bet · GA01NU9 · 1986-12-31 00:00:00 — I motionenhänvisas till att möjligheter till viss inhemsk produktion av livsmedel ochkläder m. m. måste finnas av beredskapsskäl och att restriktionernabeträffande importen på jordbruks- och tekoområdena har betydelse för densociala och regionala balansen i landet. En översyn av de olika begränsningar ifrihandeln som tillämpas måste därför göras allsidigt och med hänsyn tillsakkunskapen hos olika lokala och regionala intressenter, menar motionärerna. En starkt kritisk inställning till det internationellafrihandelssystemet ligger till grund för kommunisternaspartimotion 1985/ 86:N327. Vår tids frihandelssystem, anförs det, harutvecklats till en form för ekonomisk maktutövning, som gynnar de redan starkaoch rika. Protektionism, syftande till att skyddasvaga och beroende länders självständiga utveckling, är därför inte negativ.Frihandeln som ekonomisk doktrin är relevant bara så länge den verklighet i vilkenden tillämpas präglas av någorlunda jämlikhet mellan nationer och parter,anförs det. Sedan de här refererade motionerna avgavs i början av år1986 har regeringens linje i olika handelspolitiska frågor redovisats förriksdagen i ett anförande av utrikeshandelsministern vid den handelspolitiskadebatten . Av inledningen till anförandet - som har återgetts i detföregående (s. 4) - framgår att regeringen ger ett starkt stöd åt strävandenaefter en fortsatt liberalisering av det internationella handelssystemet. Ettfritt varuutbyte över gränserna ses som en viktig förutsättning för en positivutveckling av den svenska ekonomin. Utskottet har också (s. 6) redogjort för deriktlinjer för en ny som under aktiv medverkan från svensk sida -fastställdes vid ministermötet i del . Enligt dessariktlinjer skall den nya rundan omfatta även handeln med tjänster. 1sammanhanget kan noteras att regeringen har inrättat en särskilddelegation för tjänstehandel (s. 7). Utskottet finner det glädjande att en långtgåendeinternationell enighet nu har kunnat nås om att protektionismen bör motarbetasoch att en liberalisering av världshandeln bör drivas vidare. Av stort värde ärockså att de förestående GATT-förhandlingarna kommer att få en bredare uppläggningän under tidigare rundor. Detta står i god överensstämmelse med svenskaintressen. Enligt utskottets uppfattning är de önskemål om Sverigeshandelspolitiska agerande som framförs i motionerna 1985/86:N216 (m) och 1985/86:N302 (fp) nu i allt väsentligt tillgodosedda. I sak synes en nära överensstämmelseråda mellan den syn på handelspolitiken som kommer till uttryck i motionernaoch i uttalanden frän regeringens sida, såsom i utrikeshandelsministerns nyssnämndaanförande. Utskottet anser följaktligen inte att de två motionernager anledning till något särskilt uttalande av till regeringen om handelspolitiken. Motionerna avstyrks därför, liksom motion 1985/86:405 (fp), alla i berörda delar. Innebörden av motion 1985/86:U530 (c) är något oklar. Ävenom motio- NU 1986/87:9 närerna säger sig vara medvetna om att ett land medSveriges förutsättningar är starkt beroende av ett fritt handelsutbyte synes dei första hand syfta till begränsningar i frihandeln, bl. a. på jordbruks- ochtekoomrädena, som går längre än vad som är motiverat med hänsyn till densvenska försörjningsberedskapen. Något uttalande av om att den svenskahandelspolitiken bör ges en sådan inriktning bör inte komma i fråga. Motionenavstyrks i berörd del. Utskottet återkommer till olika konkreta yrkanden isamma motion vilka bygger pä den angivna grundsynen. Utskottet tar avstånd från de resonemang som ligger tillgrund för yrkandet i motion 1985/86: N327 (vpk) om frihandelssystemetsverkningar. Ett liknande yrkande avslogs av är 1984 pä hemställan avutskottet (NU 1984/85:33), varvid kommunisternas företrädarereserverade sig. Utskottet anförde då bl. a. att ser frihandelssystemetsom positivt för den ekonomiska utvecklingen och verkar aktivt för att systemetskall fungera. Detta gäller alltjämt. Enligt utskottets mening är också andraGATT-anslutna länder - bland vilka ingår såväl de viktigaste somflera statshandelsländer - intresserade av ett fungerande regelsystem för deninternationella handeln. Uppslutningen kring principer har, somframgått, kommit till uttryck i den enhälliga ministerdeklarationen omUruguayrundan. Med hänsyn till vad som anförts anser inte utskottet att denaktuella motionen bör föranleda något uttalande av . Motionen avstyrksi berörd del. Frågor om handeln med berörs i några av deaktuella motionerna. Främst gäller detta motion 1985/86: U530 (c), i vilkensägs att frihandelssystemet kan leda till negativa effekter beträffandefördelning av ekonomiska resurser. Det påpekas att genom sinsårbarhet och sämre konkurrensförmåga har en utsatt ställning i världshandeln.Motionärerna anser att frågan om konsekvenserna av en öppen fri handel förrelationerna mellan industri- och utvecklingsländer bör aktualiseras, främst iinternationella organ. ansvar härför betonas. Den principiella kritik av frihandelssystemet som försfram i motion 1985/86: N327 (vpk) grundas, som framgått, delvis pämotionärernas uppfattning att systemet har negativa konsekvenser föru-länderna. Frihandeln sägs leda till ökade ekonomiska klyftor och konstantsvält och underutveckling inom stora delar av världen. I motion 1985/86: N302 ges däremot en merapositiv värdering av frihandeln från u-landssynpunkt. Motionärerna anser attSverige inte genom protektionistiska åtgärder bör söka hindra import fränländer för vilka den lägre lönenivån är ett viktigt konkurrensmedel. Med anledning av motionerna erinrar utskottet om att det iden gemen samma ministerdeklarationen från i Punta del anges som ett huvudmål för förhandlingarna att tillträde till industri ländernas marknader skall förbättras. I enlighet därmed skall förhandling arna omfatta en liberalisering av handeln på vissa områden av särskild 19 betydelseför export, såsom tropiska produkter, naturresurs- NU 1986/87:9 baseradeprodukter och tekoprodukter. Det sägs också i deklarationen att u-ländernainte skall behöva göra åtaganden som står i strid mot deras kommande förhandlingarna inom ramen för bör alltså, liksomhittills, särskild hänsyn kunna tas till behovet av skydd för viss produktioni olika , beroende bl.a. på vilket utvecklingsstadium varje landbefinner sig i. Andra frågor om relationer mellan industriländer ochu-länder behandlas inom ramen för FN:s handels- och utvecklingskonferens(), som är ett permanent organ under . , , ijuli 1987 kommer att ägnas ät bl. a. frågor omfinansiella och andra resurser för utveckling, om världshandeln och om råvaror. Som framgått kommer alltså olika aspekter av förhållandetmellan industri- och utvecklingsländer att behandlas inom såväl somUNCTAD . a. torde frågan om frihandelssystemets verkningardärvid komma att belysas. Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att, såsom föreslås i motion 1985/86: U530 (c), göra något särskiltuttalande till regeringen i frågan. Motionen avstyrks i berörd del. Utskottet kan inte ansluta sig till de tankar om frihandelssystemetsensidigt negativa verkningar för som ligger till grund för motion1985/86:N327 (vpk). Tvärtom anser utskottet att det inte minst för dessa länderär viktigt att respekten för frihandelns principer och för regelsystemupprätthålls. En allmän återgång till protektionism skulle knappast komma attgynna . Motionen avstyrks i denna del. Inte heller kan utskottet biträda vad som - från motsattautgångspunkter sägs om u-landshandel i motion 1985/86: N302 (fp). Sverigesåterstående hinder mot import från är förhållandevis begränsade.Genom deltagandet i den förestående GATT-rundan har åtagit sig attverka för en fortsatt avveckling av dessa hinder. Något uttalande av riksdageni frågan behövs inte. Motionen avstyrks i aktuell del. Frågan om möjligheterna att begränsa import av produktersom framställs under socialt eller miljömässigt oacceptabla förhållanden tasupp i två motioner. I motion 1985/86: U530 (c) hänvisas till att olikainternationella avtal som har undertecknat innehållerundantagsklausuler som medger skyddsåtgärder i vissa situationer, t.ex.betalningsbalanskriser. Undantag frän ingångna förpliktelser tillåts också föratt skydda nationella säkerhetsintressen, människors liv och hälsa m.m. Däremotsaknas möjligheter till åtgärder mot import av produkter som har framställts idålig miljö eller genom utnyttjande av barnarbetare eller underbetald arbetskraft.Sädana produkter, anförs det i motionen, kan komma att konkurrera med en svenskproduktion, på vilken det ställs välmotiverade krav av hälso- ochmiljökaraktär. Detta resonemang leder fram till yrkanden på dels enkartläggning av importen av varor producerade under oacceptabla förhållandenfrån hälso- och miljösynpunkt, dels en omförhandling av i syfte att deavtalsslutande parterna skall kunna förhindra import av varor som harframställts under sådana förhållanden. I kommunisternas motion 1985/86: N303 omtekoindu- NU 1986/87:9 strins framtid förs ett liknande resonemang.Motionärerna föreslär att importen av tekoprodukter från länder "där detmultinationella kapitajet utnyttjar självständiga nationers och folks politiskaläge och svaghet för att bereda sig extra fördelar" skall begränsas pägrundval av en s.k. socialklausul. I det föregående (s. 12) har redogjorts för en utredningom socialklausul i internationella avtal som genomfördes inomutrikesdepartementets handelsavdelning. Utredningen ledde till slutsatsen attdet saknas förutsättningar för att aktualiserasocialklausulsfrägan i . Huvudskälet är det starka motståndet fränu-ländernas sida mot införande av undantagsregler vilka uppfattas somprotektionistiska till sitt egentliga syfte. Socialklausulsfrägan ingår intebland de frågor som enligt överenskommelsen i Punta del skall tas uppunder den förestående GATT-rundan. Enligt vad utskottet har erfarit kan dockfrågan komma att aktualiseras under förhandlingarnas gång. Utskottet finner det uppenbart att socialklausulsfräganinrymmer stora svårigheter, inte minst när det gäller att definiera deproduktionsförhållanden som skall anses motivera skyddsåtgärder fränimportländernas sida. En sådan definition torde förutsätta att enighet näskring vissa internationella minimikrav rörande såväl arbetsvillkor som yttremiljö, något som har visat sig möjligt endast på enstakaspecialområden. Därtill kommer svårigheterna att i det enskilda falletfastställa huruvida rådande förhållanden uppfyller kraven eller inte. Trots dessa svårigheter anser utskottet att frågan omsocialklausul bör bearbetas vidare. Utskottet räknar med att regeringenfortsätter att bevaka möjligheterna att i lämpliga internationella sammanhangfå till stånd en diskussion om normer för produktionsförhållanden m. m. Därvidbör utgångspunkten vara att en eventuell socialklausul inte skall utformas såatt den kan utnyttjas för protektionistiska åtgärder mot olika . Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte att detfinns anledning för att ta något initiativ i socialklausulsfräganenligt vad som begärs i motion 1985/86:U530 (c). Motionen avstyrks därför idessa delar. Yrkandet i motion 1985/86: N303 (vpk) framstår som än merproblematiskt, eftersom motionärerna synes avse att skyddsåtgärder skall kunnatillgripas också på politiska grunder. Utskottet avstyrker även detta yrkande. I motion 1985/86: N326 (c) begärs utredning och förslag ommyndigheter nas åligganden och befogenheter i det nordiska samarbetet. Motionärerna hänvisar till att i olika sammanhang har framhållit vikten av att det nordiska samarbetet stärks. Tanken bakom det nu aktuella yrkandet är att det kan finnas hinder för ett närmare samarbete till följd avskiljaktigt uppträdande frän myndigheternas sida i de olika länderna. Ett motsvaran de yrkande avslogs av pä förslag av utrikesutskottet (UU 1984/85:19), varvid företrädare i utskottet reserverade sig. har i det föregående (s. 10) redovisat det arbete som 21 pågår medundanröjande av handelshinder i . Som framgått bedrivs NU 1986/87:9 dettaarbete på såväl nordisk som nationell nivå. I har en särskild utredare,generaldirektör , haft genomgångar med berördaföreskrivande myndigheter av möjligheterna att undanröja eller minska olika tekniskahandelshinder inom . Därvid har framkommit att det pä vissa områden tordevara möjligt att pä relativt kort sikt uppnå s.k. fri cirkulation inom helaNorden av en vara som har godkänts i ett nordiskt land, medan det på andraområden finns nationella skillnader i specifika krav som tills vidareomöjliggör sådan cirkulation. En harmonisering av de nationella reglerna måsteförst ske. Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avatt arbetet med som hemmamarknad drivs vidare. Detta har också varit ettviktigt mål för det nordiska samarbetet . Med hänsyn tillatt arbetet pågår kontinueriigt anser utskottet inte att det behövs någotsärskilt initiativ av i frågan. Motionen avstyrks alltså i denna del. I moderata samlingspartiets motion 1985/86: N216 berörsfrågan om förbindelser med EG. Dessa är av vital betydelse, anförsdet. Skulle de nuvarande försöken inom EG att verkligen skapa en gemensam hemmamarknadmötas med framgång stärks EG:s betydelse ytterligare. Motionärerna anser attSverige, i samarbete med andra nordiska länder och inom ramen för sinalliansfria politik, bör söka ett fullständigt medlemskap i närförutsättningar härför föreligger. har ,på förslag av näringsutskottet (NU 1984/85:2) och utrikesutskottet (UU1984/85:18), avslagit motionsyrkanden från moderata samlingspartiet omuttalanden av liknande innebörd. Partiets företrädare i resp. utskott har reserveratsig till förmän för yrkandena. Det pågår ett omfattande samarbete såväl mellan Sverigeoch EG som mellan EFTA-länderna såsom grupp och EG. Som framgår av redovisningeni det föregående (s. 9) har beslutet inom EG att till är 1992 genomföra en gemensaminre marknad också föranlett särskilda insatser för att kartlägga återståendehinder för handel med . Beträffande forskningssamarbetet mellan och EGerinrar utskottet om det ramavtal om tekniskt och vetenskapligt samarbete somgodkändes av (prop. 1985/86:89, UU 1985/86:17). Under är1985 fillkom ett nytt element i det europeiska forskningssamarbetet genom detfranska initiativet till Eureka, som gäller kommersiellt inriktat samarbeteinom avancerad teknologi. Utskottet hänvisar fill den föregående redovisningenav Eureka-samarbetet (s. 9). I detta samarbete deltar såväl EFTA- somEG-länder. Utskottet konstaterar att det förekommer ett nära ochomfattande sam arbete mellan och EG på grund av frihandelsavtalet. Båda parter har varit inriktade på att utveckla sina förbindelser också på områden som inte omfattas av detta avtal, vilket har tagit sig uttryck i det nämnda ramavtalet om forskning. uppfattning ger det som anförs i mofion 1985/86:N216 NU1986/87:9 (m) om förhållande till EG inte anledning till någotuttalande av i frågan. Motionen avstyrks i den delen. Kostnader för handelspolitiska åtgärder Fråganom kostnaderna för konsumenterna av olika handelspolitiska skyddsåtgärder tasupp i tvä motioner. En utredning av frågan begärs i motion 1985/86:N291 (m).Mofionären återger vissa beräkningar som innebär att de handelshindrandeåtgärderna inom jordbrukssektorn och tekoindustrin skulle kosta ettgenomsnittligt hushåll i . Det är heltnödvändigt, menar motionären, att och regeringen får ettrelevant beslutsunderlag i frågan, t. ex. för beslut om den kommandetekopolitiken. Imotion 1985/86: N312 (fp) anförs att det i utredningsförslag och propositioneroftast saknas beräkningar av kostnaderna för handelshinder. Motionärernaföreslär att statens pris- och kartellnämnd dels ges i uppdrag att utvecklametoder att kostnadsberäkna olika typer av handelspolitiska skyddsåtgärder,dels rutinmässigt tillställs förslag om sådana åtgärder så att kostnaderna förgenomförande av förslagen kan beräknas. Utskottethar i det föregående (s. 11) redovisat vissa undersökningar inom avkostnaderna för olika slags handelshinder. Intresset har särskilt riktats motkostnaderna för importregleringar på tekoområdet. Vidare har vissa nordiskastudier av kostnaderna för importregleringarna för frukt och grönsakerinitierats. Detfinns alltså redan ett visst underlag för bedömning av kostnaderna förhandelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt på tekoomrädet. På detta område somutskottet inte behandlar i föreliggande betänkande kan emellertid förutses ensuccessiv avveckling av nuvarande restriktioner. Frän regeringens sida har iolika sammanhang uttalats att ökat utrymme successivt kommer att skapas förimport frän . Nya importrestriktioner pä området framstår inte somaktuella. Även på jordbruksområdet torde utvecklingen, såvitt utskottet kanbedöma, gå mot en liberalisering av importen. Utskottet anser därförinte att det finns behov av ett sådant uppdrag till pris- och kartellnämndensom föreslås i motion 1985/86:N312 (fp). Inte hener kan utskottet ansluta sigfin det krav på en allmän utredning av kostnaderna för handelspolitiskaåtgärder som framförs i motion 1985/86:N291 (m). Utskottet förutsätter attregeringen inför ställningstaganden till åtgärder pä varje område tar fram detbeslutsunderlag som behövs. De tvä nämnda motionerna avstyrks alltså. Imotion 1985/86: N326 (c) föresläs, i anslutning till en diskussion om begränsningar i frihandeln, en utredning om möjligheterna att ersätta im port med inhemska produkter i syfte bl. a. att minska landets sårbarhet. Motionärerna hänvisar till den är 1979 av statens industriverk publicerade utredningen (SIND 1979:3) Importkonkurrerande hemmamarknadsindu- 23 stri.Industriverket bör få i uppdrag att aktualisera detta material och att NU1986/87:9 föreslå lämpliga åtgärder, anförs det. utredning tillkom på uppdrag av regeringeni sedan vid behandlingen av utskottets betänkande NU1975:14 bifallit en reservation av de tre borgerliga partiernas företrädare medbegäran om förslag till åtgärder i syfte att stärka företagens konkurrenskraftoch ekonomiska stabilitet. Enligt regeringsuppdraget skulle en utgångspunkt förutredningen vara att huvudprincipen om internationell arbetsfördelning baseradpä fri utrikeshandel inte borde rubbas. I industriverkets rapport är 1979 redovisades ett materialrörande vissa "problembranscher", bl.a. tekoindustrin och vissa andrakonsumtions-varuindustrier. Några förslag till åtgärder lades emellertid intefram. I sammanfattningen till rapporten (s. 17) anfördes bl. a. följandeprincipiella synpunkter pä frågan: Utredningen anser sig ha funnit att den mest väsenfiigamålkonflikten i sammanhanget har att göra med avvägningen mellan ä ena sidaneffektiv resursfördelning och hög tillväxt i landet som helhet och ä andrasidan ambitionen att bereda människor meningsfull sysselsättning på de orterdär de vin bo. All därutöver bibehålla produkfion och sysselsättning inombefintliga branscher torde i allmänhet vara en andrahandsambition. I den mänman ställer upp det sistnämnda målet är det i grund och botten ofta mest somett medel att på indirekt väg lösa de regionala sysselsättningsproblemen. Rapporten har inte föranlett någon åtgärd frän regeringenssida. Inom industriverket har heller inget ytterligare utredningsarbete utförtsmed samma inriktning. De studier som har gjorts har snararevarit inriktade pä frågor om den svenska industrins konkurrensförmågagenerellt, varvid exporten har tilldragit sig det största intresset. Dettagäller bl.a. de studier som redovisas i rapporten (SIND 1984:2) Effekter av1982 års devalvering. Utskottet erinrar i sammanhanget om att flera av debranscher som behandlades utredning omfattas eller har omfattats avsärskilda branschprogram. Dessa program inriktas i hög grad pä att bygga upp deberörda företagens exportförmäga, eftersom detta ses som nödvändigt för derasöverlevnad pä . Enligt utskottets uppfattning är det synsätt som liggertill grund för yrkandet i motion 1985/86:N326 (c) tämligen ofruktbart, av skälsom antyds i industriverkets återgivna kommentar. Själva begreppet importkonkurrerandehemmamarknadsindustri är oklart. En grundprincip i näringspolitiken är attsvenska industriföretag skall kunna verka på de villkor som gäller vid en ihuvudsak fri utrikeshandel. Även inom branscher som traditionellt är inriktadepå hemmamarknadens behov måste företagen kunna exportera en del av sinproduktion, vilket kräver specialisering. Det är varken möjligt eller önskvärtatt söka upprätthålla inhemsk produktion av alla varor som efterfrågas påhemmamarknaden. En sådan politik skulle leda till ökade kostnader för bl. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion 1985/ 24 86:N326(c)iberörddeI. Export avhögteknologiska varor NU 1986/87:9 Fråganom exporten från av högteknologiska civila produkter med potentiellmilitär användning har tagits upp i två motioner. En lagreglering av sådanexport föresläs i motion 1985/86:N326 (c), med hänvisning till kontrollen avexporten av krigsmateriel och kärnenergiutrustning. Motionärerna anser att enmotsvarande kontroll av export av högteknologiska varor är nödvändig för attSverige inte skall dras in i andra länders embargopolitik mot tredje land. Imotion 1985/86: N327 (vpk) tas frågan upp som ett exempel på negativa effekterav beroende av utländsk teknik. Regeringen bör, anser motionärerna,tillsätta en kommission med uppdrag att utreda omfattningen av detsvenska deltagandet i västländernas embargopolitik. Kommissionen skulle ocksålämna förslag till alternativa utvecklingsvägar i syfte att öka den nationellasjälvständigheten. Idet föregående (s. 14) har redovisats bakgrunden till den aktuella frågan,nämligen och andra västländers strävan att genomexportkontroll förhindra att får tillgäng till avancerad teknologi.Denna exportkontroll innefattar även svensktillverkade produkter i vilka ingårkomponenter av amerikanskt ursprung. För att få tillgäng till den amerikanskatekniken måste svenska företag åta sig att följa de amerikanskaembargobestämmelserna. Detta sker på grundval av särskilda avtal mellanföretaget och den amerikanska licensmyndigheten. Svenska myndigheter deltarinte i denna kontrollverksamhet. Sedande aktuella motionerna avgavs har regeringen genom förordningen(1986:89) om förbud mot viss utförsel infört restriktioner mot export av vissahögteknologiska produkter. Dessa restriktioner, som gäller endast produktertillverkade i utlandet, har det begränsade syftet att förhindra reexport fränSverige som innebär kringgående av tillverkningslandetsexportkontrollbestämmelser. Bakgrunden till den nya förordningen, som gällerfrän , är att det har ansetts strida mot svenska intressen attSverige används som transitland vid sådana affärer. Utskottetkonstaterar att svenska myndigheter nu genom den nämnda förordningen harmöjlighet att ingripa mot smuggling av utländsk högteknologi över svensktområde. Enligt uppgift har sädana affärer i stort sett upphört sedan förordningenträdde i kraft. Syftet med motion 1985/ 86:N326 (c) torde därmed nu hatillgodosetts. Något uttalande av i frågan är alltså inte längreaktuellt, varför motionen avstyrks i denna del. Beträffandeden mera allmänna frågan om beroendet av utländsk högteknologi, vilken tas uppi motion 1985/86:N327 (vpk), konstaterar utskottet att svenska företag i storutsträckning är hänvisade till utländska, särskilt amerikanska, leverantörer avavancerade produkter och tekniska data. Detta måste anses otillfredsställandemed hänsyn till att det här gäller områden inom vilka tillämpas särskildaexportrestrikfioner. Det är en angelägen uppgift för näringslivet och för denstatliga industri- och forskningspolitiken att skapa förutsättningar för eninhemsk utveckling av avancerad teknik pä några nyckelområden. Ett sådantområde är mikroelek- troniken,där betydande insatser görs av staten och industrin inom ramen NU 1986/87:9 förett nationellt femärigt program. I vissa fall kan det visa sig möjligt attgenom samarbete med andra länder minska ett alltför ensidigt teknikberoende.Detta är en viktig aspekt av deltagande i det västeuropeiskaforskningssamarbetet, bl.a. inom Eureka (jfr s. 9).