bet · GA01LU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt 12 kap, 8 § kan på ansökan medgeundantag från bestämmelserna om läneförbud, om det vid förvärv av aktier ibolaget eller annat bolag i samma koncern är påkallat av särskildaomständigheter eller om det i annat fall föreligger synnerliga skäl. När detgäller aktiebolag som står under bankinspektionens tillsyn skall dispens istället meddelas av bankinspektionen. Dispensreglerna fick sin nuvarandeutformning (prop. 1977/78:41, LU 1977/78:8). Motiveringen till yrkandet i motion L282 (m) finns imotion 1985/86:Sk351.1 ett avsnitt i nämnda mofion behandlas de svårigheterstorleken av arvs- och gåvoskattesatserna enligt mofionärerna medför vidgenerationsskiften i mindre företag. En åtgärd för att underlättagenerationsskifte skulle enligt motionärerna vara att häva förbudet mot attlåna i det egna företaget. En sådan åtgärd skulle innebära att det eventuelltfria kapitalet i företaget skulle kunna underlätta generationsväxlingen.Förfarandet måste naturligtvis ske på ett sätt som tar vederbörlig hänsyn bl.a.till borgenärer och anställda, framhåller motionärerna. Vid 1982/behandlade utskottet en mofionmed samma syfte som den nu aktuella. I sitt av godkända betänkande LU 1982/83:36 framhöll utskottet att reglerna om dispens från låneförbudet främst syftar till att lösa de problem som kan uppstå vid generationsskifte i ett familjeföretag. Som exempel på situationer då dispens borde kunna ges nämndes under förarbetena det fallet att de som ärver akfier i ett familjebolag måste ta lån från bolaget för att kunna betala arvsskatt. Ett annat exempel som nämndes var att en delägare i ett familjebolag skall lösas ut av övriga delägare. I proposifionen uteslöts inte heller möjligheten av att det inom ramen för den kontroll som kan utöva kan finnas anledning att låta en person 26 finansieraett köp av ett aktiebolag genom lån från bolaget, LU 1986/87:5 Enligt utskottets mening skulle ett fillgodoseende av detdå aktuella önskemålet innebära att man gör avkall på den grundläggandeprincipen bakom låneförbudet, nämligen att bolagets eget kapital måste skyddasmot urholkning genom lån till intressenter i bolaget. Även i fortsättningenmåste problemen med generationsväxlingar i familjebolag lösas inom ramen förett dispensförfarande, I anslutning härtill pekade utskottet pä att - såvittframgick av en av utgiven sammanställning av regeringsärendenom dispens från läneförbudet (Ds H 1982:3) - då sakliga skäl talat för att lånbör tillåtas dispens regelmässigt synes ha getts i de fall som åsyftades avmotionärerna. På grund av det anförda avstyrkte utskottet bifall till mofionen. Frågan återkom motionsvägen vid 1983/. Isitt av godkända betänkande LU 1983/84:29 erinrade utskottet om vadutskottet anfört i 1982/83 ärs betänkande i samma fråga. Vidare hänvisadeutskottet till att utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation (den s. k, Nordenfalkska utredningen) i sittslutbetänkande föreslagit bl. a. en ändring av dispensregeln i 12 kap. 8 § ABLoch att betänkandet efter remissbehandling övervägdes inom finansdepartementet.På grund av det anförda avstyrkte utskottet bifall till motionen. Vid 1984/behandlades frågan ånyo medanledning av en motion. hänvisade (LU 1984/85:31) till attutredningen angående de små och medelstora företagens finansiella situationalltjämt var föremål för överväganden inom samt till denpraxis i dispensärenden som syntes ha varit sådan att de problem som uppkom vidgenerationsskiften i regel kunnat lösas och avstyrkte bifall till mofionen. Påhemställan av utskottet avslog mofionen. Utredningen angående de små och medelstora företagensfinansiella situation (den s, k, Nordenfalkska utredningen), som tillkallatsår 1980, avlämnade sitt slutbetänkande (SOU 1983:59) Kreativfinansiering, i vilket läggs fram olika förslag fill åtgärder för att de småoch medelstora företagens finansiering skall förbättras. I betänkandetbehandlas bl, a. problemen vid generationsskiften i företagen. I syfte attunderlätta generationsskiften föreslår utredningen att lån från bolaget skallkunna lämnas lättare om lånet är avsett för utlösen av en meddelägare iföretaget, Lagtekniskt innebär förslaget att 12 kap, 8 § ABL ändras så att närdet gäller förvärv av aktier i bolaget dispens från låneförbudet skall medgesom inte särskilda skäl talar emot det. Betänkandet har remissbehandlats och är föremål föröverväganden inom . En särskild bolagsform för småföretag Bakgrunden till yrkandet i motion L264 (fp) finns i motion1985/86:N307 angående förutsättningarna för livskraffiga småföretag. verksamheteni dessa bolag krävs enligt motionärerna bl.a. en särskild LU 1986/87:5bolagsform. Som inledningsvis redovisats lade 1974 ärs bolagskommittéfram ett förslag till lagstiftning om en särskild bolagsform för'mindreföretag, s.k. andelsbolag. Lagförslaget anslöt sig nära till ABL, En skillnadvar emellertid att andelarna i ett andelsbolag inte skulle kunna överlåtas likafritt som aktier. Vidare föreslogs ett starkare minoritetsskydd än iaktiebolag. Kommittén föreslog också att andelskapitalet i ett andelsbolagskulle vara lägst . föreslogs att ABL skulle ändras så attden undre gränsen för akfiekapitalet höjdes från . till 125 000 kr.Betänkandet remissbehandlades, varvid betydande invändningar framfördes motförslaget. Med anledning av remisskritiken beslöt den dåvarande regeringen attinte lägga fram något förslag på grundval av betänkandet. I stället skullefrågan om särskilda och enklare regler för de mindre företagen övervägasytterligare inom . Det arbete som därefter bedrevs idepartementet gav vid handen att i allt väsentligt passar även förmindre företag men att det fanns anledning att ändra ABL i två avseenden. Detena gällde en ökning av möjligheterna att begränsa aktiers fria överlåtbarhet isyfte att delägarkretsen bättre skulle kunna kontrolleras och det andra enökning av minoritetsskyddet, I proposition 1979/80:143 (se ovan s, 3) framladesförslag till en ökning av minoritetsskyddet i aktiebolag med få aktieägare.Något förslag om begränsning av aktiers överlåtbarhet innehöll däremot inteproposifionen. Med hänsyn till den krifik som lagrådet riktat mot ett ilagrådsremissen upptaget förslag om förköpsklausuler avstod nämligendepartementschefen från att lägga fram något förslag på denna punkt, samtidigtsom han konstaterade att det fanns anledning att återkomma till frågan . Proposition 143 behandlades av vid 1980/81 årsriksmöte. Både i samband med propositionen och senare under /81 behandlade utskottet motioner, vari framfördes önskemål om en särskild företagsform för mindre företag och motioner om höjning av minimigränsen för akfiekapi talet (LU 1980/81:4 och 28), Pä hemställan av utskottet avslog motionerna. Utskottet framhöll att det på grund av flera omständigheter kunde vara lämpligt att ytterligare överväganden kommer fill stånd när det gäller frågan om en skillnad mellan de regler som skall gälla för de största aktiebolagen och dem som skall reglera de något mindre företagens verksamhet. En sådan omständighet var önskemålet att underlätta nyetable ring och stödja de mindre företagen. En annan var behovet av regler som gör det möjligt för delägarna i ett mindre aktiebolag att kunna kontrollera delägarkretsen. Utskottet pekade vidare pä att särskilda problem kan uppstå när en eller flera delägare i ett företag med ett begränsat antal aktieägare önskar avsluta sitt engagemang i företaget och att bestämmelser om t, ex. rätt för sådan aktieägare att härvid begära inlösen av aktierna kan bli erforderli ga. Även när det gäller de största aktiebolagen kunde det uppstå behov av särbestämmelser, som inte rimligen bör gälla alla aktiebolag. ning tillfrågan om olika regler för större och mindre aktiebolag hade LU 1986/87:5spörsmålet om en höjning av gränsen för aktiekapitalet. Enligt utskottet kundedet vara motiverat att man vid en anpassning av till verksamheteni de största aktiebolagen och införande av särskilda regler för mindre företaghöjde den undre gränsen för akfiekapitalet relativt kraftigt. Utskottetframhöll vidare att europeiska harmoniseringssträvanden på aktiebolagsrättensområde kunde motivera en förnyad översyn. Av betydelse kunde vidare bli ettframtida ställningstagande till frågan om en begränsning av möjligheterna att drivastörre företag i handelsbolagsform. Även andra faktorer kunde göra det lämpligtatt aktiebolagslagen sågs över. Enligt utskottets mening var det emellerfid intemeningsfullt att dä begära en förnyad översyn av frågan om särskildabolagsregler för mindre företag. Som konstaterats vid de ingående övervägandenav spörsmålet som föregått proposition 143 passar aktiebolagslagens regler iallt väsenfligt även de mindre företagen. Utskottet pekade i sammanhanget ocksåpå att utvecklingen under senare fid inte gav stöd för antagande att nuvaranderegler i någon mer betydande utsträckning lade hinder i vägen förnyetableringar. Frågan återkom motionsvägen vid 1982/, Isitt av godkända betänkande LU 1982/83:36 framhöll utskottet att tidenfortfarande inte var mogen för en översyn av spörsmålet och avstyrkte bifalltill motionen. Vid 1983/väcktes ånyo motioner om ensärskild bolagsform. framhöll (LU 1983/84:29) att vad somtidigare anförts i saken enligt utskottets mening alltjämt ägde gilfighet.Tiden var således fortfarande inte mogen för en förnyad översyn av spörsmålet.Utskottet pekade också på att regeringen enligt vad som redovisas i proposifion1983/84:135 om industriell tillväxt och förnyelse tagit inifiativ till olikaåtgärder i syfte att mildra effekterna på företagen av statliga och kommunalaregleringar och därmed att underlätta nyföretagandet. biföllutskottets hemställan om avslag på mofionerna. Frågan behandlades åter vid 1984/medanledning av en mofion. I sitt av godkända betänkande (LU 1984/85:31)erinrade lagutskottet om vad som tidigare anförts samt avstyrkte bifall tillmofionen eftersom det sedan frågan senast prövats av inte hadeförekommit något som borde föranleda till ändrat ställningstagande. I betänkandet behandlar utskottet nio motioner somaktualiserats av den s. k. Leo-affären och andra förhållanden på aktiemarknaden och vari framförs önskemål om i huvudsak förstärkning av enskilda aktieägares ställning. Motionärerna tar upp frågor om bl. a. riktade emissioner, informa tionsskyldighet, möjlighet till extra bolagsstämma, korsvist ägande, reviso rernas ställning och rättegångsreglerna. Vidare behandlar utskottet tre motioner angående låneförbudet i aktiebolagslagen, införande av en särskild bolagsform för småföretag resp. formerna för registrering av revisor. Associationsrätten har varitföremål för ett LU 1986/87:5 fortlöpande reformarbete. Det första steget togsår 1973, då betydelsefulla ändringar vidtogs aktiebolagslag (prop.1973:93, LU 1973:19). Ett vikfigt syfte med reformen var att trygga bolagenskapitalförsörjning. a. ändrades reglerna om nyemission på så sätt attavvikelse kunde ske från de gamla ägarnas företrädesrätt (riktade emissioner).Vidare infördes en rätt för bolagsstämman att till styrelsen delegerabeslutanderätten i fråga om nyemission och om avvikelse från företrädesrätten.I syfte att motverka missbruk av de nya reglerna från bolagsstyrelsens ochaktieägarmajoritetens sida togs i lagen in en generalklausul om attbolagsstämman inte får fatta beslut som bereder otillbörlig fördel åtaktieägare eller annan person till nackdel för bolaget eller annan aktieägare.Samtidigt gavs den befintliga generalklausulen beträffande bolagsstyrelsensbeslut en motsvarande lydelse. (prop, 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes 1944 årsaktiebolagslag av en ny aktiebolagslag (1975:1385). lagstiftninginnebar i huvudsak en genomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Dennya aktiebolagslagen (ABL) trädde i kraft . Turen kom härefter till lagstiftningen om handelsbolag ochenkla bolag. tillkallades särskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974års bolagskommitté. Kommittén hade bl.a. i uppgift att utreda frågan om ensärskild bolagsform för mindre bolag. redovisade sitt arbete itre betänkanden (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nya bolagsreglerm.m, samt (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m. Förslaget till en ny bolagsform, s, k, andelsbolag, förmindre företag mötte vid remissbehandlingen viss kritik. På grund härav komförslaget inte att läggas till grund för någon proposifion. På grundval av bl. a. bolagskommitténs två övrigabetänkanden framlades i proposition 1979/80:143 förslag till dels lag omhandelsbolag och enkla bolag, som skulle ersätta gällande lag på området, delslag om årsredovisning m. m. i vissa företag, dels vissa ändringar i ABL.Förslagen i propositionen antogs av (LU 1980/81:4).Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Ytteriigare ändringar i ABL genomfördes åren 1981-1984.Bl. a. mjukades reglerna om läneförbudet upp och ändrades reglerna om inlösenav minoritetsaktier. Vidare infördes en skyldighet för revisor att särskiltgranska huruvida bolaget fullgjort sina skyldigheter i fråga om vissa skatteroch avgifter och att lämna uppgifter om bolagets angelägenheter under enförundersökning i brottmål. Beträffande gällande ordning på de områden som berörs avmotionsyrkandena hänvisas till framställningen ovan (s.4,5,11,12,13-15,17,18,19,21,22 och 24). I motion L211 (m) anförs att man lagstiftningsvägen måstevidta åtgärder för att stärka de enskilda aktieägarnas ställning. Motionärernayrkar att avskaffar bolagsstämmans möjligheter att fill styrelsendelegera rätten att fatta beslut om riktade emissioner samt utvidgarbolagens informationspliktvid riktade emissioner. Vidare yrkas att inför en LU 1986/87:5informationsskyldighet vid offentliga övertagandeanbud och en rätt föraktieägare att påkalla extra bolagsstämma vid fundamentala ändringar iägandestrukturen. Motionärerna begär också att regeringen skall göra enrevision av ABL och därvid överväga frågor om begränsning av röstvärdet förkorsvist ägda aktier, införande av någon form av "Aufsichtsrat",begränsning av möjligheterna att överföra tillgångar mellan moder- ochdotterbolag och slutligen skyldighet för börsbolag att ha inflationsredovisningi form av supplementära bokslut. Även i motion L240 (s) förordas att lagstiftningsåtgärdervidtas. Motionärerna föreslår att möjligheten för bolagsstämman att delegerabeslutanderätten vid riktade emissioner slopas, att förbud eller starkbegränsning av affärer mellan bolag och huvudaktieägare införs liksom attmöjligheterna att överföra tillgångar mellan moder- och dotterbolag begränsas.Vidare anförs att det bör övervägas att införa en skyldighet för den som harförvärvat av aktierna i ett bolag att lösa in övriga aktier.Motionärerna föreslår också regler om skärpning av bolagens upplysningspliktmot aktieägare, anställda och samhället, möjlighet för minoritet som interepresenterar av aktiestocken att kalla in extra bolagsstämma samt enförstärkning av revisorernas ställning. Motionärerna yrkar att det anförda gesregeringen till känna. I motion L249 (m) påtalas att många aktieägare inte vågardriva mål om tillämpning av generalklausulen pä grund av risken att få betalamotpartens rättegångskostnader. Motionären yrkar därför att hosregeringen begär förslag om ändrade regler för fördelning avrättegångskostnaderna i mål vari aktieägare för talan mot bolagsstyrelse. Ettsätt vore enligt motionären att införa ett uppenbarhetskriterium, dvs. omrimlig tveksamhet råder i saken skall vardera parten bära sina kostnader. I motion L255 (m) anförs att minoritetsskyddet i ABL måsteförstärkas och att detta lämpligen kan ske genom en utbyggnad avgeneralklausulerna till verkningsfulla sanktionerade regler. Motionärenföreslår att generalklausulerna kompletteras med bestämmelser om dels attdomstolen i mål rörande tillämpningen av klausulerna allfid skall inhibera denkritiserade åtgärden, dels att domstolen skall ges rätt inte bara attogiltigförklara beslut utan också att bestämma hur återställandet av enminoritets intressen skall ske, dels att domstolen skall åläggas att i dessamål meddela dom från det talan väcktes. Motionären yrkar attriksdagen hos regeringen begär förslag möjligt om sådana ändringar iABL och som anförs i motionen, Mofionärerna i motion L261 (fp) framhåller att skyddet föraktieägarna måste förbättras, särskilt i fråga om riktade emissioner ochinformationen. De anser dock att lagstiftning bör undvikas och att man böravvakta den översyn av de börsetiska reglerna som pågår inom Stockholmsfondbörs. I motionen yrkas att godkänner de i motionen anfördariktlinjerna för arbetet med ett bättre skydd för aktieägarna. Motionären i motion L268 (c) yrkar att hosregeringen begär förslag om ett slopande dels av bolagsstämmans rätt att delegera beslut om nyemission, dels av möjligheten till avvikelse från aktieägares företrädesrätt 31 Motionären anför att nuvarande regler har berövat LU1986/87:5 de enskilda aktieägarna inflytande samt bidragit till en ökadmaktkoncentration. I motion L269 (c) yrkas att hos regeringen begäratt en utredning tillsätts med uppgift att lägga fram förslag om begränsning avdet korsvisa ägandet, slopande av delegationsrätten vid riktade emissioner ochskyldighet för bolag att inkalla extra bolagsstämma när ett uppköpsbud harlämnats på bolaget. I motion L270 (c) yrkas att begär att regeringendels gör en översyn av reglerna i fråga om riktade emissioner i syfte attavskaffa möjligheten till avvikelse från företrädesrätten vid emissioner utom ifråga om anställdas möjlighet att erhålla aktier, dels framlägger förslag om enförstärkning av revisorernas roll. I tnotion 1985/86:442 (c) yrkas (yrkande 3) att riksdagenhos regeringen begär förslag om slopande av delegationsrätten vid beslut omnyemission. Utskottet vill till en början framhålla att den svenskaaktiemarknaden förändrats på ett genomgripande sätt. Aktivitetenoch omsättningen på har sålunda ökat kraftigt. Jämsideshärmed har en förskjutning av aktieägandet ägt rum från fysiska personer tillolika typer av institutioner såsom försäkrings- och investmentbolag samtrörelsedrivande företag. Vidare har det blivit vanligare att tvä juridiskapersoner direkt eller indirekt äger aktier i varandra, s. k. korsvist ellerömsesidigt ägande. Utvecklingen kännetecknas ocksä av att s. k. kontrollposterav aktier numera byter ägare oftare än förr och att nya ägargrupper på kort tidskaffat sig ett betydande inflytande i svenskt näringsliv. Det förekommer ocksåatt vissa nya ägargrupper agerar i andra former än de redan etableradegrupperna. Det är inte ovanligt att en fysisk eller juridisk person offentligenerbjuder aktieägarna i ett bolag att förvärva deras aktier för att på så sättfå kontroll över bolaget. Till bilden hör också att företagens möjligheter att fåtillgång till riskvilligt kapital förbättrats. För svenskt näringsliv är detväsentligt att företagen fortlöpande kan tillföras nytt kapital. Sominledningsvis berörts var ett syfte med reform av aktiebolagsrättenatt underlätta för företagen att förstärka det egna kapitalet genom tillskottutifrån. Enligt utskottets mening har den möjlighet till riktade emissioner somdå infördes också haft stor betydelse som en källa för företagenskapitalförsörjning. 1 linje härmed har utskottet tidigare ställt sig avvisandetill ett motionsförslag om avskaffande av de riktade emissionerna (se LU1983/84:29). Utskottet anförde därvid bl.a. att utvecklingen visat attföretagen genom riktade emissioner kunnat dra till sig nytt kapital i enomfattning som inte varit möjlig om de gamla aktieägarna i första hand skullehaft rätt att teckna de nya aktierna. Utskottet pekade på att möjligheten tillriktade emissioner visat sig särskilt värdefull genom att bolagen i betydandeutsträckning kunnat placera aktier utomlands, något som inte hade varitgenomförbart om aktieägarna haft företrädesrätt. De riktade emissionerna hadeenligt utskottet också haft betydelse för utvecklingen av OTC-marknaden. Enligt utskottets mening finns det således anledning attfrån flera synpunkter se positivt på den reform som genomfördes . I likhet med 32 motionärernavill utskottet dock understryka att den ökade handlingsfrihe- LU 1986/87:5 tenför bolagsstyrelsen och den bestämmande aktieägargruppen i bolaget, somreformen innebär, inte får medföra att de enskilda aktieägarnas intressenåsidosätts. Inte heller när det gäller förändringarna i övrigt påaktiemarknaden kan det godtas att en utveckling sker på bekostnad av enaktieägarminoritet eller en enskild aktieägare. För att aktieägarnas intressenskall kunna tillgodoses är det av väsentlig betydelse att ABL erbjuder etteffektivt skydd mot förfaranden som är illojala och till nackdel för enskildaaktieägare. För både aktieägarna och handeln med aktier är det vidarebetydelsefullt att företagen och på ett tillfredsställande sättinformerar om planerade förändringar. Utskottet vill också peka på att såvälaktieägarna och aktieköparna som samhället, borgenärerna och de anställda harett berättigat intresse av att företagens offentliga redovisning fyller högtställda krav i informationshänseende. I sammanhanget bör även framhållas attdet med hänsyn till de angivna intressenterna är angeläget att företagen blirföremål för en sakkunnig revision och att revisorerna intar en självständigställning gentemot dem som de skall granska. Genom olika regler i ABL har lagstiftaren sökt tillgodosede intressen som sålunda gör sig gällande. De fidigare nämndageneralklausulerna och andra regler till skydd för en aktieägarminoritet harkommit till för att otillbörliga förfaranden frän bolagsstyrelsens och denbestämmande aktieägargruppens sida skall kunna motverkas. Vidare har i ABL somnärmare redovisats ovan (s. 13 och 14) förts in särskilda regler om bolagensinformationsskyldighet vid emissioner. Reglerna om årsredovisning i ABL harutformats sä att de skall ge bolagets intressenter en insyn i bolagetsförhållanden. Vad särskilt gäller den i motion L240 upptagna frågan omöverförande av tillgångar mellan moder- och dotterbolag vill utskottet erinraom att i koncernförhållanden är moderbolaget skyldigt att utöver sin egenårsredovisning avge koncernredovisning, som skall innehålla uppgifter ominternvinster. Vidare är moder- och dotterbolag skyldiga att i sinaförvaltningsberättelser lämna uppgifter om bl. a. transaktioner inom koncernen.Slutligen har statsmakterna vidtagit flera åtgärder för att stärkarevisorernas ställning och skapa förutsättningar för en effektiv revision somtillgodoser de enskilda aktieägarnas, borgenärernas, de anställdas ochsamhällets intressen. Här kan särskilt nämnas att genom en lagändring är 1982har alla aktiebolag ålagts att ha minst en auktoriserad eller godkänd revisor.För bolag som bildats inträder dock skyldigheten att hakvalificerad revisor först . Vidare har revisorernasgranskningsskyldighet utvidgats till att avse också hur bolaget fullgjort sinaskyldigheter i fråga om vissa skatter och avgifter. I den allmänna debatten har skarpkritik framförts mot vissa tendenser och händelser på aktiemarknaden och krav har rests på förändringar i regelsystemet, något som avspeglar sig i de nu aktuella motionerna. Utskottet kan för sin del instämma i uppfattningen att händelse utvecklingen i flera avseenden är oroande och att det är angeläget att man kommer till rätta med de missförhållanden som synes ha uppstått. Det kan enligt utskottets mening inte uteslutas att ABL:s regelsystem, som kom till då förhållandena på aktiemarknaden var annorlunda, inte längre fullt ut 33 3 1986/87. motsvararde krav som måste ställas. Utskottet ser därför med tillfredsställel- LU1986/87:5 se att initiativ tagits i olika sammanhang som syftar till enförbättring av förhållandena och som i inte obetydlig utsträckning tillgodosermotionärernas önskemål. Sålunda fillkallade regeringen en kommitté föratt utreda ägar-och inflytandefrågor i svenskt näringsliv (I 1985:04).Kommittén har antagit namnet ägarutredningen, I direktiven framhålls bl, a. attägarbilden synes ha blivit mer komplex genom att omfattande koncernbildningaroch ömsesidigt ägande har ökat i omfattning.