten för en total lönestegring för hela arbetsmarknaden på något . Enligt utskottets mening är denna bedömning fögarealistisk. Mycket talar FiU 1986/87:30 för att löneökningarna klartkommer att överskrida de angivna . finns ingenting som tyder på attlöneglidningen kommer att kunna dämpas så kraftigt som antagits. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att endämpning av lönestegringstakten även av den storleksordning som anges i denreviderade nationålbudgeten inte innebär att en anpassning sker tillutvecklingen i våra viktigare konkurrentländer. Det kan nämnas attlångtidsutredningen betonar att pris- och lönebildningen under de närmasteåren blir avgörande för om den svenska ekonomin skall kunna fortsätta att rörasig mot balans. Slutsatsen av långtidsutredningens s.k. kravkalkyler är att detotala lönekostnadsökningarna 19881990 måste ned inivå med dem i omvärlden, dvs. Det gör det möjligt förreallönerna att öka eftersom också inflationen då minskar till perår. Sker inte detta kan hotet om svåra störningar på ekonomin med bl.a. stigandearbetslöshet bli en realitet. I motionerna Fill2 (m), Fill3 (c) och Fill4 (fp)understryks att åtgärder för att underlätta avtalsrörelserna utgör en mycketviktig del av den ekonomiska politiken. På kort sikt innebär detta främst avstår från att höja arbetsgivaravgifterna och att marginalskatten sänksmen också att regeringen noga överväger sina signaler till arbetsmarknadensparter så att de inte bidrar till från samhällsekonomisk synpunkt för högaavtal. I motionerna anges bl.a. en skattereform, en avregleringav ekonomin och en reformering av arbetslöshetsförsäkringen som nödvändigaåtgärder för att på möjliggöra låga löneavtal. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. I den reviderade finansplanen konstateras atthuvuduppgiften för den ekonomiska politiken är attbryta den utveckling som inneburit att konkurrenskraften successivt försämratsgenom alltför snabba löneökningar. Denna typ av formuleringar har använts äveni de närmast föregående årens finansplaner. Utskottet måste konstatera attregeringen inte vidtagit några åtgärder för att uppnå angivnamålsättningar. Utskottet är av samma mening som motionärerna att eriskattereform, avreglering och en reform av arbetslöshetsförsäkringen är viktigainslag i en politik som syftar till att ge rimliga förutsättningar för framtidaavtal. Den åtgärd som omgående bör vidtas för att underlätta 1988års avtalsrörelse är en sänkning av marginalskatterna; Utskottet delar därförmotionärernas uppfattning att regeringen bör förelägga ettförslag att sänka marginalskatterna för alla heltidsarbetande. Regeringen konstaterar i kompletteringspropositionen attutgångsläget för den stundande avtalsrörelsen ter sig mycket besvärligt, en uppfattning som delas av utskottet. Regeringen förklarar sig därför beredd att reducera den allmänna löneavgiften så mycket att arbetsgivaravgifterna inte höjs, totalt sett, för . Man förklarar sig emellertid bara beredd att göradetta under förutsättning att arbetsmarknadens parter sluter avtal som innebär att lönenivån inkl. löneglidning stiger mycket måttligt . Detta kan dock inte konstateras förrän en bit in . Innebörden av detta synsätt 72 ärdessutom att om avtalen hamnar på en alltför hög nivå är regeringen /87:30 beredd att ytterligare urholka konkurrenskraften genom att låtaarbetsgivaravgiftshöjningen slå igenom. Som utskottet ser det är detta enbakvänd politik. Statsmakterna måste, enligt utskottets mening, klargöraförutsättningarna för kommande avtalsförhandlingar såatt arbetsmarknadens parter innan förhandlingarna börjar vet vilka spelreglersom gäller. Utskottet förordar därför att ett konkret förslag föreläggsriksdagen om en sänkning av den allmänna löneavgiften som motsvarar debeslutade höjningarna av arbetsgivaravgifterna. Därigenom skulle det utrymmesom ändå finns till fullo få disponeras av arbetsmarknadens parter. På grund av en mängd kvarvarande tillväxthinderframtvingas i den svenska ekonomin successivt sänkta relativpriser och även enfortlöpande sänkning av det relativa löneläget gentemot omvärlden, eftersomtakten i omstruktureringen av produktion och utrikeshandel inte är tillräckligthög. Med hänsyn härtill förordar utskottet en avreglering för att ökaflexibiliteten i ekonomin. Därigenom skulle man undvika den situation som råderi dag, nämligen att den huvudsakliga anpassningsbördan i ekonomin läggs påarbetsmarknadens parter och lönekostnadsutvecklingen. En som utskottet ser det viktig åtgärd, som skulleskapa förutsättningar för mer realistiska avtal, är en reformering avarbetslöshetsförsäkringen. En sådan bör ta sikte dels på att lägga en störredel av finansieringen hos arbetsmarknadens parter, dels på att vidga det områdesom skall finansieras med medel från försäkringen. En sådan reform skulleunderstryka arbetsmarknadspolitikens roll som integrerad del av den ekonomiskapolitiken och skapa mer av "raka rör" mellan förhandlingsbordet ochavtalens följder för sys.selsättningen. Utskottet anser mot denna bakgrund att hosregeringen bör begära en reformering av arbetslöshetsförsäkringen. dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Utskottet har" och på s. 37 slutar med "intekompenseras" bort ha följande lydelse: Utskottet har inget att invända mot att ett s.k.cash-limitsystem införs för löneanslagen i den statliga sektorn. Ett sådant system måste emellertid följas upp med reformeri den offentliga sektorns organisation. Annars riskeras att olika verksamhetermåste skäras ner kraftigt. Det krävs bl.a. ett frisläppande av privata ochkooperativa alternativ, användande av entreprenader, slopande av offentligamonopol, omorganisationer och mindre statlig styrning av kommunernas verksamhetför att sådana begränsningar av löneuppräkningarna av anslagen inte skall ledatill kvalitetsförsämringar. Enligt utskottets mening räcker det inte med att,som regeringen menar, vidta produktivitetshöjande åtgärder först efter det attlönekostnadsökningarna visat sig bli alltför stora. Vad utskottet med anledning av motionerna Fill2 (m) ochFill4 (fp) i här berörda delar har anfört om lönebildningen i privat ochoffentlig sektor bör av ges regeringen till känna. I motion Fil 13 (c) accepteras regeringensförslagatt försti efterhand sänka allmänna löneavgiften. Som framgått av vad utskottet anfört delar inte utskottet den uppfattningen. Motionen avstyrks därför. delsutskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: . FiU 1986/87:30 3. beträffande lönebildningen att med bifalltill motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 19 och 1986/87:Fill4 yrkande 4 samt medavslag på motionerna 1986/ 87:Fill3 yrkandena 3 och 6 och 1986/87:Fill6yrkandena 12-14 hos regeringen begär förslag till sänkning av den allmännalöneavgiften så att uttaget av arbetsgivaravgifter blir oförändrat iförhållande fill , Lönebildningen (mom. 3) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjarmed "" och på s. 36 slutar med "yrkande 12" bort haföljande lydelse: I den reviderade nationålbudgeten görs den bedömningen attunder kommer löneglidningen inom industrin att dämpas något och ävenbli måttlig för resten av ekonomin. Dessa antaganden antas leda fram till attlöneökningarna inom industrin kommer att stanna vid . För det offentligaavtalsområdet sätts löneökningarna till . Sammantaget ger detta enligtden reviderade nationålbudgeten för en total lönestegring för helaarbetsmarknaden på något . Enligt utskottets mening är denna bedömning orealistisk.Mycket talar för att riskerna är så stora att löneökningarna klart kommer attöverskrida de angivna . finns ingenting som tyder på attlöneglidningen kommer att kunna dämpas så kraftigt. Utskottet vill i detta sammanhang understryka att endämpning av lönestegringstakten, även av den storleksordning som anges i denreviderade nationålbudgeten, inte innebär att en anpassning skett tillutvecklingen i våra viktigare konkurrentländer. Det kan nämnas att ilångtidsutredningen betonas att pris- och lönebildningen under de närmaste årenblir avgörande för om den svenska ekonomin skall kunna fortsätta att röra sigmot balans. Slutsatsen av långtidsutredningens s.k. kravkalkyler är att detotala lönekostnadsökningarna 1988-1990 måste ned inivå med dem i omvärlden, dvs. Det gör det möjligt förreallönerna att öka, eftersom också inflationen då minskar till perår. Sker inte detta kan hotet om svåra störningar på ekonomin med bl.a. stigandearbetslöshet bli en realitet. I motionerna Fill2 (m), Fill3 (c) och Fill4 (fp)understryks att åtgärder för att underlätta avtalsrörelserna utgör en mycketviktig del av den ekonomiska politiken. På kort sikt innebär detta främstsänkta marginalskatter men också att regeringen noga överväger sina signalertill arbetsmarknadens parter så att de inte bidrar till från samhällsekonomisksynpunkt för höga avtal. I motionerna anges bl.a. en skattereform, en avregleringav ekonomin och en reformering av arbetslöshetsförsäkringen som nödvändigaåtgärder för att på möjliggöra låga löneavtal. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. ' I den reviderade finansplanen konstateras att huvuduppgiftenför den FiU 1986/87:30 ekonomiska politiken är attbryta den utveckling som inneburit att konkurrenskraften successivt försämratsunder genom alltför snabba löneökningar. Denna typ avformuleringar har använts även i de närmast föregående årens finansplaner.Utskottet måste konstatera att regeringen inte vidtagit några åtgärderför att uppnå angivna målsättningar. Regeringen konstaterar i kompletteringspropositionen attutgångsläget för den stundande avtalsrörelsen ter sig mycket besvärligt, enuppfattning som delas av utskottet. Regeringen förklarar sig därför beredd attreducera den allmänna löneavgiften så mycket att arbetsgivaravgifterna intehöjs, totalt sett, för . Utskottet vill understryka att skattepolitiken på kortsikt måste inriktas mot att skapa så goda förutsättningar som möjligt förkommande löneavtal så att dessa inte urholkar företagens konkurrens.Regeringens förslag om villkorade sänkningar av arbetsgivaravgiften anserdärför utskottet vara en användbar åtgärd. Det bör vidare framhållas att dagensmarginalskatter och marginaleffekter innebär att parterna på arbetsmarknadenfår svårare att sluta avtal på en samhällsekonomiskt acceptabel nivå. Engenomgripande skattereform; som bl. a. måste innebära sänkt skatt på arbete ocharbetande kapital och sänkta marginaleffekter, är därför en nödvändighet. Densvenska samhällsekonomin är emellertid inte betjänt av upprepadeskatteförändringar vid regeringsskiften. En genomgripande reform måste därförsamla ett brett parlamentariskt stöd. Enligt utskottets mening har regeringenett ansvar för att tillsätta en parlamentarisk utredning. En, som utskottet ser det, viktig åtgärd som på siktskulle skapa förutsättningar för mer realistiska avtal är en reformering avarbetslöshetsförsäkringen. En sådan bör ta sikte dels på att lägga en störredel av finansieringen hos arbetsmarknadens parter, dels på att vidga det områdesom skall finansieras med niedel från försäkringen. En sådan reform skulleförstärka incitamenten för återhållsamhet i löneökningen genom att kostnadernaökar för parterna vid för höga lönelyft. Utskottet anser mot denna bakgrund att hosregeringen bör begära en reformering av arbetslöshetsförsäkringen. Den börutförmas som en allmän, obligatorisk försäkring som omfattar allaförvärvsarbetande. dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Utskottet har" och på s. 37 slutar med "Fill3 (c)"bort,ha följande lydelse: Utskottet har inget att invända mot att ett s.k.cash-limit-system införs för löneanslagen i den statliga sektorn. Enligt utskottets uppfattning bör i ett sådant systemramarna sättas för hela enhetens anslag och inte enbart för löneanslagen. Härvid är det viktigt att politiska prioriteringar beaktas mellan myndigheterna. myndigheternas serviceansvar för hela landet upprätthållas. Det skall med andra ord vara möjligt att genom att spara på ett område få medel över till löneökningar och tvärtom. På detta sätt kan effektivitet i den offentliga sektorn skapas och skattetrycket hållas nere. Systemet bör dessutom utformas så att de offentliganställda kan få del av produktivitetsstegringen inom denkonkurrehsutsatta sektorn. Det är även ett krav att anslagen FiU1986/87:30 anpassas så att relativlöner, konsistenta med statenspersonalrekryteringsbehov, skapas. För att undvika försämrad service vid för högalöneökningar inom ramen för ett cash-limit-system måste privata och kooperativaalternativ få tillfälle att konkurrera på fler områden jämfört med vad somgäller . Vad utskottet med anledning av motion Fill3 (c) i härberörd del har anfört om lönebildningen i privat och offentlig sektor bör avriksdagen ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande lönebildningen att medbifall till motion 1986/87:Fill3 yrkandena 3 och 6 samt med avslag påmotionerna 1986/87:Fill2 yrkande 19, 1986/ 87:Fill4 yrkande 4 och 1986/87:Fill6yrkandena 12-14 a) godkänner vadutskottet anfört angående cash-limits inom den offentliga sektorn, b) godkänner vadutskottet anfört angående pris- och lönebildningen, Lönebildningen (mom. 3) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjarmed "För " och på s. 38 slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse; I motion Fil 16 (vpk) krävs att den ekonomiska politikeninriktas mot att skapa förutsättningar för löneökningar som kraftigt förbättrarde lågavlönades reallöner. Vidare krävs i motionen att regeringens förslag attinföra ett s.k. cash-limit-system för den statliga sektorns löneanslag avvisas.I det sammanhanget föreslår också motionärerna att ett nytt produktivitetsmåttinom offentlig sektor skapas för att möjliggöra en riktig och rättvis bedömningav arbetsinsatserna i den offentliga sektorn. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Den tredje vägens politik innebär att lönekostnaderna bådei den privata och offentliga sektorn skall begränsas medan vinsterna tillåtsöka. Någon omfördelning mellan arbete och kapital vill regeringen inte kännasvid. Det är en i grunden orättfärdig polifik. I stället är det enligtutskottets uppfattning liög tid att öka utrymmet för löneökningar för de sämstavlönade på arbetsmarknaden och göra något åt de generellt lägre kvinnolönerna.Produktivitets-, effektivitets- och vinstutvecklingen är sådan att det ärnödvändigt med en omfördelning. Utskottet förordar därför att den ekonomiskapolitiken inriktas på att skapa förutsättningar för att främst de lågavlönadearbetarna skall i väsentlig grad kunna börja återta reallöneförlusten på enoch en halv månadslön som de förlorat . En omfördelning från kapital till arbete, som ökade lönerinnebär, ger även ett ökat skatteunderlag. Därför är ökade löner i den privata sektorn en av förutsättningarna för att de offentliganställda skall få rättvisa löner. De offentliganställda skall naturligtvis följa de privatanställdas löneutveckling, yg och dengemensamma lönestatistik som är grunden för en sådan bedömning FiU1986/87:30 bör förverkligas. Utskottet vill understryka att regeringenmåste vidta nödvändiga åtgärder för att få fram en sådan statistik om det integåi" på frivillighetens väg. I kompletteringspropositionen aviserar regeringen att etts.k. cash-limit-system skall införas för löneanslagen i den statliga sektorn. Ett cash-limit-system innebär att regeringen genom diktatfastställer det "rimliga" löneutrymmet. Överskridanden skall, enligtden reviderade finansplanen, genom "rationaliseringar", dvs.i förekommande fall också nedskärningar eller begränsning av verksamhet.Innebörden av detta blir att regeringen skjuter över ansvaret för beslut omnedskärningar på de anställda och deras fackföreningar som den friaförhandlingsrätten sätts ur spel och likalönsprincipen trängs undan. ser det sätter regeringen genom denna åtgärd en ytterligare press påde anställda inom den gemensamma sektorn utöver den press som redan bristanderesurser ger. Införandet av ett cash-limit-system innebär som nämnts attden fria förhandlingsrätten i stort sett sätts ur spel. Dessutom kommer dettasystem att leda till en decentralisering av avtalsrörelsen praktiskt taget ändaner till enhetsnivå på myndigheterna. Det är enligt utskottets mening ettoerhört ingrepp för att minska fackföreningsrörelsens inflytande. Att dettaförlamar de anställdas möjligheter att bedriva meningsfulla förhandingar är ensjälvklarhet. Utskottet tillstyrker mot här angiven bakgrund bifall tillmotion Fil 16 (vpk) yrkandena 12 och 13. Utskottet biträder även förslaget att utarbeta ett nyttproduktivitetsmått för den gemensamma sektorn enligt de riktlinjer som anges imotionen. Yrkande 14 i motion Fill6 tillstyrks sålunda. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse; 3. beträffande lönebildningen att medbifall till motion 1986/87:Fill6 yrkandena 12-14 samt med avslag på motionerna1986/87:Fill2 yrkande 19, 1986/ 87:Fill3 yrkandena 3 och 6 samt 1986/87:Fill4yrkande 4 a) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om den ekonomiska politikensinriktning på att skapa förutsättningar för löneökningar som kraftigtförbättrar de lågavlönades reallöner, b)som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om regeringens uttalande om deoffentliga lönekostnaderna och riktlinjerna avtalsrörelse, c) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett nytt produktivitetsmåttinom offentlig sektor m.m. 8.Avskaffande av det allmänna prisstoppet (mom. 4) FiU 1986/87:30 (), (), (), LarsDe (), (), . Mättsson (c) och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Såsom framhålls i motionerna Fill2 (m), Fill3 (c) och Fi114 (fp) löser ett prisstopp inte inflationsproblemet utan skjuter det endastframför sig. Svenska och internationella undersökningar visar attprisregleringar praktiskt taget alltid har negativa verkningar påmarknadsekonomins funktionssätt med bl.a. snedvridande effekter påresursfördelningen som-följd. Ett prisstopp kan aldrig varaktigt hålla nereprisstegringen. Medan prisstoppet löper stimuleras i stället den privatakonsumtionen. Det är därför, såsom framhålls i motionerna, angeläget attomedelbart avskaffa rådande prisstopp. Vad utskottet här anfört bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande avskaffande av det allmänna prisstoppet attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Fill2 yrkande 15, 1986/87:Fill3yrkande 5 och med anledning av mofion 1986/87:Fill4 yrkande 3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ett avskaffande avprisstoppet. Prismätning (mom. 5) (), (), (), LarsDe () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjarmed "I propositionen" och på s. 39 slutar med "yrkande 17"bort ha följande lydelse: Utskottet delar den bedömning som görs i motion Fill2 (m).Statistiska centralbyrån (SCB) har svarat förprismätningarna i landet. Det är också SCB:s uppgifter som används icivilrättsliga sammanhang. Det är enligt utskottets mening inte ändamålsenligtatt ha två offentliga organ som genomför samma typ av prismätningar. 1 likhetmed motionärerna anser utskottet att statens pris- och kartellnämndsprismätningar bör upphöra. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen tillkänna. dels utskottets hemställan under 5bort ha följande lydelse: 5. beträffande prismätning att med bifalltill motion 1986/87:Fil 12 yrkande 17 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om prismätningar hos statens pris- och kartellnämnd. 10.Kredit-och valutapolitiken (morn. 6) FiU 1986/87:30 (), (), (), LarsDe (), (), . () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "Utskottet delar" och på s. 40 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att denavreglering av kreditmarknaden som ägt rum måste blibestående. Det finns som påpekas i motion Fi606 alltjämt regleringar på definansiella marknaderna som är onödiga och direkt skadliga församhällsekonomin. Förändringar i omvärlden medför också krav på en fortsattfinansiell avreglering i .