bet · GA01LU18 · 1986-12-31 00:00:00 — dén makens yrkande omäktenskapsskillnad har delgetts den andra maken, 81 6 1986/87: 8 saml. skallmålet trots detta prövas om denne yrkar det. Den sistnämnda maken /87: 18 skall underrättas om detta när återkallelsen delges den maken. Om en make som har yrkat äktenskapsskillnad uteblir fränen förhandling i denna fråga, skall målet trots detta prövas om den andramaken yrkar det vid förhandlingen. En make som har yrkat äktenskapsskillnadskall underrättas om detta när den maken kallas till förhandlingen, 12§ När makarnaeller en av dem yrkar äktenskapsskillnad fär målet prövas utanhuvudförhandling. Detta gäller också andra frågor i målet, om makarna äröverens om dem. 13§ Dömerdomstolen till äktenskapsskillnad, skall den ompröva beslut som harmeddelats enligt 7 § första stycket 1 eller andra stycket. När domstolen dömeri fräga om skyldighet för den ena maken att utge bidrag till den andra makensunderhåll, skall den ompröva beslut som har meddelats enligt 7 § första stycket2. 14§ Har frågan omäktenskapsskillnad fallit enligt 5 kap. 3 §, skall målet avskrivas. Parternasvarar dä för sina egna rättegångskostnader. Mål om underhåll '' 15§ Vad som sägs i 7, 9 och 13 §§ beträffande förordnandeom underhällsbidrag för tiden till dess att frågan har avgjorts genom dom somhar vunnit laga kraft gäller även när 1, en make utansamband med ett mål om äktenskapsskillnad har yrkat att den andra maken skallutge underhållsbidrag enligt 6 kap, 5 § eller 6 § första stycket, 2, frågor omunderhäll enligt 6 kap, 7 § handläggs sedan dom på äktenskapsskillnad harmeddelats, eller 3, talan omjämkning av dom eller avtal om underhäll förs enligt 6 kap. 11 §. 16§ I fall som avses i 6 kap. 6 § andra stycket färdomstolen på yrkande av en av makarna besluta i frågan om nyttjanderätt förtiden till dess att frågan har avgjorts genom dom som har vunnit laga kraft.Beslut meddelas på det sätt som anges i 9 §. Beslutet får verkställas på sammasätt som en dom som har vunnit laga kraft men fär när som helst ändras avdomstolen. Domstols sammansättning m. m. 17 § I åktenskapsmål och mål om underhåll skalltingsrätten bestå ay en lagfaren domare och tre nämndernän. Tingsrätten är dockdomför med en lagfaren domare i samma utsträckning som i andra tvistemål. Dessaregler gäller även för andra mål som handläggs i samma rättegäng. Om det behövs med hänsyn tillmålets omfattning eller nägon,annan särskild omständighet, får fyra nämndemänsitta i rätten. Om det inträffar förfall bland nämndemännen sedan enhuvudförhandling har päböijats, är rätten domför med en lagfaren domare ochtvå nämndemän. När nämndemän ingår i tingsrätten, skall ordföranden vidöverläggning redogöra för omständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skall först ordföranden och därefter nämndemännen säga sin mening, I övrigt gäller bestämmelserna i om överläggning och omröstning i tvistemål. 18§ I äktenskapsmål ochmål om underhäll är hovrätten domför med tre LU 1986/87:18 lagfarna domareoch två nämndemän. Fler än fyra lagfarna domare och tre Bilaga 1 nämndemänfår inte delta. Vid handläggning som inte sker vid huvudförhandling, liksomnär målet i tingsrätten har avgjorts utan nämndemän, är hovrätten dock domföräven med enbart lagfarna domare enligt vad som . sägs i 2 kap. 4 § förstastycket .. Hovrätten är i övrigt domför enligt vad som sägs i 2kap, 4 § tredje öch fjärde styckena . Tarnämndemän del i målets avgörande, skall vid överläggning ordföranden eller, ommålet har beretts av en annan lagfaren domare, denne redogöra föromständigheterna i målet och innehållet i gällande rätt. Vid omröstning skallnämndemännen säga sin mening sist. I övrigt gäller bestämmelserna irättegångsbalken om överiäggning och omröstning i tvistemål. Ärenden om äktenskaps ingående 1 §I ärenden om tillstånd till äktenskap enligt 2 kap. 1 § skall länsstyrel sen bereda den underåriges vårdnadshavare tillfälle att yttra sig, om det kan ske. Yttrande skall också inhämtas från socialnäriinden i den kommun där den underärige har sitt hemvist, ' Meddelarlänsstyrelsen tillstånd till äktenskapet, får beslutet överklagas av denunderåriges vårdnadshavare, 2 §Pastorsämbetets beslut i fräga om hindersprövning får överklagas hos domkapiUet, Detsammagäller beslut av präster inom om förrättande av vigsel, 3§Beslut av lagfarna domare i tingsrätter eller av särskilt förordnadevigselförrättare om förrättande av vigsel får överklagas hos . 4§Länsstyrelsens beslut om tillstånd till äktenskap eller om förrättande avvigsel får överklagas hos kammarrätten;' Detsamma gäller beslut av omhindersprövning eller om förrättande av vigsel. 1§ För hela landet gemensamt skall föras ett äktenskapsregister för inskrivningav de uppgifter som skall registreras eriligt denna balk eller som skall tas ini registret enligt andra bestämmelser. om hur äktenskapsregistret skall föras meddelas av regeringen. 2§ Ansökan om registrering görs hos tingsrätt. Tillansökan skall fogas den handling som skall registreras. Begärs registrering aven gåva som inte har skett skriftligen, skall uppgift om gåvan lämnas i enhandling som har undertecknats av båda makarna. Beträffandeanmälan om bodelning finns bestämmelser i 9 kap, 1 § andra stycket. 3§ Rätten skall ta inhandlingen i protokollet och genast översända LU 1986/87: 18 bestyrkt kopiaav handlingen till den myndighet som för äktenskapsregist- Bilaga 1 ret meduppgift då handlingen gavs in till rätten. Begärsregistrering av en gåva, skall tingsrätten låta föra in-en kungörelse om dettai Post- och och i ortstidning. Detsamma gäller om makar gören anmälan oni bodelning enligt 9 kap, 1 § andra stycket eller om makarna elleren av dem ger in en bodelningshandling för registrering, 4§ Om ansökan bifalls, anses registrering ha skett den dag handlingen kom in tillrätten. 1§ Om makarna inte kan enas om en bodelning, skall domstolen pä ansökan av makeförordna någon att vara bodelningsförrättare. Om det behövs får flerabodelningsförrättare förordnas. Omboet efter den ena makens död ställs under förvaltning av en boutredningsman,är denne utan särskilt förordnande bodelningsförrättare. Detta gäller dock ej,om nägon annan redan har förordnats eller om boutredningsmannen är delägare iboet, 2§Ansökan om förordnande av bodelningsförrättare skall, om mål omäktenskapsskillnad pågår, göras i målet, I annat fall skall ansökan ges in tingsrätt som är behörig att pröva tvister om bodelning mellan makarna, 3§Skall ansökan prövas i mål om äktenskapsskillnad, gäller vad som sägs i 14 kap,9 § också förordnande av bodelningsförrättare. Även i annat fall skalldomstolen, innan den avgör frågan, bereda den andra maken tillfälle att yttrasig. 4§Till bodelningsförrättare får endast förordnas den som har samtyckt till det,Bodelningsförrättaren skall entledigas om det finns skäl för det. Innan beslutfattas om entledigande skall bodelningsförrättaren få tillfälle att yttra sig. Förordnandensom meddelas i mål om äktensskapsskillnad upphör att gälla, om talan förfallereller om målet avskrivs av annan anledning än den ena makens död, 5§ Bodelningsförrättaren skall vid behov se till att bouppteckning förrättas.Varje make skall uppge sina tillgångar och skulder. Om en make underlåter attlämna uppgifter till bouppteckningen, får domstolen på ansökan avbodelningsförtättaren förelägga och döma ut vite. Enmake är skyldig att bekräfta riktigheten av en upprättad bouppteckning med edinför domstolen, om den andra maken begär det, I ett sådant fall får domstoleninte avsluta målet förrän eden har avlagts. Domstolen får för detta ändamålförelägga och döma ut vite, 6§Bodelningsförrättaren skall bestämma tid och plats för bodelning samt kallamakarna till förrättningen. Kanmakarna inte komma överens, skall bodelningsförrättaren pröva sädana tvistiga frågor som är av betydelse för bodelningen och inte är föremål för rättegång, I sådant fall skall han i en av honom underskriven handling själv bestämma om bodelning i enlighet med denna balk. det inget att dela, skalldetta anges i bodelningshandlingen. 7§ Bodelningsförrättaren har rätt att få arvode och ersättning för sina LU1986/87: 18 utgifter. Kostnadernaskall betalas av makarna med hälften vardera. Bodelningsförrättaren kan dockvid bodelningen bestämma en annan fördelning, om den ena maken genomvårdslöshet eller försummelse har orsakat ökade kostnader eller om makarnasekonomiska förhållanden ger särskild anledning till det. Iförhållande till bodelningsförrättaren svarar makarna solidariskt för dennesersättning. 8§Den bodelningshandling som bodelningsförrättaren har upprättat skall i originaleller bestyrkt kopia delges båda makarna. Enmake som är missnöjd med bodelningen får klandra den genom att inom fyra veckorefter delgivningen väcka talan mot den andra maken vid den tingsrätt som harförordnat bodelningsförrättaren. Klandras inte bodelningen , harmaken förlorat sin talan. I bodelningshandlingen skall anges vad en make idessa avseenden har att iaktta. I mål om av bodelning får domstolen inhämtayttrande av bodelningsförrättaren och återförvisa ärendet till honom. 1§ Om den som talan enligt denna balk riktas mot saknar känt hemvist och detinte heller kan klarläggas var den parten uppehåller sig, skall dennes rätt isaken bevakas av god man enligt 18 kap. . Detsamma gäller, om densom har känt hemvist utom riket inte kan nås för delgivning eller om denneunderlåter att utse ombud för sig och det finns särskilda skäl att förordna godman. Godemannen skall samråda med den som han har förordnats för, om det kan ske. Ifråga om ersättning till gode mannen gäller 10 kap. 13 § . 2§Om handläggningen av ett mål om äktenskapsskillnad har avslutats utan att dethar bestämts vem av makarna som skall ha rätt att bo kvar i deras gemensammabostad till dess att bodelning har skett, får domstolen på ansökan av en avmakarna meddela sådant förordnande. Domstolen får även ändra ett fidigaremeddelat förordnande. Ansökan skall ges in till en tingsrätt som är behörig attpröva tvist om bodelning mellan makarna. Tillsamma tingsrätt inges ansökan om rättens tillstånd enligt 7 kap. 8 § eller omrättens förordnande enligt 9 kap, 8 § att egendom skall sättas under särskildförvaltning. Om ett mål om äktenskapsskillnad pågår, skall ansökan dock alltidges in till den fingsrätt som har tagit upp målet. Innandomstolen meddelar beslut skall motparten beredas fillfälle att yttra sig. 3§Meddelar domstolen under rättegången beslut i frågor som avses i 14 kap. 7, 15eller 16 § eller 17 kap., skall talan mot beslutet föras särskilt. 4§Hovrättens beslut i frågor som avses i 14 kap, 7, 15 eller 16 § får inteöverklagas, 5§Anteckningar om ingångna eller upplösta äktenskap skall göras i kyrkoböckernaenligt föreskrifter som regeringen meddelar. Föreskrifterom ikraftträdandet av denna balk meddelas i en särskild lag. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om ' te/i att23 kap. 6-9 §§ skall upphöra att gälla, dels att i 1 kap, 3 § och 16 kap, 9 § ordet"Konungen" skäll bytas ut mot "regeringen", 1,2, 7 och 8 §§,6 kap. 1 och 7 §§, 7 kap. 3§, 11 kap, 8 §, 14 kap, 4 §, 16 kap. 1 och 8 §§, 18 kap. 1 §, 19 kap. 15 §, 20kap. 2-4, 6 och 10 §§ samt 23 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ skall ha följande lydelse, dels att i 3 kap. skall föras in två nya paragrafer, 9 och10 §§, av följande lydelse. LU1986/87:18 Bilaga 1 3 kap, 1§ Var arvlåtaren gift och lämnar ej efter sig bröstarvinge,tillfaller kvariåtenskapen maken. Lever vid makens död den först avlidnes fader,moder, syskon eller syskons avkomling, äga de som då äro närmast till arvefter den först avlidne taga hälften av efterlevande makens bo, där ej nedanannorlunda stadgas. Ej må efterlevande maken genom testamente förordna om vadsålunda skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Var-arvlåtaren gift, skall kvarlåtenskapentillfalla den efterlevande maken. Efterlämnar arvlåtaren någon bröstarvingesom inte är den efterlevande makens bröstarvinge, gäller dock att makens råtttill kvarlåtenskapen omfattar en sådan arvinges arvslott endast om arvingen haravstått från sin rätt i enlighet med vad som anges i9§. Den efterlevande maken har alltidrått att ur kvarlåtenskapen efter den.avlidna maken, så långt kvarlå-.tenskapen räcker, få egendom till så stort värde att den tillsammans medegendom som den efterlevande maken erhöll vid bodelningen eller som utgör denmakens enskilda egendom motsvarar fyra gånger det basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring som gäller vid tiden för dödsfallet. Etttestamente av den avlidna maken är utan verkan i den mån förordnandetinkräktar.på den rätt för den efterlevaride maken som avses i detta stycke. Lever vid den efterlevande makens död någon bröstarvingetill den först . avlidna maken eller dennes'fader,moder, syskon eller Balken omtryckt 1981:359. Ägde vid den först avlidne makensdöd makarna eller en av dem enskild egendom, eller motsvarade eljestkvarlåtenskapen efter den först avlidne annan andelän hälften av makarnasegendom, taga de arvingar efter den först avlidne som i I § nämnts samma andeli boet efter den sist avlidne. Har den först avlidne maken genom testamente förordnat,att något av kvarlåtenskapen efter honom skall tillfalla annan än efterlevandemaken, skall avdrag härför göras vid andelens beräkning. syskons avkomling, skall, orn inte annat sägs i tredjestycket eller 13 5 §§, 6 § tredje stycket eller 7 § tredje stycket, hälften avden efterlevande rhakens bo tillfalla dem som då har den bästa arvsrättenefter den först avlidna maken. Den efterlevande maken får inte genom testamentebestämma över egendom som skall tillfalla den först avlidnes arvingar. Har en bröstarvinge redan vid den först avlidna makens dödhelt eller delvis fått ut sitt arv efter deri- ne, skaU bröstarvingens andel i den efterlevande makensbo minskas i motsvarande mån. Om det som den efterlevande maken erhöll i arv avkvarlåtenskapen efter den först avlidne utgjorde annan andel än hälften avsumman av detta arv och den efterlevandes egendom efter bodelningen, skallarvingarna efter den först avlidne ta samma andel i boet efter den den sistavlidne. LU1986/87: M Bilaga 1 Om efterlevande maken jämlikt 13 kap. 12 §giftermålsbalken ägt erhålla hela kvarlåtenskapen vid bodelning efter den förstavlidne, skall vad ovan är stadgat om rätt för dennes arvingar i boet efter densist avlidne maken ej gälla. Om den efterlevande maken vid sin död efterlämnar en sambooch bodelning skall förrättas mellan samborna, skall denefterlevande makens behållna egendom delas enligt detta kapitel. Skall'i den efterlevande makens livstid bodelning skemellan den efterlevande maken och dennes sambo eller sambons arvingar, skallav den efterlevandes egendom före bodelningen tas ut egendom till ett värde sommotsvarar vad som enligt .1-4 §§ skall' tillkornma den först avlidna makensarvingar. Vad som föreskrivs i 4 § för det fall att egendom hartillfallit den efterlevande maken i arv, gåva eller testamente skall gälla, omden efterlevande maken genom bodelning med en sambo harerhållit egendom utöver vad maken förut hade. Vad som föreskrivs i denna balk om sambor gäller endastsådana samboförhållanden där en ogift kvinna och en ogift man bor tillsammansunder äktenskapsliknande förhållanden. LU1986/87:18 Bilaga 1 Vad i detta kapitel är stadgat om efterlevande makesarvsrätt skall ej äga tillämpning, om vid arvlåta-rens död talan omäktenskapsskillnad var anhångig utan att frågan därom förfallit enligt 11 kap.3 § . Finns det vid den efterlevande makens död arvsberättigadeefter endast en av makarna, skall dessa arvingar ärva allt. Om vid den först avlidna makens dödnågon som är bröstarvinge till denne men inte till den efterlevande makenavstår från sitt arv efter den först avlidna maken till förmån för denefterlevaride maken, har bröstarvingen i stället rätt att ta del i dennes boenligt bestämmelserna i 2§. Detta kapitel gäller ej, om mål omäktenskapsskillnad pågick vid arvlåtarens död. I kap. 1 § Vad arvlåtaren i livstiden givit bröstarvinge skall såsomförskott avräknas å hans arv, såframt icke annat föreskrivits eller med hänsyntill omständigheterna måste antagas hava varit avsett. Är mottagaren annanarvinge, skall ayräk-ningen ske allenast om detta stadgats eller på grund avomständigheterna måste anses hava varit avsett, dä egendomen gavs. Är till makars gemensammabröstarvinge förskott å arv givet av enderas giftorättsgods, skall, såvitt Vad arvlåtaren i livstiden har gett en bröstarvinge skallavräknas som förskott på dennes arv efter arvlåtaren, om inte annat /lar föreskrivitseller med hänsyn till omständigheterna måste antas ha varit avsett. Ärmottagaren en annan arvinge, skall avräkning ske endast om detta harföreskrivits eller på grund av omständigheterna mäste antas ha varit avsett dåegendomen gavs, ; Haren make av sitt giftorättsgods gett förskott på arv till en bröstarvinge somär makarnas ge- det kan ske, avräkning därför äga rum å arvet efter denförst avlidne. Återstoden skall avräknas å arvet efter andra maken. mensamma, skall avräkning för detta göras på arvet efterden först avlidna maken. Om detta arv inte räcker till, skall återstoden avräknaspå arvet efter den andra maken. Vad som sagts nu gäller också då enefterlevande make av sådan egendom som omfattas av bröstarvingars arvsrätt enligt3 kap. 2 § har gett förskott på arv till en bröstarvinge till den förstavlidna maken. LU1986/87: 18 Bilaga 1 Vad, make av sitt giftorättsgods givit styvbarn eller dessavkomling skall avräknas å mottagarens arv efter andra maken, såframt icke annatföreskrivits eller med hänsyn till omständigheterna måste antagas hava varitavsett. Med samma förbehåll skall vad efterlevande make givit sådan arvingeeller testamentstagare, som enligt 3 kap, 1 § eller 12 kap. 1 § äger taga deli efterlevande makens bo, avräknas å mottagarens lott däri. Bestämmelserna i2-6 §§ skola även i dessa fall tillämpas. Vad en make av sitt giftorättsgods har gett ett styvbarneller en avkomling //// styvbarn skall avräknas på mottagarens arv efter denandra maken, om inte annat har föreskrivits eller med hänsyn till omständigheternamåste antas ha varit avsett. Med samma förbehåll skall, om inte annat följer av1 §, vad den efterlevande maken har gett en så-' dan arvinge ellertestamentstagare som enligt 3 kap, 2 § eller 12 kap, 1 § har rätt att ta del iden efterlevande makens bo avräknas på mottagarens lott i detta. Bestämmelsernai 2-6 §§ skall tillämpas även i dessa fall. 7 kap. 3§'För utfående av laglott äger bröstarvinge påkalla jämkning i testamente, Äroflera förordnanden, skall, om ej annat följer av testamentet, legat utgå föreförordnande till universell testamentstagare och legat, som avser viss egendom,utgå före annat samt i övrigt nedsättning ske i förhållande till storleken avvaije förordnande eller, vad angår förordnande till bröstarvinge, till den deldärav som han ej är pliktig avräkna å sin lagloit. Vad enbröstarvinge erhåller genom att påkalla jämkning i testamente skall inteomfattas av den efterlevande makens rätt titt kvarlåtenskapen enligt 3 kap. iandra fall än då jämkningen avser testa-mentsvillkor som gäller tillförmån för den efterlevande maken. Bröstarvinge, som ej efterdet han erhöll del av testamentet på sätt i 14 kap, sägs påkallat jämkninggenom att giva testamentstagaren sitt anspråk fillkänna eller genom ätt väckatalan mot honom, har förlorat sin rätt. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse LU 1986/87: 18 Bilaga 1 11 kap, Har någon gjort testamente till Har en make gjort testamente till sintrolovade eller make och upp- den andramaken är förordnandet lösesdärefter trolovningen eller äk- utan verkan, om äktenskapet är tenskapet annorledes än genom upplöstvid testators död eller mål testatorsdöd, är förordnandet utan omäktenskapsskillnad då pågår. verkan,Samma lag vare, där nå- Detsammagäller, om någon har gongjort testamente till. sin make gjort testamente lill sin sambo men ochsådant fall är för handen som i samboförhållandet har upphört 3 kap.8 § sägs. före testators död. 14 kap. - .4§ Testamerite skall sedan bevakning ägt rum delgivas arvingegenom överlämnande av, förutom bevis om bevakningen, testamentshandlingen i bestyrktavskrift eller, i fråga om muntligt testamente, protokoll över förhör : medtestamentsvittnena eller annan skriftlig uppgift om testamentets innehåll. Efterlämnar testator, jämte Efterlämnar testator, jämte make,arvingar som avses i 3 kap. make, arvingar som avses i 3 kap, . / §, må testamentet, såvitt, dessa 2 §, må testamentet, såvitt dessa angår, delgivas dem söm vid tiden angår, delgivas dem som vid tiden för delgivningen äro närmast tijl arv för delgivningen äro närmast till arv efter testator. Äro flera testamentstagare, gäller delgivning, somverkställts av en bland dem, jämväl för de övriga. . ; 1§' ' , - ' Vistas, dä bouppteckning förrättas, till namnet kändarvinge efter den döde å okänd ort, skall det hos rätten anmälas av den som har boet i sin vård. När sädan anmälan sker eller förhållandet eljest varder kunnigt, skall rätten låta i Post- och ofördröjligen intaga kungörelse, att arv efter den döde tillfallit den bortovarande, med annianing till honom att . göra sinrätt till arvet gällande från den dag, kungörelsen var införd i tidningen, I kungörelsen skall den bortoyarandes namn upptagas, I fall som avses i 3 kap,/§ skall, I fall som avses i 3 kap, 2 § skall, vidtillämpning av vad nu sagts, den vid tillämpning av vad nu sagts, den rätt, som tillkommer den först av- rätt, som tillkommer den först av lidne makens arvingar i den efterle- lidne makens arvingar i den efterle- vandes.bo, behandlas som arv efter vandes bo, behandlas som arv efter den efterlevande maken, den efterlevande maken, 8§ Arv, som arvinge enligt 7 § gått Arv, sömarvinge enligt 7 § gått förlustig, skall tillfalla dem som förlustig,skall tillfalla dem som skulle varit berättigade därtill, om ,skulle varit berättigade därtill, om arvingen avlidit före arvlåtaren el- arvingenavlidit före arvlåtaren el ler, i fall som avses i 3 kap. 1 §, före ler,i fall som avses i 3 kap, 2 §, före den sist avlidne maken, den sist avlidne maken. LU1986/87: U Bilaga 1 Har inte särskild dödsboförvatt-ning anordnats enligt 19 kap. : efterlevande make eller sambo, arvingar och universella testamentstagare (dödsbodetagare) gemensamt förvalta den dödes egendom under boets utredning. De företräder därvid dödsboet mot tredje man samt har rätt att tala och svara i mål som rör boet. Åtgärder som inte tål att uppskjutas får företas även om någon delägares samtycke inte kan inhämtas. Har bodelning skett efter arvlåtarens död eller skall bodelning inte ske, är en efterlevande make eller sambo inte dödsbodelägare, om maken eller sambon ej är arvinge eller universell testamentstagare. Efterlevande make, arvingar och universella testamentstagare (dödsbodelägare)hava att, om ej särskild dödsboförvaltning är anordnad efter vad i 19 kap. stadgas,för boets utredning gemensamt förvalta den dödes egendom. De företräda därviddödsboet mot tredje man samt äga att tala och svara i mål som röra boet; Åtgärdsom ej tål uppskov må företagas, oaktat samtliga delägares samtycke ej kaninhämtas. Har bodelning skett eller är giftorätt eljest utesluten,är efterlevande maken ej dödsbodelägare, om han ej är arvinge eller universelltestamentstagare. Den som äger taga arv eller testamente först sedan annanarvinge eller universell testamentstagare avlidit är delägare i dennes bo, menej i arvlåtarens. Den somhar rätt att ta arv eller testamente först sedan en annan arvinge elleruniversell testamentstagare/tar avlidit är delägare i dennes bo mén («fe iarvlätarens. Innan testamente blivit ståndande, anses såsom delägare såvälarvinge, vilken uteslutits från arv, söm ock den, vilken insatts tilluniversell testamentstagare. Så snart dödsboet beretts förbodelning eller arvskifte samt delning kan äga rum utan men för någon, varsrätt är beroende av utredningen, skall boutredningsmannen göra anmälan häromtill delägarna och avgiva redovisning för sin förvaltning.