bet · GA01SoU31 · 1986-12-31 00:00:00 — om de homosexuellas situation i samhället (prop.1986/87:124 delvis) SoU 1986/87:31 I betänkandet behandlas förslagen i proposition1986/87:124 om de homosexuellas situation i samhället, såvitt propositionenhänvisats till socialutskottet, samt motioner som rör dessa frågor. Övrigaavsnitt i propositionen behandlas av lagutskottet i betänkandet LU 1986/87:28. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag ipropositionen om ändring av bestämmelser om olaga diskriminering(16 kap. 9 § BrB) och om åtal vid förolämpning (5 kap. 5 § BrB). Ändringarnainnebär att bestämmelsen om olaga diskriminering utvidgas till att omfatta ävendiskriminering som sker på grund av att någon har homosexuell läggning samt attallmänt åtal i vissa fall skall kunna väckas också för förolämpning mot någonmed hänvisning till hans homosexuella läggning. Utskottet tillstyrker också attorganisationsstöd skall utgå till de homosexuellas organisationer. Motbeslutet om ändring i reserverar sig en m-ledamot. Utskottet behandlar vidare ett antal frågor somaktualiserats genom motioner, nämligen diskrimineringsförbudet iregeringsformen, reglerna om hets mot folkgrupp och frågan om en uppföljning avdessa, diskriminering i arbetslivet, diskrimineringsombudsmannens arbetsområde,reglerna om asyl och frågan om en uppföljning av dessa, anvisningar förupplysningsarbetet m. m. Samtliga motioner avstyrks. Utskottets fp- och vpk-ledamöter reserverar sig motutskottets beslut beträffande asylrätt för homosexuella och beträffande ettsvenskt internationellt initiativ i fråga om homosexuella flyktingar.Vpk-ledamoten reserverar sig dessutom mot utskottets beslut beträffandediskrimineringsförbudet i regeringsformen, reglerna om hets mot folkgrupp,diskriminering i arbetslivet och anvisningar för upplysningsarbetet. Regeringen har efter föredragning av statsråden () och () föreslagitriksdagen, såvitt här i fråga, att 1 1986/87. dels godkännade riktlinjer för stöd till de homosexuellas organisationer som SoU1986/87:31 förordats, dels berett tillfälle att ta del av vad somanförts i fråga om arbetsmarknaden, bostadsfrågor m.m., asylrätt förhomosexuella m.m., ungdomsskolans samlevnadsundervisning, högskoleutbildning,forskning, kulturfrågor, informationsfrågor, hälsofrågor och fortsattaåtgärder, dels anta av lagrådet granskatförslag till lag om ändring i . Lagförslaget fogas till betänkandetsom bilaga 1. I motion 1986/87:Sol51 av m. fl. (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 3 och 4), 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till införande avanti-diskrimineringsbestämmelser i regeringsformen, lagen om hets mot folkgruppsamt arbetsrättslagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande merbeslutsam inriktning av det samhälleliga upplysningsarbetet. I motion 1986/87:Sol52 av () hemställs> 1. att , med anknytning till relevanta delar av utredningen, samt med syfte att undanröja skildaformer av diskriminering, uttalar att samhället öppet bör acceptera och stödjade homosexuella, 2. att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att behovet av forskning om homosexualitet och dehomosexuellas situation beaktas i kommande forskningspropositioner. I motion 1986/87:Sol53 av i (fp)hemställs 1. att antar följande såsom motionärens förslagbetecknade lydelse av 3 § utlänningslagen: Regeringens förslag Motionärens förslag Rätt till asyl 3§ En flykting skall inte utan synnerligaskäl vägras i , om han behöver sådant skydd. Medflykting avses en utlänning avses en utlänning sombefinner sig utanför det land, i som befinner sig utanför det land, i vilkethan är medborgare, därför att vilket han är medborgare, därför att han kännervälgrundad fruktan för han känner välgrundad fruktan för förföljelse på grundav sin ras, natio- förföljelse på grund av sin ras, nationalitet, tillhörighettill en viss sam- nalitet, tillhörighet till en viss samhällsgrupp eller pågrund av sin reli- hällsgrupp eller på grund av homo-giösa eller politiskauppfattning och sexualitet eller av sin religiösa eller som inte kan eller pågrund av sin politiska uppfattning och som inte fruktan inte vill begagna sigav detta kan eller på grund av sin fruktan inte Som flykting skall även vill begagna sig av detta lands skydd. SoU1986/87:31 anses den som är statslös och som av Som flykting skall även anses den samma skäl befinner sig utanför det som är statslös och som av samma land där han har haft sin skäl befinner sig utanför det land där vanliga vistelseort och som inte kan han har haft sin vanliga eller på grund av sin fruktan inte vill vistelseort och som inte kan eller på återvända dit. grund av sin fruktan inte villåtervän- Med förföljelse avses sådan i andra stycket angivenförföljelse som riktar sig mot utlänningens liv eller frihet eller som annarsär av svår beskaffenhet (politisk förföljelse). 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om internationellt initiativ i frågan om homosexuellaflyktingar. I motion 1986/87:Sol54 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1) att avslår förslagettill lag om ändring i . I motion 1986/87:Sol55 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 2 och 4), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående hetsmot folkgrupp, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag rörande ombudsman mot etnisk diskriminering ienlighet med vad som i motionen anförts, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående asylrätt. I motion 1986/87:Sol56 av () hemställs,såvitt här är i fråga (yrkande 1), att avslår förslaget till ändringi . Övriga motionsyrkanden behandlas i lagutskottetsbetänkande LU 1986/ 87:28. De homosexuellas situation i samhället i olika avseendenbehandlades i . Riksdagensställningstagande grundades därvid på det uttalande som gjordes av lagutskotteti det av godkända betänkandet LU 1973:20 (s. 116). Lagutskottetuttalade i detta betänkande att samlevnad mellan två parter av samma kön frånsamhällets synpunkt är en fullt acceptabel samlevnadsform. Socialutskottetuttalade sig i sitt betänkande SoU 1976/77:37 för en undersökning som skullebelysa de homosexuellas situation i samhället och också innefatta frågan omvilka åtgärder som kunde behöva vidtas för att undanröja kvarvarandediskriminering av homosexuella. Det var enligt utskottets mening självfalletatt samhället borde söka motverka öppen och förtäckt diskriminering avhomosexuella inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Utskottet ansågdet emellertid svårt att få en överblick över omfattningen och sättet för dendiskriminering som drabbar de homosexuella. För att få en uppfattning omproblemen i detta avseende och behovet av åtgärder från samhällets sida erfordradesen undersökning som skulle belysa de homosexuellas situation i SoU1986/87:31 samhället. beslöt att som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört (rskr. 1976/77:317). Efter regeringens bemyndigande tillkallade dåvarandesocialministern den av begärda utredningen,utredningen om de homosexuellas situation i samhället (S 1977:21). I utredningsdirektiven anfördes bl. a. att kommittén borde- utöver de undersökningar som uttalat sig för - sammanställa ochredovisa tillgänglig vetenskaplig dokumentation om homosexualitet. Kommitténborde också föreslå åtgärder som behövs för att undanröja kvarvarandediskriminering av homosexuella. Utredningen om de homosexuellas situation i samhället(nedan kallad utredningen) överlämnade betänkandet (SOU1984:63). Homosexuella och samhället. Utredningen konstaterade att den endasäkra skillnaden mellan homosexuella och heterosexuella är att homosexuellakänslomässigt dras till personer av samma kön. Mot denna bakgrund är det enligtutredningen självklart att homosexuella inte skall diskrimineras. Utredningenföreslog olika åtgärder för att förbättra homosexuellas situation. Dessa var ikorthet: - samlevnadmellan två personer av samma kön jämställs från rättslig synpunkt i vissaavseenden med vad man inom lagstiftningen kallar samlevnad underäktenskapsliknande förhållanden eller motsvarande uttryck; - homosexuellajämställs med andra minoritetsgrupper som genom lagstiftning är särskiltskyddade mot missgynnande lagstiftning eller mot diskriminering; - förbättradundervisning och information om homosexuella och homosexualitet. Utredningens undersökningar ledde till slutsatsen att tvåförhållanden är avgörande för homosexuellas sociala situation. Det första äratt tystnaden om homosexuella och homosexualitet är i det närmaste total. Detandra förhållandet är att det existerar ett socialt förbud eller tabu mothomosexualitet. En målsättning för utredningen blev att motverkadiskriminering och att få samhället att öppet acceptera och stödjahomosexuella. Endast om "förbudet" mot och tystnaden omhomosexualitet försvinner kommer homosexuellas situation att blitillfredsställande. I syfte att förbättra situationen och motverkadiskriminering anvisade utredningen olika vägar, nämligen lagstiftning ochinformation samt förbättrad undervisning om homosexuella och homosexualitet. \propositionen slås inledningsvis fast att homosexuellainte skall diskrimineras och att alla former av diskriminering aktivt börmotarbetas. Socialministern ställer sig bakom utredningens slutsats att omdiskriminering av homosexitella skall kunna undanröjas är det nödvändigt attsamhället bidrar till att motverka negativa attityder och felaktigabegreppsbildningar. Detta kan ske på olika vägar, exempelvis genomlagstiftning, information, undervisning och en öppen samhällsdebatt.Socialministern instämmer vidare i utredningens slutsats att det måste vara enviktig samhällsuppgift att underlättaför homosexuella att träffa andra homosexuella under goda SoU 1986/87:31sociala förhållanden liksom att underlätta en stabil homosexuell samlevnad.Beträffande kyrkans roll konstateras i propositionen att de kristna samfundensuppfattning alltjämt har stor betydelse för människors ställningstagande närdet gäller homosexualitet. Det skulle därför vara av stor betydelse framför alltför de många kristna homosexuella om företrädare för de olika samfunden börjadedebattera homosexualitet och de homosexuellas situation, inte bara inom denegna organisationen utan även utåtriktat. I propositionen redovisas att enligtden ekumeniska gruppen för kristna homosexuella (EKHO) har också en sådandebatt såväl inom som utom de kristna samfunden tagit sin början. Beträffandevärnpliktsfrågor sägs att utredningen anför att homosexuell läggning som sådaninte får vara orsak till någon särbehandling inom försvarsmakten. Det ärnaturligt att man såväl inom försvaret som inom andra samhällsområden tarvederböriig hänsyn till de svårigheter olika människors problem kan orsaka dem.Statsrådet redovisar vidare att för att ta denna hänsyn krävs emellertid enligtutredningen inte någon särskild klassificering som homosexuell vilket görs . I propositionen anförs dessutom att överbefälhavaren i sitt remissvar överbetänkandet anser att homosexualitet i sig inte utgör anledning till någonsärbehandling inom försvarsmakten. ÖB har därför intet att erinra motutredningens överväganden. Propositionen behandlar härefter områdesvis dehomosexuellas situation i samhället. Ett särskilt uppdrag från regeringen tillsocialstyrelsen aviseras. Uppdraget bör innefatta att i samrådmed berörda myndigheter och de homosexuellas egna organisationer skall följautvecklingen vad beträffar förekomsten av diskriminering av homosexuella.Socialstyrelsen bör också följa utvecklingen beträffande informationen till ochom homosexuella liksom aktuell forskning. Vidare föreslås att de homosexuellas organisationer skallges ett särskilt bidrag med . för sitt arbete på riksplanet. I propositionen föreslås ändringar av brottsbalkensbestämmelser om olaga diskriminering och om allmänt åtal vid förolämpning. Enligt förslaget utvidgas skyddsobjekten vid olagadiskriminering till att omfatta även diskriminering som sker på grund av attnågon har homosexuell läggning. Syftet är att bereda homosexuella samma skyddmot diskriminering som gäller för etniska minoriteter. Av sammaskäl föreslås även att allmänt åtal skall kunna väckas också för förolämpningmot någon med hänvisning till hans homosexuella läggning, om målsäganden angerbrottet till åtal och åtal av särskilda skäl är påkallat ur allmän synpunkt. Denya reglerna föreslås träda i kraft . Regeringen bereder också tillfälle att ta del avvad socialministern i propositionen anför om arbetsmarknaden, bostadsfrågorm.m., asylrätt för homosexuella m. m., ungdomsskolans samlevnadsundervisning,högskoleutbildning, forskning, kulturfrågor, informationsfrågor, hälsofrågorsamt fortsatta åtgärder. I det följande behandlar utskottet under olika sakrubrikerde frågor som aktualiserats genom motioner med anledning av propositionen. Vissalagstiftningsåtgärder för att motverka diskriminering SoU 1986/87:31 Frågan om lagstiftning mot diskriminering genomdiskrimineringsförbud i regeringsformen och genom straffrättslig lagstiftningbehandlas i propositionen (s. 3239). Därvid föreslås dels att brottsbalkensbestämmelse om olaga diskriminering utvidgas till att omfatta ävendiskriminering som sker på grund av att någon har homosexuell läggning, delsatt allmänt åtal i vissa fall skall kunna väckas också för förolämpning motnågon med hänvisning till hans homosexuella läggning. I sammanhanget görs ocksåbedömningen att reglerna om skydd för vissa minoriteter i regeringsformen ochbestämmelserna om hets mot folkgrupp inte bör ändras. Fyra motioner tar upp frågor om lagstiftningsåtgärder påde ovan angivna områdena. Bestämmelserna i regeringsformens (RF, omtryckt 1985:866)kapitel om grundläggande fri- och rättigheter (2 kap.) fick sin nuvarandelydelse (prop. 1978/79:195, KU 39, rskr. 359, KU 1979/80:1,rskr. 2, SFS 1979:933) på grundval av förslag från rättighetsskyddsutredningen.I 2 kap. 15 § anges att lag eller annan föreskrift inte får innebära att någonmedborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etnisktursprung tillhör minoritet. Utlänningar likställs med svenska medborgare idetta avseende genom bestämmelsen i 2 kap. 20 § första stycket 6. Syftet medbestämmelserna är att ge klart uttryck för att negativ särbehandling på sådanagrunder som ras och etniskt ursprung inte kan accepteras vare sig i fråga om demedborgerliga fri- och rättigheterna eller inom rättsordningen i övrigt (prop.1975/76:209 s. 100 f.). Diskrimineringsförbudet, som vänder sig tilllagstiftaren, kompletteras av kravet i 1 kap. 9 § att domstolar och myndigheteri sin verksamhet skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighetoch opartiskhet. I sammanhanget bör också bestämmelserna i 1 kap. 2 § RFnämnas, vari bl. a. anges att den offentliga makten skall utövas med respektför alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet ochvärdighet. Bestämmelsen är ett allmänt målsättningsstadgande och har intekaraktären av en rättsligt bindande föreskrift. I propositionen framhöll dåvarande departementschefen detstora värde som måste anses ligga i att man vid stiftande och ändring av RFeftersträvar största möjliga enighet (s. 32). De fyra största riksdagspartiernavar eniga i grundlagstiftningsfrågan och gjorde inte någon erinran motdepartementschefens uttalande. I motion I986/87:Sol51 av tn.fl. (vpk)hemställs att hos regeringen begär förslag till införande av anti-diskrimineringsbestäm-melseri regeringsformen i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3, delvis).Motionärerna hävdar att den lagstiftning som föreslås i propositionen för attskydda homosexuella mot diskriminering är otillräcklig då den endast gäller irelationen mellan enskilda medborgare men inte i relationen mellan medborgareoch det offentliga. I utredningen föreslogs att 2 kap. 15 och 20 §§ RF, somförbjuder SoU 1986/87:31 missgynnande av vissa minoriteter i lagar ochförfattningar, skulle kompletteras med ett förbud att missgynna någon därföratt han med hänsyn till sexuell läggning tillhör en minoritet. I propositionen (s. 32) förordas att reglerna om skydd förvissa minoriteter i regeringsformen inte ändras. Som skäl för sin bedömninganför föredragande statsrådet - här justitieministern - inledningsvis attgrundlagarna anger ramen för det politiska handlandet och att de därför börutmärkas av en viss stabilitet samt inte vara alltför detaljerade. Härav följerenligt statsrådet att grundlagsändringar inte bör genomföras utan mycket starkaskäl och vara påkallade av ett behov av de förändringar som görs. I den nu aktuella frågan är det enligt justitieministernen svårighet att utredningens underlag för förslaget är knapphändigt och attinte heller remissinstanserna har tillfört beslutsunderlaget särskilt mycket idenna del. Enligt statsrådet är det till en början alldeles klart att eneventuell grundlagsändring inte skulle kunna formuleras på det sätt somutredningen föreslagit, nämligen så att all diskriminering i lag eller annanförfattning på grund av att någon med hänsyn till sexuell läggning tillhörminoritet skulle vara otillåten. T. ex. bestämmelserna om sexualbrott innebärju i många avseenden - och måste även i fortsättningen innebära - vad somskulle kunna rubriceras som en diskriminering av vissa mycket speciella typerav sexuell läggning, såsom när det gäller förbudet mot sexuellt umgänge medbarn. Statsrådet anför vidare att även om man skulle begränsa ettgrundlagsförbud till att gälla diskriminering på grund av att någon harhomosexuell läggning uppstår tolkningsproblem. a. kan enligt statsrådetförutses att diskussion skulle uppstå om karaktären av nuvarande familjerättsligalagstiftning, vilken som framgår av propositionens avsnitt 2.3 föreslås förblioförändrad beträffande rätten att ingå äktenskap och att adoptera barn. Ensamlad bedömning gör att justitieministern anser att övervägande skäl talar föratt de angivna bestämmelserna i inte bör ändras. Utskottet delar den i propositionen uttalade uppfattningenatt övervägande skäl talar mot en grundlagsändring. Utskottet vill även peka påatt det i nuvarande bestämmelser anges att myndigheterna i sin verksamhet skallbeakta allas likhet inför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9§ RF) samt att den offentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet (1kap. 2 § RF). Dessa grundläggande stadganden omfattar givetvis ävenhomosexuella. Som utskottet återkommer till i ett senare avsnitt kommer vidaresocialstyrelsen att ges i uppdrag att särskilt följa utvecklingen vad beträffarförekomst av diskriminering av homosexuella. Enligt utskottets mening gernuvarande grundlagsbestämmelser samt det särskilda ansvar för att uppmärksammadiskriminering som kommer att åvila de homosexuella etttillfredsställande skydd mot diskriminering genom lagstiftning eller genommyndighetsutövning. Utskottet avstyrker således motion SolSl (vpk) yrkande 3 imotsvarande del. Bestämmelsernaom hets mot folkgrupp SoU 1986/87:31 En allmän strafflagsbestämmelse om hets mot folkgrupptillkom . Bestämmelsen överfördes sedermera till (BrB). År1971 tillträdde en konvention som antog år 1965om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. I samband därmed gjordesvissa ändringar i bestämmelsen (prop. 1970:87, KU 31,1 LU 41, rskr. 261, KU1971:5, rskr. 10, SFS 1970:224 och 1971:29). Enligt 16 kap. 8 § BrB skall den som offentligen ellereljest i ett uttalande eller annat meddelande som sprids bland allmänhetenhotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner med anspelning på ras, hudfärg, nationalitet eller etniskt ursprungeller trosbekännelse dömas för hets mot folkgrupp. Brottet hets mot folkgruppingår också i tryckfrihetsförordningens (TF) brottskatalog (7 kap. 4 § 8). Sin nuvarande lydelse fick bestämmelserna om hets motfolkgrupp i BrB och TF . I motion Sol 51 av m.fl. (vpk) hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till införande avanti-diskrimineringsbe-stämmelser i lagen om hets mot folkgrupp i enlighet medvad som anförs i motionen (yrkande 3, delvis). Motionärerna understryker att dei propositionen föreslagna lagändringarna inte täcker homosexuella som grupp.Motionärerna ser inga faror för yttrandefriheten vid en komplettering av lagenom hets mot folkgrupp. Det är enligt motionärernas uppfattning fullt möjligtatt ge uttryck för en kritisk hållning till homosexuella och homosexualitet, dåju lagen endast kommer att förbjuda uppenbart och kollektivt nedsättande uttrycksformer. \ motion Sol55 av m. fl. (m) påpekas attavvägningen mellan skydd mot framställning som innefattar hot eller missaktningoch tryckfrihetens krav lett till att anspelning på ras, hudfärg, nationellteller etniskt ursprung eller trosbekännelse i dessa sammanhang kriminaliserats.Det är därför inte uppenbart att homosexuella skall ställas utan skydd.Regeringen bör enligt motionärerna uppmärksamt följa utvecklingen och om detvisar sig motiverat återkomma till med förslag. Detta bör riksdagenge regeringen till känna (yrkande 1). Utredningen föreslog att bestämmelserna om hets motfolkgrupp i och tryckfrihetsförordningen ändras så att anspelningpå sexuell läggning också skall vara straffbar. I propositionen konstateras att för att en skärpning avbestämmelsen om hets mot folkgrupp skall få genomslagskraft även i fråga omtryckta skrifter krävs en ändring av tryckfrihetsförordningen. Som anfördes isamband med frågan om ändring av regeringsformen krävs starka skäl för att göraen grundlagsändring, och den bör vara påkallad av ett påtagligt behov. Dettagäller enligt propositionen i särskilt hög grad när det är fråga om att görainskränkningar i tryckfriheten som har ett mycketstarkt skydd i vårt land. Justitieministern konstaterar att det i lagstiftningsärendetinte finns underlag för någon bedömning av i vad mån kränkningar avhomosexuella förekommer i tryckta skrifter eller eljest i de situationer somomfattas av 16 kap. 8 § BrB. Härtill kommer att det ter sig mycket svårt attöverblicka konsekvenserna av en lagstiftning i enlighet med förslaget. SoU1986/87:31 Sammanfattningsvis anser inte justieministern tillräckliga skälföreligga att föreslå en ändring av bestämmelserna om hets mot folkgrupp. Utskottet konstaterar att också nu aktuellamotionsyrkanden aktualiserar frågan om grundlagsändring. Utredningen somförordade en ändring av tryckfrihetslagstiftningen, har dock, som påpekas ipropositionen, inte lämnat underlag för en bedömning av i vad mån kränkningarav homosexuella förekommer i tryckta skrifter. Inte heller i nu aktuellamotioner hävdas att sådana kränkningar förekommer. Utskottet ställer sig motbakgrund härav tveksamt till om det finns egentligt behov av en regeländring.En lagstiftning i enlighet med förslaget i utredningen har vidaresvåröverskådliga konsekvenser, t. ex. genom att vissa framställningar medreligiös bakgrund skulle kunna drabbas av inskränkningar med hänvisning tilltryckfrihetsförordningen. Detta kan, som också framhålls i propositionen,snarare bidra till en konflikt mellan de homosexuella och samhället i övrigt ängöra någon verklig nytta. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Sol51 (vpk) yrkande 3 delvis. Beträffande yrkandet i motion Sol55 (m) vill utskotteterinra om att uppdraget till innebär att styrelsen i samråd medbl. a. de homosexuellas egna organisationer särskilt skall följa utvecklingenvad beträffar förekomsten av diskriminering av homosexuella. Styrelsen avsesåterkommande lämna regeringen rapporter över bl. a. denna verksamhet. Utskottetanser det självklart att regeringen skyndsamt vidtar åtgärder och iförekommande fall återkommer till med lagförslag om regeringen skullefå information om att yttranden som kan liknas vid hets mot folkgrupp sprids omhomosexuella. Motion Sol55 (m) yrkande 1 är därmed enligt utskottets meningtillgodosedd. Motionen avstyrks därför.