bet · GA01SoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — konstaterar i sitt yttrande över lagförslagenoch de aktuella motionerna att en av orsakerna till de ökande kostnaderna förbidragsförskottssystemet är att underhällsbidrag till barn och därmedåterbetalningsskyldigheten för utgivna bidragsförskott endast i begränsadutsträckning räknas upp i förhållande till basbeloppsförändringarna medanbidragsförskottsbeloppet följer dessa förändringar fullt ut. Lagutskottetframhåller att det inte ankommer på lagutskottet att ta ställning till frågan ivad mån det är nödvändigt att begränsa ökningen av kostnaderna förbidragsförskottssystemet. Om kostnadsökningarna skall motverkas torde det dockenligt utskottet vara befogat att reglerna om omräkning av underhållsbidragändras. erinrar i sitt yttrande om att dessa bestämmelser fick sinnuvarande utformning vid 1978 ärs reform av underhållsreglerna (prop.1978/79:12, LU 1978/79:9). Före lagändringen hade underhållsbidragen räknats ommed samma procenttal som basbeloppet. hadeunderhållsbidragen höjts med 11,11,7 och vilket medfört stora ekonomiskapåfrestningar för mänga underhållsskyldiga. En begränsning av indexuppräkningenansågs därför erforderlig. haremellertid förhållandena ändrats. Bl, a, har SoU1986/87:10 förändringarna i penningvärdet varit mindre kraftiga. De skäl somlåg till grund lagstiftning föreligger därför enligt lagutskottetsmening inte längre, I sammanhanget måste också beaktas att det nuvarandesystemet innebär att barn som fär sitt behov av underhåll tillgodosett inomramen för bidragsförskottssystemet fått full kompensation förbasbeloppsförändringarna medan de barn som uppburit bidrag från denunderhållsskyldige endast kompenserats i begränsad utsträckning. En sådanordning bör enligt lagutskottets uppfattning inte bibehållas när det av hänsyntill den underhällsskyldiges intressen inte längre finns behov av den. Av anförda skäl har lagutskottet inte något att erinra motförslaget att underhållsbidrag till barn skall räknas om med samma procenttalsom basbeloppet. Inte heller förslaget att den nuvarande femprocentsspärrenskall slopas föranleder några erinringar från lagutskottets sida. Såvitt gällerändringarna i indexlagen anser lagutskottet således att propositionen börtillstyrkas och att motionsyrkandena bör avstyrkas. vill tillägga att reglerna i lagen om ändringav vissa underhållsbidrag får ses som ett provisorium i avvaktan på resultatetav det utredningsarbete som skall ske. Med hänsyn till vad som anges idirektiven för utredningen kan nämligen en översyn av bestämmelserna omindexreglering av underhällsbidrag visa sig bli erforderlig under utredningsarbetetsgång. delar den uppfattning som kommit tilluttryck i lagutskottets yttrande. Utskottet vill särskilt peka på att det finnsett stort antal barn för vilka underhållsbidrag utgår men som stär utanförbidragsförskottssystemet (jfr SoU 1985/86:29 s, 8), I dessa fall innebär enofullständig uppräkning av underhållsbidraget att vårdnadshavaren automatisktfår svara för en allt större andel av kostnaderna för barnet. En sådan ordningbör undvikas av principiella skäl. Utskottet vill dessutom erinra omnödvändigheten av att begränsa ökningen av kostnaderna förbidragsförskottssystemet. Utskottet tillstyrker sålunda propositionenslagförslag och avstyrker motion Sol04 (vpk) yrkande 3. När det gäller yrkande 4 i samma motion (vpk) om att fråganom indexuppräkning av underhållsbidrag skall hänskjutas till den nya utredningenvill utskottet i likhet med lagutskottet erinra om att utredningen enligt sinadirektiv fritt skall kunna pröva bl. a. de olika frägor som aktualiserats avrevisorerna. Direktiven tar vidare uttryckligen upp frågan om hur underhållsbidragetbättre skall kunna anpassas till ändrade förhållanden. Kommittén skall sålundaöverväga vilka systemtekniska och administrativa möjligheter som finns att geunderhållsbidragen en bättre följsamhet till förändringar av förutsättningarnaför underhållsbidrag, i vart fall när bidragsförskott lämnas. Utskottet anserdärför syftet med motionsyrkandet tillgodosett. Yrkandet avstyrks således. Utskottet vill tillägga att regeringen haraviserat en basbeloppshöjning att gälla fr, o, m, , vilken, om dengenomförs, måste innebära att även den underhållsskyldiges situation påverkas. Utskottetvill slutligen erinra om att dom eller avtal om underhäll kan jg jämkas avrätten, om ändring i förhållandena föranleder det (7 kap, 10 § SoU19.86/87:10 första stycket FB). Efter en sexårsperiod kan dessutomunderhållsbidraget omprövas utan att det behöver föreligga skäl för jämkning (7kap. 10 § tredje stycket FB). Dens, k. reduceringsregeln En av de kortsiktiga åtgärder som enligt riksdagensrevisorer borde övervägas i avvaktan på utredningen av ett nyttbidragsförskottssystem var en översyn av den s, k, reduceringsregeln vidberäkningen av underhållsbidrag till barn. För regler om föräldrarsunderhållsskyldighet mot barn har redogjorts ovan (s, 6), Reglerna ger både enram för hur underhållsbidrag skall bestämmas och konkreta regler på vissapunkter, exempelvis förbehållsbeloppens storlek. Den i praktiken vanligast tillämpade metoden förbestämmande av underhällsbidrag innebär att man först uppskattar barnets behovav underhåll till visst belopp. En beräkning görs härefter av varje föräldersnettoinkomst efter skatt. Härifrån dras förbehållsbelopp för egen ocheventuellt andra familjemedlemmars försörjning. Restbeloppen representerar deöverskottsbelopp som föräldrarna rimligen bör kunna ta i anspråk för underhållåt barnet. Underhållsbidraget erhålls sedan genom att det belopp som beräknatsför barnets behov fördelas mellan föräldrarna i proportion till vars och ensöverskottsbelopp. Det sålunda framräknade underhållsbidraget kan sedankorrigeras om det vid en allmän bedömning inte framstår som skäligt. Till ledning för socialnämndens och försäkringskassanshandläggning av ärenden där underhållsfrågor aktualiseras har socialstyrelsenoch gemensamt utarbetat vissa allmänna råd (All/nännaråd från 1982:1 och 1982:2, Underhållsbidragoch bidragsförskott). I de allmänna råden rekommenderas att en bidragsskyldigförälders hela överskott inte tas i anspråk för underhållsbidrag utan att enviss reduceringsregel tillämpas. Enligt denna bör högst av överskottetanvändas för underhållsbidrag till ett barn, till två barn och tilltre eller flera barn. Understiger överskottet bidragsförskottsnivån bör underhållsbidragetbegränsas till högst hälften av överskottet. Revisorerna hade i sitt förslag uttalat att reduceringsregelni de allmänna råden saknade direkt stöd i lag och delvis även i grunderna för lagstiftningen. bemötte detta i sitt yttrande över förslaget och anförde atf reduceringsregeln enligt utskottets mening inte saknade stöd i lagstiftningen utan att den i huvudsak fick anses vara utformad i enlighet med intentioner (LU 1985/86:2 y). påpekade emellertid att riksda gen i lagstiftningsärendet inte gjort några uttalanden om vilka procentsatser som i praktiken borde tillämpas. Inom den ram som motivuttalandena utgjorde borde det således vara möjligt att tillämpa andra procentsatser än de rekommenderade. I enlighet med vad lagutskottet vidare uttalade, och som också socialutskottet föreslog i fråga om de kortsiktiga åtgärderna, överläm nades det åt regeringen att överväga om reduceringsregeln borde ses över. \propositionen framhåller föredragande statsrådet att ettstörre ianspråk- SoU 1986/87:10 tagande av den underhållsskyldiges överskott änför närvarande bör kunna göras. Föredragande statsrådet hänvisar till attsocialstyrelsen och avser att utfärda ändrade rådbeträffande den s. k. reduceringsregeln. De nya råden innebär att densammanlagda underhållsbördan begränsas till av överskottet oavsett antaletbarn. Om den bidragsskyldiges överskott inte överstiger bidragsförskottetsnivå (av basbeloppet) begränsas uttaget till högst hälften av överskottet.De nya råden avses bli tillämpade från . Av propositionen framgår (s. 26-27) att belastningen påanslaget för bidragsförskott enligt uppskattningarkommer att minska med ca 50 milj. kr. när ändringarna av reduceringsregelnslagit igenom helt. Besparingarna kommer att uppstå stegvis under entjugoärspe-riod. Första årets besparing beräknas enligt propositionen till ca10 milj. kr. I motion 1986/87:Sol04 (vpk) yrkas att skallbegära att även frågan om den s. k. reduceringsregeln blir föremål för kommandeutredning (yrkande 2). I de ovannämnda direktiven för översynen av reglerna förbidragsförskott och underhållsbidrag erinras om att reglerna i föräldrabalkenkompletteras av allmänna råd från och riksförsäkringsverket.Enligt direktiven bör utredningen pröva i vilken utsträckning de närmare reglersom skall ligga till grund för beräkning av underhållsbidrag bör fastställasunder medverkan av eller regeringen. hänvisar i sitt yttrande till vad som sägs idirektiven om bl, a, en översyn av om förbehållsbelopp och om enprövning av i vilken utsträckning reglerna bör fastställas under medverkan avriksdagen eller regeringen. Frågan om reduceringsregelns utformning måstedärvid självfallet också prövas, anför lagutskottet, som anser att någotsärskilt tillkännagivande i saken i enlighet med önskemålet i motionen inte ärerforderligt. Även socialutskottet vill hänvisa till vad som sägs idirektiven i här aktuellt hänseende och förutsätter att utredningen prövarfrågan om reduceringsregelns utformning. Utskottet vill i övrigt hänvisa tillvad lagutskottet anfört om att den avsedda ändringen av procenttalen ireduceringsregeln fär anses ligga inom ramen för motivuttalanden vidtillkomsten av samt att de allmänna råden endast innefattar enrekommendation till de rättstillämpande myndigheterna och således inte innebärnågra bindande föreskrifter. Utskottet vill slutligen erinra om att innehållet ireduceringsregeln inte påverkar redan utgående underhållsbidrag utan fårbetydelse först i det fall nytt underhållsbidrag skall fastställas eller vidomprövning av nu utgående bidrag. Det finns då alltid möjlighet att korrigeraett resultat som vid en samlad bedömning framstår som oskäligt (se ovan s. 3). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet mottonSol04 (vpk) yrkande 2. Nivåernaför bidragsförskott SoU 1986/87:10 1 samband med att beräkningsgrunderna för basbeloppetändrades fr. o. m. höjdes fr. o. m. nivåerna förbidragsförskott, barnpension och barntillägg från folkpensioneringen samthandikappersättning med en procentenhet av basbeloppet. Dessa höjningargenomfördes för att ge kompensation för den något långsammare utvecklingen avbasbeloppet enligt de nya beräkningsgrunderna för ändring av basbeloppet.Enligt dessa beräkningsgrunder skulle man inte längre ta hänsyn tillförändringar vad gäller energipriser, indirekta skatter m, m. Om höjningarnainte hade genomförts, skulle det reala värdet av ersättningarna ha minskat.Bidragsförskott i förhållande till en förälder höjdes från avbasbeloppet och bidragsförskott som utgår i förhällande till båda föräldrarnaeller om barnet är berättigat till barnpension från avbasbeloppet. Efter denna höjning har fr, o,m, införts de nya förmånernaföriängt bidragsförskott för studerande och särskilt bidrag till vissaadoptivbarn. Förmänsnivåerna är i princip desamma som för bidragsförskott. Beräkningsgrunderna för basbeloppet har ändratsytterligare en gång och är nu desamma som gällde före är 1981, Dehögre bidragsnivåer som blev följden av de basbeloppsregler som gällde åren1981-1982 har dock bibehållits. Föredragande statsrådet drar slutsatsen attmotiven för den höjning till 41 resp, av basbeloppet som skedde den 1januari 1981 är giltiga. Ytterligare en omständighet som möjliggören sänkning av bidragsnivåerna är enligt propositionen höjningen av detallmänna barnbidraget med , per barn och år som, motbakgrund av den låga inflationsnivån, sägs ge ett rejält tillskott tillfamiljernas ekonomi, I propositionen föreslås därför (s, 17) att nivåerna förbidragsförskott sänks till de nivåer som gällde före , Detinnebär att bidragsförskott för år räknat skall lämnas med 40 resp, avbasbeloppet (4 § första och andra styckena bidragsförskottslagen). Detförlängda bidragsförskottet för studerande sänks på samma sätt genom denhänvisning som finns till bidragsförskottslagens regler (5 § lagen om förlängtbidragsförskott för studerande). Även det särskilda bidraget enligt lagen(1984:1096) om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn föreslås sänkt imotsvarande grad (5 § i lagen). Enligt propositionen motsvarar den föreslagnasänkningen av bidragsnivån . sägs sänkningen av bidragsförskottsnivåernainnebära minskade uppgifter för staten med ca 60 milj. kr. I motion 1986/87 ;Sol04 av m.fl. (vpk)hemställs att beslutar avslå propositionens förslag attbidragsförskottet skall beräknas på i stället för som på avbasbeloppet (yrkande 1). Motionärerna kan inte godta de i propositionen anfördaskälen för en sänkning, eftersom det skulle innebära att barn som uppbärbidragsförskott får ut mindre av barnbidragshöjningen än barn som bor med bäggeföräldrarna. Utskottet konstaterar i likhet med propositionen attberäkningsgrunderna för basbeloppet nu är desamma som de som gällde före år1981. De högre ]3 bidragsförskottsnivåersom blev följden av de basbeloppsregler som gällde SoU 1986/87:10 åren1981-1982 har dock bibehållits. Höjningen av bidragsförskottsnivån överstigerväsentligt vad som motsvarar den skillnad i bidragsnivå som uppstod på grund avde särskilda beräkningsregler som gällde 1981-1982. Vidare kan det enligtutskottets mening ifrågasättas, vilket också revisorerna gjort, varförbidragsförskottet skall utgöra av basbeloppet när förbehållsbeloppet förhemmavarande barn enligt 7 kap. 3 § är av basbeloppet.Utskottet ställer sig således bakom propositionens förslag att sänka nivåernaför bidragsförskotten med en procentenhet till 40 resp, av basbeloppet.Motion 1986/87:Sol04 (vpk) avstyrks alltså såvitt nu är i fråga (yrkande 1), Övriga lagförslag i propositionen Umgängesavdrag enligt är ett avdrag som ivissa fall får göras på underhållsbidrag till barn när den underhållsskyldigehar haft barnet hos sig (se 7 kap, 4 §), Vårdnadshavaren drabbas av motsvarandeavdrag på bidragsförskott (se 4 a § andra stycket och 15 §bidragsförskottslagen). Det finns två skillnader mellan ifrågavarande regler iföräldrabalken och bidragsförskottssystemet, I det senare ges inte möjlighettill avdrag för kortare tids umgänge än . Det kan däremot ske enligtunderhållsreglerna, om parterna kommer överens om det eller om domstol finnersärskilda skäl tala för det. Vidare förlorar den underhållsskyldige i bidragsförskottssystemeträtten till avdrag om han inte anmäler umgänget inom tre mänader efter denkalendermånad då umgänget upphörde. Enligt underhållsreglerna finnsavdragsrätten kvar så länge det finns ett obetalt underhållsbidrag som avsertid högst efter umgänget. revisorer ifrågasatte vid sin granskning omumgängesavdrag på underhållsbidrag borde finnas kvar och vilken form avdraget isådant fall borde ha. Enligt revisorerna borde detta bli en fråga för denföreslagna utredningen, men vissa åtgärder borde övervägas utan attutredningsresultatet avvaktades. Revisorerna föreslog sålunda att reglernabeträffande umgängesavdrag enligt resp. bidragsförskottslagenskulle samordnas. Vidare borde enligt revisorerna administrationen hos försäkringskassornaav avdragen förenklas genom att den underhållsskyldiges försäkringskassa blevbehörig att fatta beslut om avdrag såväl på bidragsförskottet som på detunderhållsbidrag som skall återkrävas hos den underhållsskyldige. Förnärvarande är denna försäkringskassa behörig endast i sistnämnda avseende (15 §första stycket bidragsförskottslagen) medan den kassa där vårdnadshavaren ärinskriven beslutar om att minska bidragsförskottet med nämnda avdrag (5 §andra stycket). Enligt föredragande statsrådets mening bör det inte nuföretas några ändringar i eller bidragsförskottslagen beträffande rätten till umgängesavdrag (prop. s. 26). Däremot föreslås i propositionen att reglerna om behörig försäkringskassa ändras i enlighet med revisorernas förslag. Till följd av ändringen, som föreslås ske genom ett tillägg i 5 § bidragsförskottsla gen, blir alltså den underhällsskyldiges försäkringskassa behörig att fatta beslut, inte bara om umgängesavdrag på underhållsbidrag som skall återkrä- vas, utanocksä om att minska utgående bidragsförskott med detta avdrag. SoU1986/87:10 Förslaget sägs syfta till att förenkla administrationen och göraförfarandet lättare att förstå för parterna. LItskottet tillstyrker förslaget. Enligt 8 § lagen om bidragsförskott, som tillämpas ävenför förlängt bidragsförskott, bortfaller bidragsförskottet för en månad när detär lägre än . Gränsen för det minsta beloppet har varit oförändrad sedan år1964. Föredragande statsrådet anser att gränsen nu bör höjas och att . ärett lämpligt minsta belopp. Utskottet tillstyrker förslaget. När beslutat i ärende om bidragsförskottskall den enligt 7 § bidragsförskottslagen underrätta vårdnadshavaren ochskriftligen delge den underhällsskyldige beslutet. fram till dessatt den underhållsskyldige delgetts beslutet kan inga exekutiva indrivningsåtgärder- t, ex, införsel - vidtas, beroende på att skyldigheten att betalaunderhållsbidraget till inträder först dä delgivning avbeslutet skett (16 §), Konsekvensen av en utebliven delgivning blir som regelatt den underhållsskyldige samlar på sig en skuld till kassan, som blirföremål för krav och införsel först efter delgivning. I fall när denunderhållsskyldige medvetet undviker delgivning kan skulden bli betydande ochsvår för kassan att driva in. Detta problem uppmärksammades av revisorerna(förslaget s. 19), 1 propositionen föreslås (s, 19) att det nuvarande kravetenligt 16 § bidragsförskottslagen att beslutet om bidragsförskott skall varadelgivet den underhållsskyldige för att betalningsskyldighet gentemotförsäkringskassan skall inträda slopas. Därmed skulle försäkringskassornasmöjlighet att driva in underhällsfordringar vidgas, Delgivningen skulle ifortsättningen få betydelse för besvärstiden och för frågan om denunderhållsskyldige kan åberopa betalning till annan än kassan. Motsvaranderegler gäller beträffande förlängt bidragsförskott för studerande på grund avdess hänvisning till bidragsförskottslagens regler (12 §), Vidare föreslås att bidragsförskottsbeslut ifortsättningen inte delges den underhållsskyldige när beslutet avser endastutfyllnadsbidrag (7 och 11 §§ bidragsförskottslagen). Detsamma föreslås gällaförlängt bidragsförskott för studerande (7 och 9 §§ lagen om förlängtbidragsförskott för studerande). uttalade med anledning av en motion våren1985 att det kunde förefalla onödigt med underrättelse till denunderhällsskyldige i de fall bidragsförskottsbeslutet enbart avsågutfyllnadsbidrag (SoU 1984/85:18 s, 16), Den underhållsskyldige saknar nämligenrätt att överklaga ett sådant beslut. Enligt utskottets mening borde emellertidresultatet av den då pågående granskningen hos revisorer avvaktasinnan gick in på frågor om utformningen av olika administrativarutiner för handläggningen av bidragsförskottsärenden. Slutligen föreslås att kraven på delgivning medsökanden/vårdnadshava- ren av beslut som går denne emot enligt 7 och 11 §§ bidragsförskottslagen, 7 och 9 §§ lagen om förlängt bidragsförskott för studerande samt 6 § lagen om särskilt bidrag till vissa adoptivbarn skall slopas. Enligt föredragande statsrådet har kraven på delgivning med sökanden/vårdnadshavaren enligt dessalagrum inga motsvarigheter inom socialförsäkringsområdet i övrigt och SoU1986/87:10 torde uteslutande syfta till att besvärstiden skall börja löpa, Ipropositionen framhålls dock att naturligtvis skall haskyldighet att underrätta om beslutet. Utskottettillstyrker de föreslagna lagändringarna. Tiden för preskription och införsel Rätten att kräva ut fastställt underhållsbidrag till barngår enligt 7 kap, 9 § förlorad efter förfallodagen. Tidenför införsel enligt utsökningsbalken är också (15 kap. 5 §).Preskriptionstiden förkortades från tio till vid den stora genomgångenav reglerna 1979. bestämdes tiden förinförsel till . Tiden för införsel föriängdes fr. o. m. den 1 juli 1984till (prop. 1983/84:149, LU 33, rskr. revisorer föreslog att tiden för införsel ochpreskription skulle förlängas från tre till i syfte att effektiviseraindrivningen av underhållsskulderna. I propositionen läggs inte fram något förslag i denna del.Föredragande statsrådet förutsätter att den kommande utredningen analyserarindrivnings-och skuldproblematiken (prop. s. 23). Enligt utredningsdirektiven bör de av revisorernabehandlade frågorna fritt kunna prövas av utredningen. Tiderna för preskriptionoch införsel omnämns inte särskilt i direktiven. I modon 1986l87:Sol05 av /n.fl. (m) yrkasatt skall besluta dels att preskriptionstiden avseende skuld förobetalda underhållsbidrag skall fastställas till (yrkande 1), dels atttiden för införsel för underhållsbidrag också skall fastställas till (yrkande 2). Motionsförslagen innebär ändring av 7 kap. 9 § föräldrabalkenresp. 15 kap. 5 § utsökningsbalken. Motionärerna, som anser att en skuld förunderhållsbidrag i princip bör likställas med andra skulder, hänvisar till attriksdagens revisorer och förordat en sådan förlängningsom en kortsiktig åtgärd för att effektivisera indrivningsverksamheten ochdärmed nedbringa kostnaderna för bidragsförskottssystemet. Lagändringarna börenligt motionen träda i kraft . framhåller i sitt yttrande över motionen attfrågan om preskriptions- och införseltidens längd måste bedömas med utgångspunkt i behovet av effektiva indrivningsmöjligheter och intresset av att den under hållsskyldige inte tyngs av en för stor underhållsbörda. erinrar om att då preskriptionstiden 1978 förkortades från till tre anfördes som skäl härför (se prop. 1978/79:12 s. 127) att den dåvarande preskriptionstiden i förening med de långtgående möjligheterna till avbrott i preskriptionen förde med sig att ansvaret för gamla underhållsbi drag kunde stå kvar . Gjorda undersökningar pekade på att en växande underhållsskuld medförde betydande sociala påfrestningar för åtskilliga underhållsskyldiga. Från kronofogdehåll hade hävdats att den omständigheten att utmätning hade kunnat begäras bidrags- jg skuldertill ansenliga belopp hade medverkat till att skapa ett betalningsmot- SoU1986/87:10 stånd hosvissa underhållsskyldiga, vilka på allt sätt sökte undvika att erlägga Preskriptionsregler som fick sådana konsekvenser gagnade enligt departementschefen tydligen' inte någon parts intresse. Vidare framhölls att det var önskvärt att undvika tvister kring äldre rättsförhållandenoch att bespara myndigheterna fidskrävande och oftast Enligt lagutskottets mening har de anförda skälenfortfarande bärkraft. Då lagutskottet behandlade revisorernasförslag och en motion med samma syfte som den nu aktuella, hade utskottetdärför ställt sig tvivlande till om revisorernas och motionärernas förslagverkligen skulle komma att medföra de besparingseffekter som revisorerna räknatmed. Med hänsyn till vad som anförs i direktiven för det kommandeöversynsarbetet förutsätter emellertid lagutskottet att utredningen analyserarindrivnings- och skuldproblematiken. förklarar sig därför intekunna ställa sig bakom motionärernas förslag om omedelbar lagändring, utanförordar att motionen avslås i här aktuell del. delar uppfattningen att frågan om attförlänga tiderna för preskription och införsel måste analyseras ytterligare avutredningen. Reglerna får sålunda inte medföra sådana konsekvenser somlagutskottet pekat på i sitt yttrande. Utskottet avstyrker av dessa skäl sävälyrkande 1 som yrkande 2 i motion Sol05 (m). Införsel i arbetslöshetsersättning m, m. Enligt 15 kap, 1 § utsökningsbalken får införsel äga rumför underhållsbidrag . enligt och , för skatteroch allmänna avgifter i fall som särskilt föreskrivs samt för böter och viten.För införsel fär enligt 15 kap. 2 § utsökningsbalken tas i anspråk bl.a. lönoch vissa löneliknande inkomster såsom pension och livränta samt sjukpenningoch föräldrapenning.