bet · GA01NU9 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet vill emellertidunderstryka att det här gäller långsiktiga insatser som inte kan väntas ledatill någon snabb minskning av det svenska teknikberoendet. Tillsättandet av en kommission enligt förslaget i motion1985/86: N327 (vpk) skulle enligt utskottets mening inte bidra till en lösningav de problem som här har antytts. Motionen avstyrks i denna del. Tillfällig utförsel av metallskrot För utförsel av avfall och skrot av metaller krävsexportlicens som lämnas av kommerskollegium. Praxis är att licensbeviljas bara om skrotet inte har kunnat avsättas inom landet. I motion 1985/86: N270 (m) föreslås att licenstvängetskall upphävas när det gäller tillfällig utförsel för bearbetning avmetallskrot avsett att återanvändas i exportörens egen tillverkning. Tvångetatt låta bearbetningen göras av ett svenskt företag ger i vissa fall högrekostnader än om utländska företag får anlitas. Motionärerna åberopar bl. a.uppgifter från ett småföretag i armaturbranschen om att företagets kostnaderför bearbetning av mässingsavfall i uppgår till . per kg, medansamma tjänst på kontinenten kan köpas för . har avslagit flera motioner av liknandeinnebörd, pä förslag av utskottet i betänkandet NU 1984/85:2(s. 62 f). reserverade sig moderata samlingspartiets ochfolkpartiets företrädare i utskottet. Även om motionen avstyrktes uttalade sigutskottet för en förändring av gällande regler i riktning mot friare handel.Regeringen borde verka för internationella överenskommelser om avveckling avhandelshinder på området, ansåg utskottet. Som framgår av redovisningen i det föregående (s. 15) harfrågan om en liberalisering av handeln med järn- och metallskrot nuaktualiserats genom arbetet med avveckling av handelshinder mellan EG och har i skrivelse till regeringen ställt sigpositivt till att det svenska exportförbudet för skrot avvecklas i samband meden allmän liberalisering av skrothandeln i . Kollegiet vill emellertidinte förorda ett ensidigt svenskt slopande av exportförbudet. Enligt utskottets mening bör, i avvaktan på resultatet avpågående arbete inom EG och EFTA, den svenska regleringen av handeln medmetallskrot upprätthållas. Motion 1985/86: N270 (m) avstyrks sålunda. Statligt handels- och bytesbolag I motion 1985/86: N272 (vpk) framförs förslag om ettstatligt handels- och bytesbolag för handel med statshandelsländerna. En avdelning i ett sådant bolag skulle inrättas som ett marknadsinstitut i . har senast är 1985 avslagit ett liknande förslag pä hemställan 26 avutskottet (NU 1984/85:2 s. 52), varvid reservation avgavs av vänster- NU1986/87:9 partiet kommunisternas representant. Utskottet hänvisade därvid tillden pågående utbyggnaden av resurserna inom näringslivet för motköp, bl.a. i ABSUKAB. Någon särskild statlig organisation för ändamålet behövdes därför inte. Utskottet anser inte att det har tillkommit några faktorersom föranleder en ändrad bedömning av frågan. I motion 1985/86: N271 (fp) anförs att företagen i deområden som stöds med regionalpolitiska medel ofta har bristandemarknadsföringskompetens. Detta kan fä till följd att produktutvecklingen ochdärmed också konkurrensförmågan blir lidande. Motionären efterlyser en positivare attityd frånsamhällets sida till insatser för att förbättra de berörda företagensexportkunnande. Mot bakgrund härav föreslås en breddning av verksamheten vidSandöskolan, som är inriktad på utbildning av biståndsarbetare. Sandöskolan börutvecklas till en modern skola för export- och importutbildning för de små ochmedelstora företagen, anser motionären. Utskottet har senast vid behandlingen av frågan omexportfrämjande verksamhet uttalat att en ökad utbildning beträffande exportbehövs (NU 1983/84:40 s. 18 f). Utskottet anslöt sig därvid till vad somanförts i proposition 1983/84:168 om att olika utbildningsinstitutioner bordeanpassa sin verksamhet till de nya krav som följer av näringslivets ökadeinternafionalisering. Utskottet vill inte utesluta att det kan behövas ytterligareinsatser med den inriktning som föreslås i motion 1985/86: N271 (fp).Motionärens förslag om att Sandöskolans resurser skall utnyttjas för ändamåletkan utskottet emellertid inte biträda. Fördelarna med samordning avu-landsutbildning och exportutbildning torde vara begränsade, bl.a. med hänsyntill att det huvudsakligen är fråga om olika kategorier av länder. 1. beträffande/nhandel med varor och tjänster attriksdagen avslår motion 1985/86: U530 yrkande 1, motion 1985/ 86:N216 yrkande 9i ifrågavarande del, mofion 1985/86:N302 yrkande 6 i ifrågavarande del, motion1985/86:N327 yrkande 1 i ifrågavarande del och motion 1985/86:405 yrkande I, attriksdagen avslår motion 1985/86: U530 yrkande 2, motion 1985/ 86:N302 yrkande 6i ifrågavarande del och motion 1985/86: N327 yrkande 1 i ifrågavarande del, 3. beträffandesocial- och miljöklausul attriksdagen avslår motion 1985/86: U530 yrkandena 5 och 6 och motion1985/86:N303 yrkande 2, 27 4. beträffande som hemmamarknad NU 1986/87:9 att avslår motion 1985/86: N326 yrkande 1, 5. beträffandesamarbetet med EG attriksdagen avslår motion 1985/86: N216 yrkande 9 i ifrågavarande del, 6. beträffandekostnader för handelspolitiska åtgärder attriksdagen avslår motionerna 1985/86:N291 och 1985/86:N312, 7. beträffandeimportkonkurrerande hemmamarknadsindustri att avslår motion1985/86:N326 yrkande 2, 8. beträffandeexport av högteknologiska varor att a) avslår motion1985/86: N326 yrkande 4, b) avslår motion1985/86: N327 yrkande 2, 9. beträffande tillfällig utförsel av metallskrot att avslår motion 1985/86: N270, 10. beträffande statligt handels- och bytesbolag att avslår motion 1985/86:N272, 11. beträffande import- och exportutbildning att avslår motion 1985/86: N271. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (), ÅkeWictorsson (s). (fp), Bo Finnkvist (s), (vpk), NicGrönvall (m) och (). Fri handel med varor och tjänster (mom.l) (), (), (). (fp) och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 18 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse: Den positiva uppfattning om värdet av ett frittinternationellt utbyte av varor och tjänster som kommer till uttryck i regeringens handelspolitiska uttalanden präglar emellertid inte till alla delar regeringens faktiska hand lande. Som påpekas i motion 1985/86: N302 (fp) bygger frihandelssystemet pä ömsesidighet. Om svenska företag skall sälja sina produkter i andra länder måste dessa länders företag kunna sälja sina produkter här. former av protektionism -även i - måste motarbetas. Härvidlag NU 1986/87:9 har regeringen enligtutskottets mening inte varit tillräckligt konsekvent. Ett exempel härpå är dekvardröjande importbegränsningarna på tekoomrädet, som rimligen borde haavvecklats. Utskottet hänvisar till vad som anfördes härom från företrädarnaför moderata samlingspartiet och vid utskottets senaste behandlingav tekofrågorna vären 1986 (NU 1985/86:32 res. Såväli den nämnda motionen som i motion 1985/86:N216 (m) pekas på vikten av atthandelshinder pä tjänsteområdet avvecklas. Härigenom skapas möjligheter tillökad svensk export inom denna dynamiska sektor. Ett problem i sammanhanget äremellertid de restriktioner av olika slag som gäller för produktionen avtjänster i , främst de offentliga tjänste-och servicemonopolen. Dessaförsvårar för svenska företag att uppträda som trovärdiga exportörer avmotsvarande tjänster. Konkurrensbegränsningar pä den inhemska marknaden fåralltså följder också för möjligheterna till export. En fortsatt avregleringoch avmonopolisering i är en viktig förutsättning för att de svenskaföretagen skall kunna dra fördel av den liberalisering av tjänstehandeln somden förestående GATT-rundan tar sikte pä. bör genom ett särskiltuttalande fästa regeringens uppmärksamhet härpå. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna 1985/86:N216 (m) och 1985/86:N302 (fp) i de delar somberörts här. Även motion 1985/86:405 (fp) i motsvarande del tillgodoses genomvad utskottet nu har förordat. delsatt utskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande//( handel med varoroch tjänster att med bifall till motion 1985/86:N216 yrkande 9 iifrågavarande del, motion 1985/86: N302 yrkande 6 i ifrågavarande del ochmotion 1985/86:405 yrkande 1 samt med avslag pä motion 1985/ 86:U530 yrkande 1och motion 1985/86: N327 yrkande 1 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fri handel med varor och tjänster (mom.l) IvarFranzén (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 19 som böljar med "Innebördenav" och slutar med "angivna grundsynen" bort ha följandelydelse: Utskottetkan i huvudsak ansluta sig till den positiva värdering av frihandeln som regeringen i olika sammanhang har gett uttryck för. Som anförs i motion 1985/86: U530 (c) är emellertid frihandel inte ett mål i sig. I varje situation gäller det att bedöma de faktiska följderna av frihandels principens tillämpning. Det måste bh fråga om avvägningar mellan olika samhällsintressen, vilket kan leda till att principen i vissa fall får modi fieras. En ansvarsfull handelspolifik bör alltså bygga på sådana avvägning ar snarare än pä en doktrinär tillämpning av frihandelsprincipen. Riksda gen bör uttala sig för en sådan allmän inriktning av handelspolitiken. Genom ett uttalande av denna innebörd skulle den nämnda motionen 29 tillgodoses i berörd del.Utskottet återkommer oUka konkreta yrkanden NU 1986/87:9 i sammamotion, vilka bygger på den angivna grundsynen. delsatt utskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande/ri handel med varor och tjänster att med bifall tillmotion 1985/86: U530 yrkande 1 och med avslag pä motion 1985/86:N216 yrkande 9i ifrågavarande del, motion 1985/86: N302 yrkande 6 i ifrågavarande del,mofion 1985/ 86:N327 yrkande 1 i ifrågavarande del och motion 1985/86:405yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Fri handel med varor och tjänster (mom. 1) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar pä s. 18 med "Utskottetfinner" och slutar pä s. 19 med "berörd del" bort ha följandelydelse: Utskottetansluter sig till den principiella kritik av frihandelssystemet som ligger tillgrund för motion 1985/86:N327 (vpk). Vid nu rådande internationellaförhållanden har frihandeln karaktären av ett system för den starkes dominansöver den svage. Detta leder till motsatsen av vad den klassiskafrihandelsteorin hävdar, nämligen fill ökade ekonomiska klyftor. Uppbyggnadenav stora multinationella företagsimperier och olika internationellakartellarrangemang verkar i samma riktning. Utskottetanser liksom motionärerna att när arbetar för den internationellahandelns utveckling detta måste ske utifrån perspekfivet att det egnanationella oberoendet inte skall inskränkas av embargokrav och skyddsåtgärderfrän stora industriländer. har inget skäl att självt acceptera en gradav öppenhet som våra stora handelspartner inte accepterar. har ocksåanledning att aktivt arbeta för utvecklings- och jämlikhetsmälen, vilka i daglätt skyms undan i diskussionen om världsekonomin och handelssystemet. Dessamål gynnas nämligen inte av den typ av handelssystem som frihandelnrepresenterar. De nu angivna synpunkterna utvecklas ytterligare i motionen. Utskottetanser att bör i ett särskilt uttalande till regeringen ansluta sigtill det som anförts. Således tillstyrker utskottet motion 1985/86:N327(vpk) i här aktueH del. Av det sagda följer aU utskottet inte kan ansluta sigtill de synpunkter på frihandeln som förs fram i motionerna 1985/86:N216 (m),1985/86:N302 (fp), 1985/86:405 (fp) och 1985/86:U530 (c). Dessa motioneravstyrks i berörda delar. delsatt utskottet under 1 bort hemställa 1.beträffande fri handel med varor och tjänster att med bifall till motion 1985/86: N327 yrkande 1 i ifråga varande del och med avslag pä motion 1985/86: U530 yrkande 1, motion 1985/86:N216 yrkande 9 i ifrågavarande del, motion 1985/ 86:N302 yrkande 6 i ifrågavarande del och motion 1985/86:405 30 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet NU 1986/87:9 anfört. U-landshandeln (mom. 2) ChristerEirefelt (fp), (), (). (fp) och NicGrönvall (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som böljar med "Inteheller" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Däremotansluter sig utskottet fill de synpunkter på u-landshandeln som förs fram imotion 1985/86:N302 (fp). En avveckling av återstående handelshindermot u-!andsimporlen är angelägen med hänsyn såväl till situationsom till de svenska konsumenternas intressen och - inte minst - ett effektivtutnyttjande av de svenska produkfionsre-surserna. Som anförs i motionen harSverige ingen anledning att försöka hävda sig på områden där andra länder harbättre förutsättningar. Detta gäller såväl de som fortfarande befinnersig i ett tidigt utvecklingsskede som de nya industrialiserade länderna, de s.k. NIC-länderna. Enligt utskottets mening bör avvecklingen av hindren motu-landsimporten i stor utsträckning kunna ske utan att förhandlingarna inomramen för den nya GATT-rundan avvaktas. Utskottet föreslår att i ettuttalande till regeringen ansluter sig till vad utskottet nu har anfört. DärmedliUslyrker utskottet motionen i berörd del. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2.beträffande u-landshandeln att med bifall till motion 1985/86: N302yrkande 6 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1985/86: U530 yrkande 2och motion 1985/86: N327 yrkande 1 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. U-landshandeln (mom. 2) IvarFranzén (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s, 20 som börjar med "Somframgått" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottetvill uttrycka förhoppningen att den förestående GATT-rundan kommer att leda till förbättrade möjligheter för att finna avsätt ning för sin export. Emellertid kan problemet med den nuvarande obalan sen mellan industri- och utvecklingsländer inte lösas enbart genom öppen och fri handel. Som påpekas i motion 1985/86: U530 (c) kan frihandeln tvärtom leda till negativa effekter. Utskottet instämmer i motionärernas förslag om att frågan om frihandelns konsekvenser för relationerna mellan industri- och utvecklingsländer nu skall aktualiseras frän svensk sida. bör i ett uttalande till regeringen ansluta sig till vad som anförts. Motionen tillstyrks alltså i berörd del. Det bör ankomma på regeringen att ta ställning till formen för ett svenskt initiativ i frågan. e au utskottet under 2bort hemställa NU 1986/87:9 2.beträffande u-landshandeln att med bifall fill motion 1985/86: U 530yrkande 2 och med avslag pä motion 1985/86: N302 yrkande 6 i ifrågavarande deloch motion 1985/86:N327 yrkande 1 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. U-landshandeln (mom. 2) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Somframgått" och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse: Utskottetansluter sig till den principiella kritik av det internationella frihandelssystemetsom förs fram i motion 1985/86: N327 (vpk). Frihandel leder under nu rådandemaktförhållanden till ökande ekonomiska klyftor mellan industri- ochutvecklingsländer. Tanken att den förestående GATT-rundan skall kunna leda tillgrundläggande förbättringar av villkor ter sig somverklighetsfrämmande. Som anförs i nämnda motion måste en ekonomiskvärldsordning med större jämlikhet först skapas innan frihandeln kan komma fiUsin rätt. Detmåste enligt utskottets mening inskärpas att genom sitt deltagande idet nuvarande internationella handelssystemet deltar i exploateringen avu-ländernas resurser och befolkning. Fortsättningsvis bör i sittuppträdande i olika internationella sammanhang verka för en ordning som tillgodoseru-ländernas berättigade krav. bör genom ett uttalande ansluta sigtill vad utskottet nu har anfört. Därmed skulle motion 1985/86:N327 (vpk)tillgodoses i berörd del. Utskottetnoterar att motion 1985/86: U530 (c) innehåller en ansats till analys av delnuvarande frihandelssystemets effekter på fördelningen av resurser mellanindustri- och utvecklingsländer. Motionärerna synes emellertid inte bereddaatt dra de korrekta slutsatserna av sitt resonemang, varför utskottet avstyrkerdet berörda motionsyrkandet. Det synsätt på u-landshandeln som ligger tillgrund för motion 1985/86: N302 (fp) är utskottet främmande. Även denna motionavstyrks alltså i berörd del. dels att utskottet under 2 bort hemställa 2.beträffande u-landshandeln att med bifall till motion 1985/86: N327yrkande 1 i ifrågavarande del och med avslag på motion 1985/86: U530 yrkande 2och motion 1985/86: N302 yrkande 6 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Social- och miljöklausul (mom. 3) () ochElving () anser dels att den del avutskottets yttrande pä s. 21 som börjar med "Trots dessa" och slutar med"detta yrkande" bort ha följande lydelse: 32 Trotsdessa svårigheter anser utskottet att de frågor om social- och NU 1986/87:9miljöklausul som tas upp i motion 1985/86: U530 (c) är av betydande intresseoch att frågorna bör bearbetas vidare. I första hand bör, såsom föresläs imotionen, en kontinuerlig kartläggning ske av den svenska importen av varorsom har producerats under oacceptabla förhånanden från hälso- och miljösynpunkteller med utnyttjande av barn, slavarbetare eller underbetald arbetskraft.Därvid bör också effekterna av importen på den inhemska produktionen beaktas.En sådan kartläggning bör ligga till grund för svenska handelspolitiskaställningstaganden såväl bilateralt som inom och i andra internationellasammanhang. Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att införandet i GATTav en social- och miljöklausul bör eftersträvas. Regeringen bör aktivt bevakamöjligheterna härtill i samband med den förestående GATT-rundan. nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening.Motion 1985/86: U530 (c) tillstyrks alltså i berörda delar. Genom ett uttalandeav angiven innebörd skulle även motsvarande yrkande i motion 1985/86: N303(vpk), som gäller importen av tekoprodukter, delvis tillgodoses. Utskottet kanemellertid inte ansluta sig fill vad som sägs i denna motion om grunderna förskyddsåtgärder mot import från vissa länder. delsatt utskottet under 3 bort hemställa 3.beträffande social- och miljöklausul att med bifall till motion1985/86: U530 yrkandena 5 och 6 och med anledning av motion 1985/86: N303yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Social- och miljöklausul (mom. 3) (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 21 som börjar med "Trotsdessa" och slutar med "detta yrkande" bort ha följande lydelse: Trots dessa--- (=reservation 7)- förestående GATT-rundan. Utskottetansluter sig även till de synpunkter som framförs i motion 1985/86: N303 (vpk)med avseende särskilt pä importen av tekoprodukter frän vissa länder. Sommotionärerna påpekar kan oacceptabla produktionsförhållanden i dessa länderofta hänföras till att de multinationella kapitalintressena drar fördel avländernas politiska svaghet. nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Genomett uttalande av angiven innebörd skulle säväl motion 1985/86:U530 (c) sommotion 1985/86:N303 (vpk) fillgodoses i berörd del. delsatt utskottet under 3 bort hemställa 3.beträffande social- och miljöklausul att med bifall till motion 1985/86:N303 yrkande 2 och med anledning av motion 1985/86: U530 yrkandena 5 och 6 som sin me ning ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Nordensom hemmamarknad (mom. 4) NU 1986/87:9 IvarFranzén (c) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "denna del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om betydelsen av att arbetet med somhemmamarknad drivs vidare. Mot bakgrund härav noterar utskottet medtillfredsställelse att yrkandet i motion 1985/86: N326 (c) om myndigheternasåligganden och befogenheter i det nordiska samarbetet delvis har blivittillgodosett, bl. a. genom den genomgång av svenska föreskrifter som nyligenhar redovisats i rapporten och tekniska handelshinder. Emellertidmåste detta kartläggningsarbete följas upp. Som framgår av rapporten grundasmänga av de nuvarande handelshindren i pä skillnader i nafionellaregler, som i sin tur avspeglar olika bedömningar av risker m. m. Utskottetanser att regeringen bör verka aktivt för en regelharmonisering pä sådanaområden. Genom ett uttalande härom till regeringen bör markerabetydelsen av att arbetet med förverkligandet av som hemmamarknad snabbtresulterar i konkreta lösningar. Ett sådant uttalande skulle också ligga ilinje med motionärernas syfte. delsatt utskottet under 4 bort hemställa 4.beträffande som hemmamarknad att med anledning av motion1985/86: N326 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Samarbetet med EG (mom. 5) ErikHovhammar, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 23 som böljar med "" och slutar med "den delen" bort ha följande lydelse: Samverkanmellan EG- och EFTA-länderna som den kommer till ut tryck bl.a. i den s.k. Luxemburgdeklarationen är av mycket stor betydel se för utveckling. Den innebär att alla länder kom mer att kunna knytas samman i ett marknadssamarbete. Inom EG pågar, förutom arbetet med att skapa en verklig gemensam marknad, även ett långtgående samarbete pä andra områden. utgör en av världens största sammanhållna marknader. Det förs, inte minst inom EG-parlamen- tet, en debatt om väsentliga framtidsfrågor, som i stor utsträckning är viktiga även för . Ansträngningarna inom ramen för det nordiska samarbetet att undanröja handelshinder och skapa en nordisk hemma marknad är av mycket stor betydelse för det nordiska näringslivet. Tack vare medlemskap i är det möjligt att bedriva del nordiska arbetet i nära anslutning till utveckUngen inom EG. 1 har en ny Europadebatt skjutit fart. Man kan förvänta att kommer att söka former för ett närmare samarbete med EG med medlemskap som slutmål. a. med tanke på vår stora utrikeshandel utomordentligt väsent- NU1986/87:9 ligt att har goda relationer med EG. När förutsättningarföreligger för detta bör , i samarbete med andra nordiska länder ochinom ramen för vår alliansfria politik, söka medlemskap i . Intill dess börSverige koncentrera sig pä att, främst i samverkan med , söka finna formerför ett sådant medlemskap. bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anförts. Ett sådant uttalande ligger i linje med vad som sägsi motion 1985/86:N216 (m), som alltså i denna del tillstyrks av utskottet. delsatt utskottet under 5 bort hemställa 5.beträffande samarbetet med EG att med bifall till motion 1985/86;N216 yrkande 9 i ifrågavarande del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Samarbetet med EG (mom. 5) ChristerEirefelt (fp) och (fp) anser att den del av utskottets yttrande päs. 23 som böljar med "Enligt utskottets" och slutar med "dendelen" bort ha följande lydelse: Utskottetvill understryka vikten av att både självständigt och tillsammans medövriga EFTA-länder ytterligare fördjupar samarbetet med EG. bör aktivtverka för att den avveckling av handelshinder m.m. som pågår inom EG i syfteatt genomföra en verklig gemensam marknad skall i möjligaste mån utsträckas linatt omfatta hela i enlighet med den s.k. Luxemburgdeklarationen.Utskottet hänvisar till vad som anfördes härom i motion 1985/86: U524 (fp). Sompåpekas i denna motion växer det inom EG också fram en ökad medvetenhet ombehovet av insatser pä andra områden för att stärka den europeiska identiteten,varvid spelar en pådrivande roll. har ett starktintresse av att aktivt verka för samarbete med EG också på sådana områden iden utsträckning som är förenlig med alliansfria politik. nu har anfört bör ge regeringen till känna som sin mening.Syftet med motion 1985/86: N216 (m) skulle genom ett sådant uttalande delvistillgodoses.