bet · GA01JoU22 · 1986-12-31 00:00:00 — Jordbruktskottetsbetänkande 1986/87:22 om jordbruks- och livsmedelspolitiken m. m. Motion l986/87:Jo204 av och BirgittaHambraeus (båda c), vari yrkas att hos regeringen hemställer omförslag till,omställningsstöd till lantbrukare och handelsträdgärdsmästare somönskar övergå till odlingsformer utan användning av kemiska bekämpningsmedeloch handelsgödsel. Motion 1986/87:Jo214 av och (båda c), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsorh i motionen anförts angående ätgärdsprogram för att stärka sysselsättningeninom landsbygdsnäringarna och för att hindraen fortsatt avfolkning. Motion 1986/87:Jo218 av och (båda fp), vari yrkas att hos regeringen begär att, förslag snarastframläggs om utsädesreservat för norra för skyddandet avgrundsädesodling och i syfte att öka informationen om skadeverkningar avinförsel av "smittad" , potatis till Norriand. Motion 1986/87 ;Jo222 av () vari yrkasmed hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N374, att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en nyjordbrukspolitik. Motion 1986/87:Jo223 av Kénth Skärvik och (båda fp), vari yrkasmed hänvisning till vad som anförts i motion T212, attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfrämjande av deltids- och småjordbruken med tanke på intresset för alternativaproduktionsformer inom jordbruksnäringen. Motion l986/87:Jo224 av i m. fl. (m),vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 2, 3, 4 och 5), 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omförenkling av dagens regleringssystem, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enflexibel användning av regleringsmedel, , 4. att riksdagensom sin,mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statensansvar för jordbruksproduktionen, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad sorn i mo: tionen anförts omfrämjande av livsmedelsexporten. 1 1986/87. Motion 1986/87;Jo226 av och 1986/87:22(båda c), vari yrkas att riksdagep hos regeringen begär initiativ och åtgärdersä att en omfattande försöksverksamhet kan påbörjas i södra odling och metanjäsning av lucep enligt de riktlinjer som redovisats imotionen. Motion 1986/87:Jo227 av och (båda c), vari yrkas att beslutar att hos regeringen skyndsamtbeställa ett lands-bygdspolitiskt program med den huvudinriktning som angivitsi motionen. Motion 1986/87 :Jo228 av och (båda s), vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om som en försökskommun för lantbruksfrågor. Motion 1986/87 ;Jo232 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen tjll känna vad som i motionen anförts om ökadodling av spånadslin, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts attrekommendera LRF om trädesbidrag även för viss areal som besås med spånadslin. Motion 1986/87:Jo238 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att statens jordbruksnämnd får i uppdrag attutforma ett effektivt betalningssystem för produktion av foderkorn. Motion 1986/87:Jo240 av m. fl. (c), variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om en mer flexibel hantering av ekonomin i Svensk Kötthandel. Motion 1986/87 :Jo241 av (), vari yrkassävitt nu är i fräga (yrkandena 1, 3 och 4), 1. att hos regeringen begär förslag tillavvecklingsplan för kemiska bekämpningsmedel i enlighet med vad som anförts imotionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omjordbruksförhandlingarna och jordbrukarnas ekonomiska jämställdhet, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag på en prissättning på konstgödsel och spannmålsamt arealbidrag till jordbruket så att kväveanvändningen i jordbruket kanminskas utan att det ekonomiska utbytet för normaljordbrukarenminskar. Motion 1986/87:Jo242 av m. fl. (m), variyrkas med hänvisning till vad som anförts i motion I986/87:A446, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jord-och skogsbrukspolitikens inriktning. Motion 1986/87;Jo243 av och (båda c), vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om betydelsen av linodlingens främjande dels somalternativ trädesbruk, dels som värdefullt textilmaterial. Motionl986/87;Jo250 av och 1986/87:22son (båda c), vari yrkas såvitt nu är i fräga (yrkande 3), att beslutaratt stöd skall utgå med en viss av lantbruksstyrelsen fastställd summa förstaåret en för regionen ny gröda prövas. Motion 1986/87 ;Jo251 av och (båda c), vari yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub680,att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om jordbrukets regionalpolitiska betydelse i . Motion 1986/87:Jo255 av m. fl. (s),vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om vissa förhållanden inom jordbruks- och livsmedelssektorn. Motion 1986/87;Jo257 av m. fl. (fp), variyrkas sävitt nu är i fräga (yrkandena 1, 2 och 10), 1. att begär en parlamentarisk utredning som ienlighet med de grundtankar som framförts i motionen utarbetar förslag till ny jordbruks politik varvid jordbruksregleringen minskar och miljöhänsynen ökar. 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mo tionen anförts om behovet att kombinera träda med fänggröda och att sti mulera odling av ärtor och energiskog, 10. att godkänner vad i motionen anförs angåendeval av kompensationsmodell både generellt och för Norrlandsjordbruket. Motion l986/87:Jo258 av (), vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående statliga stödformer för skogsplantering av inägomark. Motion l986/87:Jo264 av och (båda c), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående bättre villkor för socker, lök och andraspecialodlingar. Motion 1986/87;Jo270 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom subventionerad odling av sojabönor. Motion 1986/87:Jo271 av (c), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en försöksverksamhet med odling ochberedning av lin upprättas i . Motion 1986/87 ;Jo273 av m. fl. (fp), variyrkas med hänvisning till vad som anförts i motion I986/87:N473, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en ökadavreglering av handeln med jordbruksprodukter, frukt och grönsaker. Motion l986/87:Jo276 av (), vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att stöd skall utgä tillde i motionen redovisade verksamheterna för biodynamisk odling. 1986/87. 16 saml Nr 22 Motion1986/87:Jo278 av m. fl. (vpk), vari yrkas såvitt nu är i JoU1986/87:22 fräga (yrkandena 1 5 och 8), 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om alla medborgares behov av tryggtillgång, till rimliga priser, pä näringsrik och hälsosam föda, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om att jordbrukspolitiken måstevidgas till en heltäckande livsmedelspolitik, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om regional"självförsörjning" av livsmedel i hela landet, 4. att beslutar att inga nya"djurfabriker" skall få uppföras och att de befintliga skallavvecklas, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförs om en successivt avveckladkemikalieanvändning, alternativ odling och om en produktion i ekologisk balans, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om att vid offentlig upphandling till exempelvisbarnomsorg, äldreomsorg och sjukvård villkor ställs sä att konsumenternasbehov av giftfria och högkvalitativa livsmedel tillgodoses. Motion l986/87:Jo310 av och (båda s), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om behovet av ett utjämnande lånesystem för finansieringav skogsplantering pä . Motion 1986/87 :Jo607 av och (båda c), vari yrkas sävitt nu är i fråga (yrkande 2), att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att alternativodlare skall slippaförmalningsavgift, i enlighet med vad som anförts i motionen. Motion 1986/87 :Jo736 av m. fl. (s), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkandena 1 och 2), 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktning av stödet tilljordbruket syftande till ett mera miljö-vänligt jordbruk och till minskadproduktion, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om effekterna av en meraomfattande övergång till s. k. alternativ odling. Motion 1986/87 :Jo797 av m. fl. (c), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 3, 4, 10 och 11), 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vikten av initiativ i syfte att utveckla internationellt samarbetesä som motionen anger, 3. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående alternativproduktion, 4. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vikten av en översyn av trädesersättningen säsom i motionen anförs, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om jordbruket som en viktig regionalpolitisk resurs, 4 11. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i JoU 1986/87:22 motionen anförs om begränsningav användning av bekämpningsmedel och tillväxtregulatorer i jordbruket. Motion 1986/87;Jo801 av Bo Finnkvist m. fl. (s), variyrkas sävitt nu är i fräga (yrkande 2), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning avjordsbruksstödet till alternativa odlingsformer. Motion 1986/87:Jo803 av m. fi. (fp), variyrkas sävitt nu är i fräga (yrkandena 39 och 54), 39. att hos regeringen begär förslag till förbudmot stråförkortningsmedel, 54. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om införande av ett uthållighets-och miljömål ijordbrukspolitiken. Motion 1986/87:Jo834 av m. fl. (fp), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkandena 14) 1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motio nen anförs om den produktiva jordbruksmarken, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om skapande av förutsättningarför en långsiktig hushållning med jordbrukets produktionsreserver, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om att sträva efter att påsikt upphöra med kemiska bekämpningsmedel, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade möjligheter till s.k. arealbidrag. Utskottet behandlar i detta betänkande, helt eller delvis,ett trettiotal motioner om olika jordbruks- och livsmedelspolitiska frågor.Motionerna täcker i princip hela det jordbrukspolitiska fältet, alltifrån kravpå helt ny utredning till vissa detaljfrågor inom jordbruksprisregleringen.Produktionen av alternativa råvaror pä överskottsarealen behandlas i ettsärskilt avsnitt, liksom frågor om alternativ eller biodynamisk odling ochvissa miljöfrågor i jordbruket. Jordbruks- och livsmedelspolitikens allmänna inriktning m.m. (mål och medel) Behovet av en ny eller ändrad jordbrukspolitik framhållsbl. a. i motionerna Jo222 av (), Jo242 av m.fl. (m), Jo257 av m. fl. (fp), och Jo278 av m. (vpk). I motion Jo222, som främst hänvisar till förhållandena iSjuhäradsbygden, (motion N374) framhålls bl. a. behovet av enproduktionsomställnihg till olika typer av alternativa råvaror. Som exempelnämns proteiner, fibrer till massaindustrin och råvaror tillenergiförsörjningen och den petrokemiska industrin.Samhället måste enligt motionen ta ett större ansvar för denna JoU1986/87:22 omställning av jordbruksproduktionen. 1 motion Jo242, vars motivering återfinns i motion A446,kritiseras befintliga och planerade restriktioner i äganderätten tilljordbruksmark m.m. Landsbygdens möjligheter och resurser måste utvecklas.Deltids- och kombinationsjordbruk bör tillåtas och en småskalig produktionfrämjas: Skogsnäringen bör avregleras. 1 motion Jo257 behandlas utförligt jordbrukets utvecklingoch framtidsutsikter. Motionärernas huvudyrkande innebär att en nyparlamentarisk utredning bör tillsättas för att utarbeta en ny jordbrukspolitikmed minskad ' reglering, ökad miljöhänsyn och ökat kvalitetsmedvetande. Därvidbör särskilt uppmärksammas bl. a. frågor om arealersättning, ändringar ijordförvärvslagstiftningen, regionalpolitiken, konkurrensen i insamlings- ochförädlingsledet och problemen med den storskaligä animalieproduktionen. 1 detkortare perspektivet bör enligt motionen vidtas vissa specificerade åtgärder.Motionen har i sist angivna del behandlats bl. a. i utskottets budgetbetänkandeJoU 1986/87:16. Återstående yrkande i detta sammanhang går ut på att systemetmed automatisk kostnadskompensation enligt s. k. PM-index bör återinföras(yrkande 10). Enligt motion Jo278 måste jordbrukspolitiken vidgas heltäckande livsmedelspolitik. Denna politik bör omfatta helalivsmedelskedjan, inkl. förädling och distribution. Konsumenternas infiytande,koncentrationen i livsmedelsproduktionen och behovet av lokallivsmedelsproduktion bör beaktas. En "regional självförsörjning" medlivsmedel bör eftersträvas. Alla medborgares tillgäng till näringsrik ochhälsosam föda till rimliga priser bör garanteras. Nya "djurfabriker"bör ej få uppföras, och de befintliga anläggningarna bör avvecklas (yrkandena 14). Jordbrukets roll som en viktig regionalpolitisk resursunderstryks även i motion Jo797 av m. fi. (c), yrkande 10. Utskottet vill inledningsvis, i anslutning tillovanstående motioner, erinra om att för knappt tvä är sedan fattadebeslut om livsmedelspolitiken (JoU 1984/85:33). En stor del av de frågor somnu tas upp i motionerna behandlades såväl i nyssnämnda sammanhang som ibetänkandet JoU 1985/86:24. Till en början kan konstateras att yrkandena imotion Jo278 om en heltäckande Uvsmedelspolitik och om konsumentmålet(yrkandena 1 och 2) inte stär i motsatsställning till de riktlinjer förlivsmedelspolitiken som beslutat (jfr JoU 1985/86:24 s. 42 f).Motionen påkallar i denna del ingen särskild åtgärd frän sida. I anslutning till kraven pä en nyjordbrukspolitiskutredningbör framhål las dels att nu gällande beslut om livsmedelspolitiken tillämpats under , dels att det förs en debatt rörande problem och målkonflikter inom denna politik som präglas av en stor öppenhet för olika lösningar. 11, ex. bilaga 13 till 1987 ärs långtidsutredning analyseras alternativa målformuleringar och alternativa medel. a. belyses närmare frågan om arealbidrag till jordbruksnäringen. Vidare har inom finansde partementet upprättats en rapport med titeln, (Ds.Fi 1987:4) Vägar ut ur . " jordbruksprisregleringen nägra idéskisser. Med hänvisning till det anför- JoU 1986/87:22 daavstyrker utskottet yrkande I i motion Jo257 om en ny parlamentarisk utredningrörande jordbrukspolitiken och Jo834 (fp) yrkande 4 om ökade möjligheter tillarealbidrag. Utskottet har i olika sammanhang framhållit att dedagsaktuella problemen i jordbruket närmast gäller överskottsproduktionen ochden ekonomiska belastning som denna innebär för både näringen och detallmänna. Den s. k. spannmålsgruppen arbetar med att finna merlångsiktiga lösningar när det gäller åkerarealens användning. Ett system medfrivilligt trädesbruk tillämpas under innevarande är, enligt vilket regleringsföreningenSvensk spannmålshandel bemyndigats att ingå avtal med jordbrukare av innebördatt viss areal hålls i träda mot ersättning från föreningen. Förslag rörande1988 års skörd torde kunna förväntas . Statens ansvar för jordbruksproduktionen ochlivsmedelsexporten behandlas i motion Jo224 av i m. (m) yrkandena 4 och 5. Det påpekas att gällande principer för statens delansvarför överskottsarealen skall omprövas efter en femårsperiod, vilket dock intefår innebära att stödet därefter skall upphöra. Utskottet anser inte att deprinciputtalanden som gjorts om kostnadsansvaret (bl. a. JoU 1985/86:13 s. eller den budgetmässiga hanteringen av frågan står i motsatsställningtill motionen, eftersom fortsatt statligt stöd efter femårsperiodens utgångvarken har utlovats eller avvisats. Utskottet avstyrker därför yrkande 4. Närdet gäller exporten av livsmedel delar utskottet motionärernas synpunkter såtill vida att det är viktigt att tillvarata och främja möjligheterna tillexport. Detta kan få positiva effekter för både sysselsättning ochhandelsbalans. Som utskottet tidigare anfört finns ett centralt organ, FoodFrom , som inrättats med uppgift att främja exporten av svenskalivsmedel. De fortsatta strävandena att främja exporten bör göras inom ramenför bl. a. denna organisation. Med det anförda föreslår utskottet att motionJo224 yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd. När det gäller önskemålen om regionalpoUliskahänsynstaganden i jordbrukspolitiken vill utskottet hänvisa till attjordbrukets regionalpolitiska betydelse understryks i 1985 ärs riksdagsbeslut.Under ledning av industridepartementet och glesbygdsdelegationen har enkampanj för landsbygden igångsatts med anledning av denlandsbygdskampanj som arrangerat. Den svenska verksamheten inriktasmot främst regional- och glesbygdspolitiska frågor. Sysselsättningsfrågorna fären central roll. Vidare bör nämnas att regeringen lägger framförslag om ett särskilt åtgärdsprogram för Norrlands-jordbruket (se JoU1986/87:26). \å jordförvärvslagstiftningens områdekonstaterar utskottetatt regeringen lagt fram en proposition om ändringar i jordförvärvs-och skötsellagstiftningen som ligger delvis i linje med motionärernassynpunkter. Genom att jordförvärvslagens regler om prisprövning och avslag avrationaliseringsskäl ändras blir det lättare att fä förvärvstillstånd. Lagensregionalpolitiska betydelse understryks (prop. 1986/87:122). Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo222, . Jo242och Jo797 yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd. Frågan om alternativproduktion, som berörs i motion Jo222, återkommer utskottet emellertid till iett följande avsnitt. 1 * 1986/87. 16 saml Nr 22 Medhänvisning till redovisningen ovan avstyrker utskottet vidare några JoU1986/87:22 motioner vari man med utgångspunkt i vissa specificerade regionersförhållanden och problem kräver ett åtgärdsprogram för landsbygdsnäringeneller liknande insatser. Dessa är Jo214 av och (båda c), Jo223 av och (båda fp), Jo227 av RolfKenneryd och (båda c) och Jo251 av och (båda c). Yrkandena i motion Jo278 om regional självförsörjning medlivsmedel och avveckling av s. k. djurfabriker (yrkandena 3 och 4) föranlederföljande kommentarer från utskottets sida: I proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsattautveckling understryks att frågan om den regionala försörjningsförmågan i krigbör ägnas särskild uppmärksamhet i den fortsatta planeringen (bil. 8 s. 71, JoU1986/ 87:6y, FöU 1986/87:11). Vidbehandlingen av ett liknande motionsyrkande under /86 påpekadeutskottet bl. a. att vikten av en geografiskt väl differentierad produktionunderstryks i 1985 ärs beslut (JoU 1985/ 86:24 s. 44). 1 en särskild utredningom konkurrensförhållanden och prisbildning inom livsmedelsindustri och handel(Jol986:2) analyseras hur ägarkoncentrationen och den geografiskakoncentrationen påverkar bl. a. i livsmedelskvaliteten. Utskottet anser inteatt det föreligger delade meningar om vikten av att motverka de problem somberörs i motion Jo278 yrkande 3 och föreslår att motionen lämnas utan vidareåtgärd. Vid /86 redovisade utskottet tämligeningående vissa överväganden om nackdelarna med den storskaligäanimalieproduktionen (JoU 1985/86:24 s. 40 f.). Enligt utskottets mening börkritiken mot storskalighet och långt driven rationalisering främst riktas motsådana produktionsmetoder som inte i tillräckligt hög grad beaktar djurensnaturliga behov och beteenden. En proposition med förslag till nydjurskyddslagstiftning kommer att föreläggas senare under detta år. Utskottetutgår frän att det i detta sammanhang kommer att finnas anledning att närmareöverväga frågor som aktualiserats i motion Jo278 yrkande 4. Motionen påkallari denna del ingen ytterligare åtgärd. k. in/cowirmd/e/förjordbrukarnatasuppi motion Jo24lyrkande3 av (). Jordbrukarna måste enligt motionen garanterassamma ekonomiska utbyte som jämförbara grupper. Motionen innebär i denna del,såvitt utskottet kan bedöma, ingen avvikelse från vad beslutat iförevarande avseende och avstyrks därför av utskottet. Vidare yrkas i motion Jo24l, liksom i motion Jo257 (fp)yrkande 10 en återgäng till tidigare tillämpat system för kostnadskompensationenligt s. k. PM-index. Utskottet anser inte att det finns anledning att frångåtidigare riksdagsbeslut om kostnadskompensation vid obundna överläggningar ochavstyrker således motionerna i motsvarande delar. Miljö- och resursmålet för livsmedelspolitiken behandlas imotion Jo803 av m. fi. (fp) yrkande 54. De traditionella målenmåste enligt motionen kompletteras med ett uthållighets- och miljömål med samma Demiljömässiga aspekterna skulle då få väsentligt större betydelse i JoU1986/87:22 t. ex. utrednings- och förhandlingssammanhang. Utskottet erinrar om att i 1985 årslivsmedelspolitiska beslut lagt fast ett miljö- och resursmäl. Det innebär bl.a. att jordbruket och livsmedelsproduktionen måste ta hänsyn till kraven pä engod miljö och behovet av en långsiktig och planerad hushållning med våranaturresurser. Riksdagsbeslutet om ett forskningsprogram för nyaproduktionsformer i jordbruket och trädgårdsnäringen markerar ytterligare denfärdriktning som bör gälla. Utskottet framhöll i detta sammanhang att de ökadeforskningsinsatserna kunde sägas markera en vändpunkt i synen på de areellanäringarna, även om grunden för detta lagts tidigare, bl. a. genom 1985 årsriksdagsbeslut (JoU 1985/86:13 s. 78 f.). Genom de framlagda förslageni proposition 1986/87:80 om forskning fullföljs den politik som innefattas idet ovan anförda. I ett följande avsnitt redovisar utskottet närmare vissaöverväganden om miljöfrågor i jordbruket. Med det anförda föreslär utskottet att motion Jo803yrkande 54 lämnas utan vidare åtgärd. Yrkandena I och 2 i motion Jo834 (fp) om bevarande av denproduktiva jordbruksmarken och om långsiktig hushållning med jordbrukets produktionsresurserkan i huvudsak anses tillgodosedda med vad utskottet anfört ovan. Motiveringenåterfinns i motion A490 om regionalpolitiska åtgärder i . Enligt motionenmåste jordbrukspolitiken få ett miljö- och resursmäl som gör skäl förbenämningen. Motionen påkallar i denna del ingen ytterligare åtgärd.Motionärernas synpunkter pä användningen av kemiska bekämpningsmedel behandlasi ett följande avsnitt. 1 några motioner behandlas jordbrukets problem medutgångspunkt i jordbruksprisregleringen. Enligt motion Jo224 (m) yrkandena 2och 3 borde statens stöd till överskottsproduktionen kunna användas merfiexibelt. T. ex. borde slaktdjursavgifterna för fiäsk ha sänkts medregleringsmedel när världsmarknadssituationen förändrades. Produktionen hade dåkunnat öka, och mera spannmål hade konsumerats som djurfoder: vilket i sin turinneburit att spannmålsöverskottet minskade. Vidare yrkas i motionen att dagensregleringssystem förenklas och renodlas. Det behöver endast bestå avgränsskydd, export- eller lagringsbidrag samt prisutjämning. bör varapådrivande i och andra sammanhang för en minskning av stödet tilljordbruket. 1 motion Jo240 av m. fi. (c) förordas enmera fiexibel hantering av ekonomin i regleringsföreningen ,vilket bl. a. skulle möjliggöra sänkta slaktdjursavgifter. Detta böråstadkommas genom att föreningen erhåller fast bemyndigande att uppta län föratt täcka likviditetspåfrestningar och möjlighet att uppvisa negativtårsresultat. 1 motion Jo273 av m, fi. (fp) förordas en ökad avregleringav handeln med jordbruksprodukter, frukt och grönsaker. Motiveringen återfinnsi motion N433 om vidgad frihandel. Enligt denna är ingen handel sä reglerad ochi så hög grad föremål för protektionistiska åtgärder som jordbruks- ochträdgårdsnäringen. Det finns skäl att pröva nya vägar för svenskjordbrukspolitik. Med hänsyn till situationen på världsmarknaden är det