bet · GA01NU1 · 1986-12-31 00:00:00 — om prissättningen i detaljhandeln NU 1986/87:1 Imotion 1985/86:N249 av m. fl. (s) hemställs att riksdagenuttalar sig för att prissättningssystemet blir föremål för en översyn. Medhänvisning till prissättningsmetoderna inom detaljhandeln framförs i en motion(s) önskemål om en översyn av prissättningssystemet. Enligt motionärernainnebär metoden med procentuella påslag på inköpspriserna att produkter avhögre kvalitet diskrimineras. Motionen avstyrks av utskottet, som anser attmarknadsprissättning så långt möjligt bör tillämpas. Närprocentuella påslag på leverantörpriserna tillämpas vid prissättningen inomdetaljhandeln får det till följd att varor av högre kvalitet missgynnas, anförmotionärerna. Priserna borde i stället fastställas separat för varje varuparti.Enligt motionärerna är lagstiftningen om prissättningsregler bristfällig, ochnågon frivillig ändring av prissättningsförfarandet inom detaljhandeln anser deinte vara att vänta. Uppgifter i anslutning till motionen Prissättningsmetodernainom detaljhandeln har behandlats i vid åtskilliga tillfällen sedanmitten av . Diskussionen, som huvudsakligen har gällt prissättningenpå kläder och skor, baseras på beklädnadsdetaljhandelns praxis att tillämpaprocentuella påslag på varans inköpspris. Även om påläggsprocenten varierarblir resultatet att pålägget i kronor räknat ökar med stigande inköpspris. Vadsom har ifrågasatts är om dessa högre påslag motsvaras av ökade kostnader förinköp och försäljning av varorna. Frågan har särskilt uppmärksammats försvensktillverkade varor, som ofta återfinns i de högre prisklasserna. behandlade en motion med samma inriktning somden nu aktuella lämnade utskottet (NU 1984/85:6) inlednings- vis enutförlig redogörelse för den tidigare behandlingen av denna fråga i NU1986/87:1 . Det då aktuella motionsyrkandet gick ut på att riksdagenhos regeringen skulle anhålla att statens pris- och kartellnämnd (SPK) fick iuppdrag att vid överläggningar med handels- och marknadsföringsorganisationerkräva sådana kostnadsrelaterade prispåslag som inte diskriminerade produkter avhögre kvalitet eller av svensk tillverkning. Motionen avslogs av påutskottets förslag. Utskottet anförde bl. Några särskilda skäl till att regeringen genom SPKgenerellt skulle ingripa i detaljhandelns prissättning och därvid kräva attkostnadsrelaterade prispåslag tillämpas föreligger enligt utskottets meninginte. Ett sådant förfarande skulle innebära ett alltför långtgående ingrepp iprisbildningen inom svensk detaljhandel, vilken i allt väsentUgt fårförutsättas äga rum på marknadsmäs-siga villkor och utifrån marknadsmässigabedömningar. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om SPK:s åliggande enligtinstruktionen att bl. a. insamla och analysera uppgifter om priser ochmarginaler för förnödenheter och tjänster i olika förädlings- ochdistributionsled inom landet, att genom sammanställning av sådana uppgifter ochav prisuppgifter från utlandet klarlägga prisutvecklingen samt att undersökaprisbildningen inom ett visst område av näringslivet om prisutveckling,konkurrensförhållanden eller andra omständigheter ger anledning till det. Utskottet konstaterade vidare att från konsumentsynpunktflera aspekter kunde läggas på den fråga som aktualiserades i motionen. Ändradeprissättningsmetoder kunde komma att gynna vissa konsumentgrupper men missgynnaandra. Under förutsättning av oförändrade marginaler totalt skulle t. ex. enminskning av påläggsprocenten för varor i högre prisklasser leda till att detbehövdes större påslag för de billigare produkterna. Detta riskerade att stå istrid med intresset av att lågprisalternativ kan erbjudas konsumenterna. Slutligen noterade utskottet att SPK:s undersökningar avden textila beklädnadshandeln inte hade påvisat någon diskriminering av svenskaprodukter till förmån för importerade varor vid påläggskalkyleringen. Försvenska och importerade varor i samma prisklass tillämpades i stort sammaprocentuella pålägg. Ett liknande motionskrav behandlades även avutskottet (NU 1985/86:3). Det gav inte anledning till något ändratställningstagande från utskottets sida. Yrkandet i mofionen gick också ut påatt SPK genom överläggningar med företagen skulle påverka prisutvecklingen idess helhet. Även detta avstyrktes av utskottet, som bl. a. erinrade om ettuttalande av finansminister finansplan. Införfastställandet av nya riktlinjer för SPK:s prisöver/akning anförde han att detborde vara en utgångspunkt för dessa riktlinjer att företagen själva skulleavgöra vilka priser som skulle tillämpas. Ingripanden från det allmännas sida isyfte att påverka prissättningen i enskilda fall borde enligt finansministernske sparsamt. Utskottet framhöll emellerfid betydelsen av SPK:s allmännautredningsverksamhet avseende pris- och konkurrensförhållanden. Genom sinprisövervakning och information i anslutning till denna - t. ex. genom lokalaprisnivåundersökningar - bidrar SPK till att hålla priserna fillbaka. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Utredningom företagens prissättningsbeteende NU1986/87:1 Med hänvisning till att prisutvecklingen spelar enavgörande roll för stabiliseringspolitiken och att kunskaperna omprisbildningsprocessen är begränsade uppdrog i september1985 åt SPK att för långtidsutredningen genomföra en undersökning avföretagens prissättningsbeteende. Undersökningen skall avse viktigarebranscher och omfatta producent-, distributions- och handelsleden. Med utgångspunkt i känd teori och med hjälp av SPK:spraktiska erfarenheter av prisbildningen skall modeller för prisbildningen tasfram. Utifrån dessa modeller skall skattningar av empiriska samband förlångtidsutredningens modellsystem utarbetas. Kartläggningen skall inriktasfrämst mot prisutvecklingens beroende av marknadssituation, import- och exportförhållanden,kostnadssamband och produktionsförhållanden, speciellt kapacitetsutnyttjandet.Även frekvensen av prisändringar och kalkylmetoderna skall studeras. Hurförväntningar om den framtida pris- och kostnadsutvecklingen påverkarprissättarna vill också ha belyst. Utredningen beräknas blifärdigställd . Enligt uppgift från SPK kommer dockprissättningsmetoderna inom detaljhandeln inte att speciellt belysas iutredningen, utan denna är huvudsakligen inriktad på prisbildningen iproducentledet. SPK om priser och pålägg i textil- resp. skodetaljhandelnår SPK har i två rapporter (SPK:s utredningsserie 1986:5 och1986:6) redovisat priser och pålägg inom textil beklädnadshandel resp.skodetaljhandel . Uppgifterna avser förhållandena för den reguljäraförsäljningen. Varor som har sålts till nedsatta priser-t. ex. vidrealisationer-har sålunda inte medtagits i undersökningarna. Detaljhandelns pålägg på kläder uppgick enligt SPK:srapport till i genomsnitt . För resp. plaggtyp varieradeprocentpåläggen kraftigt eller från till . Påläggen varieradesåväl mellan olika företag som mellan olika modellvarianter av samma plaggtypinom ett företag. Procentpåläggen var genomsnittligt sett ungefär lika höga försvenska och importerade kläder. Omräknat med hänsyn till plaggsammansättning,prisklasser m. m. i den inhemska tillverkningen var det genomsnittligapålägget för importerade kläder högre än försvensktillverkade plagg. För skor uppgick detaljhandelns pålägg till i genomsnitt93 % . Av SPK:s undersökning framgår att det förelåg en betydandevariation i procentpålägg inom varje inköpsprisklass. I undersökningen harsambandet mellan å ena sidan procentpålägg och å andra sidan skomodell, material,kundkategori, företagstyp, tillverkningsland, säsong och inköpspris studeratsmed hjälp av regressionsanalys. I en sådan analys försöker man förklarasambandet mellan en beroende variabel - i detta fall procentpålägget - och ettantal oberoende variabler med hjälp av en matematisk modell. I analysen kundedock endast en mindre del av variationen i procentpålägg förklaras. Enligt SPKär spridningen av påläggen till stor del betingad av orsaker som NU 1986/87:1inte är mätbara och därmed inte möjliga att behandla med denna analysteknik. I motion 1985/86:N249 (s) föreslås att skalluttala sig för en översyn av prissättningssystemet. Förslaget tar sikte på atten enligt motionärerna mera rättvisande prissättning inom detaljhandeln skallåstadkommas. När priserna fastställs med ledning av procentuella påslag påinköpspriserna missgynnas varor av högre kvalitet, anför motionärerna. Som inledningsvis (s. 1) har nämnts har detaljhandelnsprissättningsmetoder varit föremål för uppmärksamhet i vid fleratillfällen. har motionsyrkanden i denna fråga gått ut påatt statens pris- och kartellnämnd (SPK) skulle få i uppdrag att genomöverläggningar påverka prissättningen inom detaljhandelsledet. Detta önskemålhar avvisats med motivering att den tilltänkta ordningen skulle innebära ettalltför långtgående ingrepp i prisbildningen (NU 1984/85:6, NU 1985/86:3).Utskottet har också anfört att ändrade prissättningsmetoder kan komma att gynnavissa konsumentgrupper men missgynna andra. Vid förra årets behandling av ämneterinrade utskottet också om att finansminister i 1983 årsfinansplan hade uttalat att nya riktlinjer för SPK:s prisövervakning borde hasom en utgångspunkt att företagen själva skall avgöra vilka priser som skalltillämpas. Utskottet finner inte skäl att med anledning av åretsmotion i ärendet ompröva det tidigare ställningstagandet. Så långt möjligt börprisbildningen ske på marknadsmässiga villkor och utifrån marknadsmässigabedömningar. För att en sådan prissättning skall vara rationell frånsamhällsekonomisk synpunkt måste dock konkurrensen på marknaden vara effektiv.Utskottet vill därför i det sammanhanget framhålla betydelsen av den konkurrensvårdandeverksamhet som bedrivs av och statens pris- ochkartellnämnd. Avslutningsvis önskar utskottet fästa uppmärksamhet på denbetydande spridning av procentpåläggen som förekommer i detaljhandeln. SPK:sundersökning av skodetaljhandeln (se s. 3) visar att de procentuellapåläggen varierade kraftigt inom varje inköpsprisklass. SPK har i sinundersökning kunnat förklara endast en mindre del av denna variation med de ianalysen medtagna variablerna. Detta är, menar utskottet, ett belägg för attprisbildningen inom detaljhandeln styrs också av andra faktorer än den sommotionärerna har uppmärksammat. Medhänvisning till det nu sagda avstyrks motionen. attriksdagen avslår motion 1985/86:N249. Närvarande: (), (), 1986/87:1 (m), (), (), (), (). (fp), Per (), (), (vpk), ReynoldhFurustrand (s), (), () och (). (vpk) anför: Ioch med de stora affärskedjornas stärkta grepp över marknaden harprismanipulationer inom handeln fått ökad utbredning. Det finns därför skäl attfortsättningsvis ägna skärpt uppmärksamhet åt prissättningen inomdetaljhandeln. Att hävda att prissättningen är "marknadens" ensak äratt utlämna konsumenterna och att hänge sig åt illusioner beträffande dennutida marknadens och prisbildningens struktur och mekanismer.