bet · GA01SfU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet konstaterar attäven innevarande år föreslår regeringen extra medel inte bara underförevarande anslag D 2 utan även under anslagen A 2 och D 6 för 1* I9SÖ/S7. opinionsbildningoch samverkan i flyktingfrågoi". Utskottet finner inte SfU1986/87:15 anledning att bifalla förslaget i motion Sf514 om ytterligare medelför nämnda ändamål, och utskottet tillstyrker propositionen i nu behandlad del. Från anslaget utgår bidrag till den centrala verksamhetenvid de riksorganisationer för invandrare som är berättigade ttll statsbidrag.Vidare utgär bidrag till avgränsade projekt och till visspublikationsverksamhet som sker inom sammanslutningar bland invandrare. Grunderna för organisationsstödet och för bidrag tillavgränsade projekt lades fast vid föregående (prop. 1985/86:98, SfU20, rskr, 301). Stödet till organisationerna har utformats på samma sätt som stödettill folkrörelserna, och organisationerna kan själva välja sinverksamhetsinriktning. Stödet bygger på en indelning i stödklasser efterorganisationernas medlemsantal och utgår ttll riksorganisationer som har minst1 000 medlemmar som själva individuellt har visat att de vill ttllhöraorganisationen. I propositionen räknar föredraganden med att ytterligarenågon mer organisation kan visa sig vara bidragsberättigad under nästabudgetår, vilket föranleder ett ökat anslag. I övrigt är anslagsposterna uppräknademed hänsyn till kostnadsökningen. Till bidrag till den centrala verksamhetenvid invandrarnas riksorganisationer föreslås , till bidrag tillavgränsade projekt , och till viss publikationsverksamhet 145 000kr. Sammanlagt föreslås till anslaget D 2 anvisat ett reservationsanslag av , m, fl, återkommeri motion Sf519 yrkandena 1och 2 till ett vid fjolårets behandling av proposition 1985/86:98 framställtyrkande om att stödet till invandrarorganisationerna skall utformas såsom ettgrundstöd kombinerat med en rörlig del som bygger på antalet medlemmar.Härigenom skulle man undvika tröskeleffekter vid variationer i medlemsantal.Till följd av den föreslagna ändrade bidragskonstruktionen begär motionärernaockså att anslaget skall höjas ttll . Utskottet framhöll föregående år att den av regeringenförslagna bidragskonstruktionen skulle bli lätt att administrera ochöverblicka för såväl invandrarverket som för organisationerna. Däremot hade detgjorts gällande under remissbehandlingen av invandrarpolitiska kommitténsförslag till bidragskonstruktion - vilken var densamma som förordas avmotionärerna -att detta förslag inte medförde någon förenkling. Utskottet anseratt det nu är för tidigt att uttala sig om effekterna av det nyabidragssystemet och att bör avslå motion Sf519 yrkandena 1 och 2, Även när det gäller anslaget D 3 anser m, fl,i motion Sf514 yrkandena 2-4 att regeringens förslag till medelsanvisning ärotillräckligt. Motionärerna begär att ytterligare 7 milj, kr, skall anvisas,varav 3 milj, kr. till bidrag till invandrarorganisationerna, 2 milj. kr. tillbidrag till vissa avgränsade projekt och 2 milj. kr. till stöd till verksamhetbland invandrarkvinnor inom invandrarorganisationerna. Vidare begärmotionärerna i yrkande 6 ett tillkännagivande om att fortsatt ekonomiskt stödskall utgå till invandrarorganisationernassamarbetsorgan, SIO, för att garantera dess 10 Likartade yrkanden avslogs vid fjolårets (se SfU1985/86:20) med sfU 1986/87:15 hänvisning till de förbättringar som det nyaorganisationsstödet innebar för de organisationer som då erhöllverksamhetsbidrag och med hänsyn till angelägenheten av återhållsamhet medstatens utgifter. Beträffande bidrag till invandrarorganisationernassamarbetsorgan anslöt sig utskottet till proposittonens förslag att, med hänsyntill de uppräkningar av stöden till riksorganisattonerna som det nya bidragssystemetmedförde, organisationerna i fortsättningen själva borde finansiera en sådansamverkan. Utskottet kan inte heller nu förorda någon ökad medelstilldelningutöver regeringens förslag och avstyrker bifall till motion Sf514 yrkandena 2-4och 6, I mofion Sf516 yrkande 12 av m,fl, begärsatt under anslaget skall anvisas ytteriigare 1,1 milj, kr. Härigenom skulle mankunna pröva en modell som utarbetats av med barnexpertisinkopplad redan från första början av asylutredningen. Detta skulle kunna skegenom att ett specialteam inom PBU förlades till en utredningsförläggning- Enligt vad utskottet erfarit har landstinggjort en framställning om medel för ifrågavarande ändamål och framställningenbereds inom . Utskottet som finner att ändamålet lika välskulle kunna tillgodoses genom medel från anslagen D 5 eller D 6 anser att denföreliggande ansökan får prövas i vederbörlig ordning inom ramen för anslagnamedel, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf516 i nu behandlad del. Från detta anslag bestrids sådana kostnader för verksamhet som inte täcks av intäkter. För /87föreslås i propositionen ett oförändrat förslagsanslag av . Utskottet har ingen erinran mot medelsanvisningen tillanslaget D 4, Översättningsservice, D 5, Överföring och mottagning av flyktingar Från anslaget finansieras organiserad överföring tillSverige av flyktingar och mottagnings- och utredningsförläggningar förflyktingar och asylsökande. Från anslaget bekostas vidare bidrag enligtförordningen (1984:890) om bidrag till flyktingars resa från förbosättning i annat land samt bidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag tillflyktingar för anhörigas resor till , Från anslaget kan också vid behov betalas kostnader förextraordinära statliga insatser vid en onormalt stor flyktinginvandring, I propositionen föreslår föredraganden att insatserna vadgäller den organiserade överföringen av flyktingar fill bör vara av samma omfattning som tidigare, ca 1 250 personer. Han förutsätter att regeringen liksom tidigare därutöver kan besluta om överföring och övriga åtgärder som bedöms nödvändiga under budgetåret. Kostnaderna beräknas till 6,3 milj, kr, 11 Till följd av det krafttgt ökade antalet asylsökande underhösten 1986 har SfU 1986/87:15 förläggningskapaciteten fått utökas väsentligtoch fanns 16 tillfälliga utredningsförläggningar ochttllfälliga s, k. slussförläggningar. Med hänsyn till erfarenheterna från desenaste åren och en bedömning av antalet asylsökande under de närmaste årenbedömer föredraganden att en viss ökning av den fasta förläggningskapacitetenkan komma att behövas. bedöms behovet av permanenta platser tillhögst 1 200, Han är inte nu beredd att utan ytteriigare redovisning taställning till ett förslag från invandrarverket till ny basorganisation, varesig vad gäller antal förläggningar, dimensionering eller lokalisering.Ställningstagandet till hur mottagnings-och utredningsverksamheten i anslutningtill Arianda flygplats skall organiseras bör ocksä anstå för en samladbedömning efter ytterligare utredning, I propositionen beräknas kostnaderna förverksamheten vid mottagnings- och utredningsförläggningar till 400 milj, kr,för nästa budgetär, I propositionen begärs också ett bemyndigande förregeringen att besluta om att inrätta ytterligare permanenta utredningsförläggningarför asylsökande enligt i propositionen angivna riktlinjer. Bidraget tillkostnader för flyktingars resor från för bosättning i annat landberäknas till 2,6 milj, kr, och bidraget till flyktingar för kostnader föranhörigas resor till beräknas till 2,1 milj, kr. Tillhopa föreslås tillanslaget D 5 anvisat ett förslagsanslag av . Flera motionärer anser att den organiserade överföringenav fiykfingar, den s, k, flyktingkvoten, bör öka, m, fl, anseri mofion Sf516 yrkande 6 mot bakgrunden av det jämförelsevis låga flyktingtrycksom har, vår höga levnadsstandard och våra stora utrymmen attflyktingkvoten måste öka. Motionärerna föreslår som ett första steg attflykttngkvoten ökas med 250 personer till 1 500 och att anslaget tillföljd härav skall bestämmas till 413 milj, kr, m,fl, begär i motionSf505 att regeringen skall höja flyktingkvoten till 3 000 personer . ÄvenHans Göran m, fl, anser i motion Sf509 att det med hänsyn till defaktiska behoven ute i världen behövs en utökning av den svenskaflyktingkvoten. Motionärerna påpekar också vikten av att den beslutadeflyktingkvoten verkligen utnyttjas och om så inte sker, att ett överskott påden beslutade kvoten kan utnyttjas under ett kommande år, I motionSf525 av yrkande 1 begärs förslag från regeringen om hur ett ökatantal flyktingar kunde tas emot. Vid behandlingen av motioner om ökad flyktingkvot vidfjolårets erinrade utskottet om att flyktingkvoten fastställdes varjeår i samråd med FN:s flyktingkommissarie () och att regeringen har enberedskap att överföra flyktingar utöver den fastställda kvoten när situationenkräver det. Utskottet erinrade också om att inlett samtal med UNHCR omförstärkt samarbete när det gäller överföring av flyktingar från hårt belastadeförsta asylländer. Sådana samtal pågår alltjämt och beroende på resultatethärav kan frågan om en höjning av kvoten komma att aktualiseras. Såvitt gäller frågan om den del av kvoten som inteutnyttjas kan utnyttjas senare vill utskottet erinra om att så redan sker, bl, a, pågrund av den tid som åtgår både för att ta ut kvotflyktingar och för att överföra dem ttll , 12 Medhänvisning fill det anförda anser utskottet ätt rnotion Sf516 yrkandena gfy1986/87:15 16 och 17, Sf505 yrkande 3, Sf509 yrkande 1 och Sf525 yrkande 1 intebehöver föranleda någon åtgärd. Tvåmotioner berör invandrarverkets kapacitet att ta emot flyktingar vidförläggningar. Enligt mofion Sf516 yrkande 15 av m, fl, harett motiv för en restriktiv flyktingpolittk varit att flykttngmottagningarnainte klarar av en större belastning. Detta problem går, anför motionärerna, attlösa genom att temporära flyktingmottagningar inrättas vid behov och regeringenbör få i uppdrag att utarbeta en plan för ttllfälliga lösningar vid ttdpunkterdå flyktingmottagningarna får för stor belastning. Utskottet,som inte känner till vilket belägg mottonärerna har för sitt påstående attförläggningskapaciteten skulle styra mottagandet av asylsökande, vill erinraom att invandrarverket gjort stora ansträngningar för att finna tillfälligalösningar vid fidpunkter då antalet asylsökande kraftigt överstigit detberäknade. Verket kommer också att rapportera ett uppdrag attutreda beredskapen för mottagande och omhändertagande av flyktingar underkriser och krig, I det sammanhanget uppmärksammas också hur mycket storaflyktingströmmar skall kunna tas emot på kort fid i normal fredstid. Vidare börsom nämnts enligt direkfiven för den förutnämnda översynen av organisafion ochrutiner för handläggning av utlänningsärenden utredaren även överväga vilkenberedskap som krävs för att möta kraftiga variattoner i antalet asylsökande.Någon åtgärd med anledning av motion Sf516 yrkande 15 är med hänsyn till detanförda inte påkallad, GörelBohlin begär i motion Sf515 ett tillkännagivande om att en flyktingsluss förasylsökande som anländer till via skall hgga iSigtuna, Motionären vänder sig mot planerna på att flytta den nuvarandeflyktingslussen i kommun till , vilket enligt hennebl, a innebär att man skingrar ett utomordentligt väl intrimmat personalteamsom nu arbetar i kommuns tjänst med flyktingmottagning. Detbemyndigande att vid behov besluta om att inrätta ytteriigare permanentautredningsförläggningar för asylsökande som regeringen begärt att få skallenligt vad som framhållits i proposittonen även innefatta att besluta omresurser för inkvartering och asylutredningar i anslutning till Arlandaflygplats. och har haft i uppdrag att lämnaförslag i frågan och föreslagit att vårdhem som ligger iUpplands-Väsby kommun och på ett avstånd av från flygplatsskall bli en permanent utredningssluss. Utskottetanser att det bör ankomma på regeringen att ta ställning till var en permanentutredningsförläggning i anslutning ttll Arianda flygplats lämpligen börlokaliseras och tillstyrker att regeringen får det nämnda bemyndigandet. MottonSf515 får härmed anses besvarad. Flyktingbarnenssituation under vistelsen på förläggningar tas upp i tre motioner, m, fl, anser i motion Sf512 yrkande 2 att det är angeläget att flyktingar med barn så långt möjligt får plats direkt på en förläggning där de kan få stanna tills de får komma till en kommun. På en sådan förläggning skulle det bli möjligt att samla och utveckla de resurser 13 som behövsför att hjälpa barnen och deras föräldrar. En social/medicinsk/ SfU'1986/87:15 psykologiskbedömning redan i inledningsskedet skulle enligt motionärerna kuhna gevägledning för hur barnens och de vuxnas behov av hjälp skall m.fl. anför i motion Sf513 yrkande 3att den i propositionen aviserade översynen av reglerna om när ett barn fårtas i förvar ocksä bör innefatta en översyn av vilka åtgärder som behövs föratt bättre tillgodose flyktingbarnens behov i samband med asylansökanoch övrig flyktingmottagning. motionSf516 yrkande 11 att barn kan ha väl så starka skäl att söka politisk asyl somföräldrarna, men att de ytterst sällan fär egna utredningar och att handläggarenvid flyktingutredningen inte alltid begär in uppgifter om dem. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att bättre utredningar av barnenssituation måste göras i asylärenden. Inom pågår en utredning omflyktingbar-nens.situation. I uppdraget ingär bl. a. att utreda den sociala ochpsykologiska situationen för barnen, och hälso- och sjukvårdenseventuella skyldighet att bistå utlänningsmyndigheten med utredningar ochutlåtanden i fråga om uppehållstillstånd samt invandrarverkets resp. kommunernasoch landstingens ansvar för att asylsökandes och flyktingars sociala ochmedicinska behov ttllgodoses under vistelsen på förläggningar drivna avinvandrarverket. Utredningen beräknas bli avslutad under innevarande år. Utskottet, som vill understryka angelägenheten av attbarnens situation noga uppmärksammas såväl vid tillståndsprövningen som underförläggningsvistelsen, anser med hänsyn till det pågående utredningsarbetetatt motionerna inte påkallar någon åtgärd. m. fl. tari motion Sf509 yrkande 2 uppproblem som möter flyktingar som önskar återvända till hemlandet. Den'tidigaremöjligheten för personer som fått svenskt medborgarskap att få ersättning förflygresan bör enligt motionärerna återinföras. Vidare bör flexiblareformer för stöd, inte enbart riktade till återvändande utan också till andrarepressionsoffer, arbetas fram och stöd till initiativ i form av jordbrukskooperativ,små industrier, handel, service, privata skolor, daghem, hälso-center m.m. kandå rymmas inom det humanitära biståndet. Flyktingar i ' bör ocksåenligt motionärerna få bättre möjligheter bl, a, genom utbildningsbidrag attaktivt planera för sitt återvändande och organisationer som stödjeråtervändande flyktingar behöver få större resurser för att kunna stödja olikaprojektförslag. Slutligen mäste pågående arbete för att förbättra de frivilligamöjligheterna att återvända påskyndas och intensifieras. Enligt vad utskottet erfarit har flerainvandrarorganisafioner påtalat behovet av åtgärder som underiättar förflyktingar att återvända till hemlandet när förhållandena där medger det. Enarbetsgrupp inom har fått i uppgift att under detförsta utreda och överväga frågorna i nära samarbete medinvandrarorganisatto-nerna. Utskottet förutsätter att de speciella frågor ochproblem som berörts i motionen kommer att behandlas av arbetsgruppen och någonåtgärd med anledning av motion Sf509 yrkande 2 anser utskottet inte påkallad. D6.Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar SfU 1986/87:15 Från anslaget finansieras ersättning enligt förordningen(1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar och vissa andrautlänningar. Ersättning kan enligt 59 §§ nämnda förordning lämnas förekonomiskt bistånd som kommunen utgivit till den som väntar på beslut i frågaom uppehållstillstånd och för ekonomiskt bistånd till flyktingar under det årde beviljats uppehållstillstånd samt . För ekonomiskt biståndtill sjuka Och handikappade flyktingar och flyktingar som är över 60 är då dekommer till kan ersättning lämnas under längre tid än tre år.Ersättningen utbetalas av kalenderårsvis i efterskott. Vidare kan enligt 1012 §§ nämnda förordningschablonersättningar utgå till kommuner som har träffat överenskommelse med SIVom mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Ersättningarna lämnasav , som enligt 13 § utöver schablonersättningarna också har möjlighet attlämna särskilda bidrag för vissa kostnader. Vidare lämnas enligt 14-17 §§ersättning till sjukvårdshuvudmännen för sjukvårdskostnader och kostnader förhälsoundersökningar. kan slutligen enligt 24 § samma förordning i särskildordning utge ersättning till kommunerna för bl. a. kostnader för kollektivagenomgångsbostäder för asylsökande. Ersättning till kommunerna under /87 förekonomiskt bistånd beräknas i propositionen till 460 milj. kr.,schablonersättningar till kommuner som träffat överenskommelse med ommottagande av flyktingar och asylsökande fill 240 milj. kr. och särskildabidrag till kommuner till 13 milj. kr. Ersättning till landstingskommuner försjukvård m, m, beräknas till 37,1 milj, kr,, varav 2,1 milj, kr, avsersärskilda bidrag för speciella värdinsatser för handikappade flyktingar ochandra flyktingar med särskilda behov. Slutligen beräknas ersättningar försärskilda genomgångsbostäder till 35 milj, kr. Sammanlagt föreslås anvisat ettförslagsanslag av 785,1 milj, kr, I mofion Sf516 av m, fl, yrkande 18begärs att under anslaget skall anvisas . Den föreslagna ökningenär en konsekvens av förslaget i samma motion om att flyktingkvoten skall ökasmed 250 personer. I den mån en överföring kommer till ständ under nästabudgetår av ett större antal flykttngar än som beräknas i propositionen harregeringen möjlighet att återkomma till i frågan: Utskottet ser nuingen anledning frångå propositionens förslag till medelsanvisning under förevarandeanslag och avstyrker bifall till motion Sf516 yrkande 18. Ett flertal motionsyrkanden berör konstruktionen av deolika ersättningar som kan utgå till kommunerna, m,fl, anser i mofion Sf521 yrkandena 4 och5 att den nuvarande konstruktionen med ersättning för flyktingmottagning och för kontant socialbidrag innebär en risk för att flyktingars inträde på arbetsmark naden försenas. En sammanslagning av de olika bidragsformerna, inkl, sfi-medlen, skulle enligt motionärerna innebära förenklingar för de stafliga och kommunala myndigheterna och skapa förutsättningar för "program" ,r sominnebär en kombination av svenskundervisning, praktik- eller bered- SfU1986/87:15 skapsarbete och/eller arbetsmarknadsutbildning, alltefterindividuella behov. Motionärerna anser också att bidraget till bosättning böromvandlas till ett lån. Liknande tankegångar framförs i motion Sf513 av RuneBacklund m, fl,, yrkande 2, Motionärerna anför att den gällande ordningen, sominnebär att ekonomiskt bistånd till flyktingar som tas om hand av en kommunutgår enligt socialtjänstlagen, inte är bra. Den förhållandevis långa tid somman nu får ekonomiskt bistånd utan motprestation verkar hämmande på flyktingarsanpassning till ett normalt liv. Motionärerna anser att en översyn av nugällande regler bör göras skyndsamt i syfte att frikoppla biståndet tillflyktingar frän socialtjänstlagens bestämmelser och i stället koppla det tillnågon form av motprestatton, t, ex. deltagande i sfi-undervisning, arbetslivspraktikeller annan verksamhet som ingår i det kommunala flyktingmottagandet.Möjligheten att inrätta särskilda bosättningslån för flyktingar bör ocksåenligt motionärerna övervägas. Även m, fl, begär i motion Sf524 att en översynskall göras av reglerna för ersättningar till kommunerna. Motionärerna vändersig emot att ersättning för ekonomiskt bistånd endast utgår enflykting väntar på uppehållstillstånd och efter det tillståndgetts. Reglerna medför att kommUner som har många flyktingar som efter dennatid inte lyckats erhålla arbete, har fått ökade kostnader för socialhjälp. Ävenom hänsyn kan tas till kommunernas kostnader för socialbidrag inomskatteutjämningssystemet, borde enligt motionärerna en jämnare fördelning avkostnaderna för flykttngar åstadkommas mellan kommunerna, m, fl, anser i motion Sf505, yrkande 1 imotsvarande del, att det kommunala omhändertagandet av flyktingar bör genomgåen grundlig utvärdering. Motionärerna vänder sig mot att socialtjänstlagentillämpas så att flyktingar kan mista sin rätt till bistånd om de underväntetiden bosätter sig i annan kommun än den anvisade mottagningskommunen. Inom bedrivs ettprojektarbete avseende den kommunala flyktingmottagningen och de statligabidragen till denna. Avsikten är att en rapport i frågan skall föreligga iseptember 1987 och rapporten skall ligga till grund för en bedömning av omnuvarande statliga bidrag behöver ändras. pågår inomregeringskansliet en översyn av de materiella reglerna för ekonomiskt biståndtill flyktingar och asylsökande, I detta sammanhang kommer frågan om biståndetsanknytning till socialtjänstlagen att tas upp och även frågan om bidrag ellerlån skall utgå för bosättning. Såsom framhållits i propositionen skall ocksåutbetalningarna av det ekonomiska biståndet utredas i syfte att få ttll stånden förenklad administration. Mot bakgrund härav anser utskottet att resultatet av detovannämnda översyns- och utredningsarbetet bör avvaktas och att motionernaSf521 yrkandena4 och 5, Sf513 yrkande 2, Sf524 och Sf505 yrkande 1 imotsvarande del inte bör föranleda någon åtgärd, begär i motion Sf525 yrkande 9 ett förslag omatt kommuner na skall få större möjlighet att i samverkan disponera statsbidrag för flyktinginsatser över kommungränserna, 16 kan finna utgör de olika bestämmelserna om statsbidragen SfU1986/87:15 inget hinder för en samverkan mellan kommunerna, och kommunerna kansjälva besluta om hur man vill använda schablonbidragen. kanockså ge särskilda bidrag till samarbetsprojekt mellan olika kommuner. Ävenbidragen till genomgångsbostäder bör kunna utnyttjas för objekt som ärgemensamma för flera kommuner. Utskottet anser att de nämnda möjligheternatillgodoser syftet med motion Sf525 yrkande 9, Imotion Sf505 yrkande 5 av m, fl, begärs ett tillkännagivande fillregeringen om att asylsökande skall ha rätt till allmän sjukvård. Undervistelsetiden på förläggning görs en hälsoundersökning med intervju ochprovtagning för att bedöma smittrisk och behov av akutsjukvård för asylsökande.Under denna tid och under kommunvistelsen fram till dess uppehållstillstånd geshar den asylsökande rätt endast fill akutsjukvård, akut tandvård,förlossningsvård och vård vid abort. Utskottet anser att denna vård i principbör vara tillräcklig så länge det inte står klart att den asylsökande fårstanna i landet. Utskottet är dock medvetet om att begränsningen i rätten tillsjukvård kan medföra vissa problem när handläggningstiderna i asylärenden är sålånga som och detta har också uppmärksammats av invandrarverketoch sjukvårdshuvudmännen. Med hänsyn härfill och fill de åtgärder som vidtasför att bringa ned handläggningstiderna till en normal nivå avstyrker utskottetbifall till motion Sf505 yrkande 5, Isåväl mofion SfSll av och som motion Sf522av och framhålls folkrörelsernas storabetydelse för att skapa bättre relattoner mellan landets majoritetsbefolkningoch invandrare/flyktingar och för att ge trygghet och stimulans ät flykttngar.I motion Sf511 erinras om att de särskilda bidragen till kommunerna för stödtill folkrörelser som bedriver lokalt opinionsarbete beviljas kommunerna och ivissa fall länsavdelningar. Däremot kan en organisation somvill bedriva opinionsverksamhet inte direkt ansöka hos invandrarverket ombidraget. Motionärerna begär en ändring i detta hänseende, I motion Sf522begärs ett tillkännagivande om vikten av att de svenska folkrörelsernaengageras och får stöd och möjligheter att bedriva opinionsverksamhet. Vidareförordar motionärerna att kontakter mellan landets befolkning och flykttngarbör förbättras med ett faddersystem. Utskottethar ovan under anslaget D 2 redogjort för vilka medel som under olika anslagfinns tillgängliga för opinionsbildande verksamhet i flyktingfrågor.