bet · GA01BoU4 · 1986-12-31 00:00:00 — attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Bo522 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Enhetliga kvalifikationsgränser (mom. 8 b) och c)) (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 25 börjar"Liksom fallet" och på s. 26 slutar "uteblivnanybyggnadsrätten" bort lyda: Som kulturutskottet framhållit i det föregående innebär enbyggnadsminnesförklaring implicit också ett förbud mot rivning. De intrång somfastighet.sägare åsamkas ligger dock främst i själva skyddsföreskrifterna. byggnadsminneslagen söka reglera rivningsfrågorna fristående från regleringarbeträffande underhåll och ändringar av byggnader blir därför helt fiktivt. Detrelevanta intrånget gäller skyddsföreskrifterna. Den kvalifikationsgräns förersättning som skall användas för att få önskad överensstämmelse med PBL ärdärmed att pågående användning av byggnad eller område avsevärt försvåras, dvs.det som redan nu gäller enligt byggnadsminneslagen. Någon ändring avbyggnadsminneslagen på denna punkt är därför inte påkallad. 4 1986/87. delsutskottet under 8 b) och c) bort hemställa BoU 1986/87:4 beträffande enhetliga kvalifikationsgränser att riksdagenavslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen såvitt rör 5 § första-tredje styckena och 12 § första-fjärdestyckena. Strandskydd (mom. 14) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 37 som börjar". ansluter" och slutar "yrkande 2avstyrks" bort lyda: I motsats till jordbruksutskottets majoritet, men iöverensstämrnelse med vad som anförts av det utskottets m-ledamöter, anserbostadsutskottet att tiden nu är mogen för ett avskaffande av det generellastrandskyddet. Den övervägande, delen stränder i landet har inte den karaktärenatt ett . byggförbud där är motiverat. Antingen är stränderna delvis redanupptagna av bebyggelse eller kan tillkommande bebyggelse förenas med deallemansrättsliga intressen som bär upp strandskyddsreglerna. För de fall därdet verkligen är angeläget att ingen bebyggelse tillkommer i strandområdenaskulle det räcka med att lagstiftningen ger möjlighet attförordna om byggförbud. Vad utskottet nu har anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. dels utskottet under 14 bort hemställa , . . , attriksdagen med anledning av motion 1985/86:511 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Kommunala naturreservat och naturvårdsområden (mom. 15) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 38 börjar"instämmer" och på s. 39 slutar "yrkande 3avstyrks" bort lyda: Ett av de stora problemen med att säkerställa naturvårdensintressen är bristen på resurser för att inrätta naturreservat och naturvårdsområden. Denna resursbrist botas inte med att kommunerna ges möjlighet att vid sidan; , av länsstyrelserna besluta om dessa skyddsformer. Komrnunerna har skilda förutsättningar och ambitioneri fråga om naturvården. Landsortskommuner torde ha en helt annan inställning än storstadskommuner. Den kommunala befogenheten kan förutsättas fränist komma att användas för att värna om friluftslivets intressen. Därmed uppkommer vissa konfliktrisker gentemot både intresset av att bevara orörda naturområden och intresset av att skogsmarken används för effektiv skogsproduktion. Den nuvarande ordningen där endast kan fatta beslut om naturreservat och naturyårdsområde ger bättre möjligheter än förslaget i propositionen att lösa dessa konflikter, med bevarande av ett rimligt mått av kommunalt inflytan- 50 de.Utskottet fillstyrker alltså motion 513 (fp) yrkande 3 och avstyrker BoU1986/87:4 regeringens förslag i motsvarande del. dels utskottet under 15 bort hemställa beträffande kommunala naturreservat och naturvårdsområdenatt med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1985/86:513 yrkande 3 inte antar förslag till lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) såvitt avser 43 § tredje stycket, Fastighetstaxeringslagen (mom. 17 b) och (båda fp) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 43 som börjar"har" och slutar "yrkande 4 avstyrks" bortlyda: När genomförandetiden för en detaljplan enligt PBL löperut upphör den säkra rätt att bygga enligt planen som gällt förut. Även ombyggrätten formellt består tills planen ändras eller upphävs, kommer irealiteten kommunens möjligheter att ge planen ett ändrat innehåll och i avvaktanpå detta skjuta på behandlingen av bygglovsansökningar att urholka värdet påberörda fastigheter. Det är därför motiverat med en omtaxering av sådanafastigheter inom detaljplaneområde på vilka byggrätten inte har utnyttjats närgenomförandetiden löper ut. Detta bör med bifall till motion 513 (fp)yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 17 b) bort hemställa beträffande fastighetstaxeringslagen att medavslag på regeringens förslag och med bifall till-motion 1985/86:513 yrkande 4inte antar förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen'(1979:1152)såvitt rör 16 kap. 4 § och som sin mening ger regeringentill känna vadutskottet anfört. , och (alla m)anför: I reservationer fill bostadsutskottets betänkanden (BoU1986/87:1 och 3) utvecklade vi vår ståndpunkt att den nya plan- och bygglagenöchnaturre-surslagen inte borde ha antagits av . Vi angav också utförligariktlinjer för hur delreformer inom ramen för den gällande byggnadslagstiftningenborde göras. Vår principiella inställning är oförändrad, men när nuriksdagen ändå antagit de nya lagarna vill vi inte motsätta oss att följdlagstiftningenanpassas till de regler som kommer att gälla från . På några punkter har vi funnit motiverat att reservera oss mot de förslag som regeringen och utskottets majoritet ställt sig bakom. Att vi i övrigt inte reserverat ossinnebär inte att vi i varje enskildhet ställer oss bakom de lösningar som majoriteten föreslår att anta. Den nya lagstiftningen är inte bara så utformad att denkränker enskild BoU 1986/87:4 äganderätt. Den är också svåröverskådlig ochkrånglig och belyser i och med detta hur mycket klokare det hade varit attreformera den nuvarande lagstiftningen delvis och i etapper. De ersättningsbestämmelser som föreslås är oerhörtkomplicerade och kommer förmodligen att leda till stora tillämpningsproblem förstaten, kommunerna och enskilda. Förslaget om enhetliga kvalifikationsgränser iolika lagar har inte konsekvent förts över till alla de berörda lagarna.Skötsellagstiftningen för skogs- och jordbruk har t. ex. lämnats utanför, trotsatt det finns lagtekniska lösningar som skulle kunna göra även dessa lagaranpassade till de nya kvalifikationsgränserna. Vi avser att vid utskottets behandling av moderatasamlingspartiets partimotion 1986/87:Bo205 återkomma medsynpunkter på den nya lagstiftningen. Eriing och (båda fp) anför: I en utföriig reservation till bostadsutskottetsbetänkande (BoU 1986/87:1) angående bl. a. har folkpartietsledamöter i utskottet yrkat avslag på de föreliggande förslagen och redovisatflera kritiska synpunkter på den utformning av lagen som sedermerabeslutat om. Imotion 1986/87:Bo258harviåterigenangettpå vilka punkter lagen börändras. Motionen kommer att behandlas av utskottet. Vid ettriksdagens bifall till motionen blir det nödvändigt att i vissa hänseenden geföljdlagstiftningen en annorlunda utformning. får då tainitiativ i enlighet med förslagen i motionerna. I avvaktan på detta vill vihär klargöra att vår principiella inställning till äroförändrad, även om vi på flertalet punkter har accepterat att följdlagstiftningeninförs i enlighet med regeringens och utskottets förslag. I de avseenden som viinte kan godta förslagen rörande följdlagstiftningen har vi avgett särskildareservationer. I motion 1986/87:Bo517 har föreslagit vissaändringar i naturresurslagen. Även denna motion kommer att behandlasenare . Jordabalken och särskilda bestämmelser om trappa (), Eriing (), (),Berfil () och () anför: I propositionen (s. 172) redovisas de synpunkter som lettfram till regeringens ståndpunkt att de särskilda bestämmelserna om trappa somskjuter in på gatumark nu avskaffas. Saken här behandlats också i motion 513(fp). I likhet med lagrådet och mot bakgrund också av vad vi erfarit från bl.a. några länsstyrelser, finner vi det troligt att upphävandet av de särskildabestämmelserna kommer att medföra problem. Vi vill i detta sammanhang uppmärk- samma att ytterligareöverväganden kan komma att bli nödvändiga rörande BoU 1986/87:4 dennafråga. ErlingBager (fp), (vpk) och () anför: Demotivuttalanden som finns i proposition 1985/86:3 rörande förbudet motutbyggnad av vattenkraftsföretag i de skyddade älvarna och vattenområdenainnebär att mycket stränga anspråk på oskadlighet i miljöhänseende ställs uppför de mindre vattenföretag som trots förbudet kan tänkas få tillstånd. Viutgår från att de projekt som regeringen vägrat tillstånd för, enligt vad somnämns i motion 1986/87:Bo520, inte kan komma att medges avvattendomstolarna. Därmed blir motionens syfte tillgodosett. Regeringens,av utskottet tillstyrkta lagförslag BoU1986/87:4 Bilaga 1 Beträffande samtliga i denna bilaga intagnalagförslag har utskottet föreslagit att de träder i kraft . Lagen.om införande av fastighets- 3 Förslag till 'bildningslagen Lag om ändring i lagen (1970: 989) om införande avfastighetsbildningslagen Härigenom föreskrivs att 12 § lagen(1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen' skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 12 § Vad som ifcistighetshildningsla-gen föreskrivits om byggnadsplan tiger motsvarandetillämpning på avstyckningsplan. Avstycknings-plan får ändras enligt de bestämmelsersom före den gällde ifråga om tillkomsten av sådan plan. Förbud mot avstyckning, somlänsstyrelse med stöd av äldre lag meddelat i avvaktan på att stadsplan eller byggnadsplanupprättas eller ändras, skall icke längre gälla. Denna lag träder i kraft . Lagen omlryckll971: 1036. 6 Förslagtill BoU 1986/87:4 Lag om ändring i lagen (1973: 1150) om förvaltning av ' ' samfälligheter , r- , Härigenom föreskrivs aU I, 4,.5, 18, 20, 21, 23 och 61 §§ lagen ning uv samfällig- (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vidtillämpningen av denna lag skall som samfällighet anses 1. samfällighetenligt fastighetsbildningslagen (1970:988), 2. annan mark somgemensamt tillhör ägarna av de mantalssatta fastigheterna i en socken, 3. servitut ellerannan särskild rättighet som hör till flera fastigheter gemensamt, 4. samfällighetenligt anläggningslagen (1973: 1149), 5. samfällighetenligt vattenlagen 5. samfällighet enligt vattenlagen(1983:291). (1983:291), 6. samfällighet enligt lagen (0000:000) omexploateringssamverkan. Med delägarfastighet:förstås ilagen fastighet som har del i samfällighet. och med delägare ägaren avdelägarfastighet. I fråga om samfällighet enligt första stycket 5 förstås dockmed delägarfastighet fastighet som på annat sätt än genom delaktighet omfattasav samfälligheten och med delägare den som deltar i samfälligheten. Beträffandesådansamfällighet skall vidare vad som sägs i lagen om delägarfastighetsandelstal i stället gälla delägares andelstal. Samfällighet förvaltas antingen Samfällighet förvaltas antingen direkt av delägarna (delägarför- direkt av delägarna (delägarför- . valtning) eller av särskilt bildad valtning) eller av särskilt bildad samfällighetsförening (förenings- samfällighetsförening (förenings förvaltning). för\ahning). I fråga om mark som ärbelägen inom ett samverkansområde gäller även vad därom föreskrivs i lagen(0000:000) om exploateringssamverkan. , ' Avstyckassamfällighet. som Avstyckas samfällighet som avses i 1§ första stycket I eller 2 avses i 1 § första stycket I eller 2 eller viss ägovidd av sådan sämfäl- eller viss ägovidd av sådan samfäl lighet utan att ha övergått till annan lighet utan att ha övergått tillannan ägare och förvaltas samfälligheten ägare och förvaltas samfälligheten av samfällighetsförening, övergår av samfällighetsförening, övergår äganderätten till den sålunda bil- äganderätten till den sålunda bil dade fastigheten genom avstyck- dade fastigheten genom avstyck- ningen till föreningen. ningen till föreningen. ' Senaste lydelse 1983:660. Nuvarandelydelse Föreslagen lydelse BoU 1986/87:4 Bilaga 1 dock ejsamfällighetsförening som förvaltaren exploateringssamfäl- , ,.. , 1- ; ,. I .nrA nn Lagen om torvan lighetenligt lagen (0000:000) om * ' ändamål är att förvalta densamfällighet för vilken den bildats. får ej driva verksamhet som ärfrämmande för det ändamål som samfälligheten skall tillgodose. som förvaltaren exploateringssamfälllghet enligt lagen (0000:000) om exploateringssamverkanfårej äga mark. 20f-Samfällighetsförening bildasvid sammanträde med delägarna genom att de antager stadgar och utser styrelse. Sammanträde enligt första Sammanträde enligt första stycket hålles av den som fastig- styckethålles av den som fastig hetsdomstolen förordnat därtill. Så- hetsdomstolenförordnat därtill. Så dant förordnande meddelas pä be- dant förordnandemeddelas på be gäran av delägare. Dock skall i gäran avdelägare. Dock skall i samband med förrättning enligt fas- sambandmed förrättning enligt fas tighetsbildningslagen (1970:988) el- tighetsbildningslagen(1970:988), ler anläggningslagen (1973:1149) anläggningslagen(1973: 1149) W/fr fastighetsbildningsmyndigheten el- lagen(0000:000) om exploaterings- ler, om särskild förrättningsman samverkanfastighetsbildningsmyn- förordnats enligt 4§ sistnämnda digheteneller, om särskild förrätt- /«', denne hålla sammanträde enligt ningsmanförordnats enligt 4§ an- första stycket beträffande samfäl- läggningslagen,denne hälla sam- lighet som beröres av förrättningen, manträdeenligt första stycket be- om, delägare i samfälligheten begär träffandesamfällighet som beröres det eller om det är av väsentlig be- avförrättningen, om delägare i tydelse från allmän synpunkt att samfällighetenbegär det eller om samfällighetsförening bildas. det är avväsentlig betydelse från allmänsynpunkt att samfällighetsförening bildas. I fråga om samfälligheter enligt 1 § första stycket 5 skall vad som iandra stycket sägs om förrättning och förrättningsman gälla förrättning och förrättningsmanenligt vattenlagen (1983:291). Om det är av väsentlig betydelse från allmänsynpunkt att en samfällighetsförening bildas för förvaltningen ävenbevattnings- eller vattenregleringssamfällighet. får domstolen förordna någonatt hålla sammanträde enligt första stycket även om delägare i samfälligheteninte har begärt det. - Senaste lydelse 1983:660. I fråga om sammanträde för bildande avsamfällighetsförening äger 7§ andra stycket, 8-ll§§, 12 § första stycket förstapunkten och 14 § motsvarande tillämpning. Hålles sammanträdet i samband medförrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen(1973: 1149) eller vattenlagen (1983:291), äger dock i fråga om delgivning avkallelse till sammanträdet vad som gäller om delgivning av kallelse tillsammanträde vid förrättningen motsvarande tillämpning. I fråga om sammanträde för bildande avsamfällighetsförening äger 7§ andra stycket, 8-ll§§, 12 § första stycket förstapunkten och 14 § motsvarande tillämpning. Hålles sammanträdet i samband medförrättning enligt fastighetsbildningslagen (1970:988), anläggningslagen(1973:1149), vattenlagen (1983:291) eller lagen (0000:000) om exploateringssamverkan,äger dock i fråga om delgivning av kallelse till sammanträdet vad som gällerom delgivning av kallelse till sammanträde vid förrättningen motsvarandetillämpning. BoU1986/87:4 Bilaga 1 Lagen om förvaltning av samfälligheter 23 5" I fråga om av beslut vid sammanträdet äger 15 §motsvarande tillämpning. Har fastighetsbildnings- eller an-\äggn\ngsbeslut ellertillståndsdom eller tillståndsbeslut enligt vattenlagen (1983:291) meddelats,får sammanträde för bildande av samfällighetsförening hållas innan domeneller beslutet om samfällighetens bildande vunnit laga kraft. Som delägareanses därvid ägaren av fastighet och annan som enligt domen eller beslutetskall ha del i samfälligheten. Beslut som fattas vid sammanträdet gällerendast under förutsättning att fastighetsbildnings-, anläggnings- ellertillståndsbeslutet eller tillståndsdomen vinner laga kraft eller attförordnande meddelas enligt 27 a § anläggningslagen (1973: 1149) eller 13 kap.50 § första stycket vattenlagen. Har fastighetsbildnings-, anläggnings- ellerexploateringsbeslut eller tillståndsdom eller tillståndsbeslut enligtvattenlagen (1983: 291) meddelats, får sammanträde för bildande avsamfällighetsförening hållas innan domen eller beslutet om samfällighetensbildande vunnit laga kraft. Som delägare anses därvid ägaren av fastighet ochannan som enligt domen eller beslutet skall ha del i samfälligheten. Beslut somfattas vid sammanträdet gäller endast under förutsättning att fastighetsbildnings-,anläggnings-, exploaterings- eller tillståndsbeslutet eller tillståndsdomenvinner laga kraft eller, i fråga om anläggningsbeslut, att förordnandemeddelas enligt 27 a § anläggningslagen (1973: 1149) eller 13 kap. 50§ förstastycket vattenlagen. 61 § skall upp- Samfällighetsföreningskall upp lösas, när den eller de samfällig- lösas,när den eller de samfällig heter som förvaltas av föreningen hetersom förvaltas av föreningen ' Senastelydelse 1983:660. * Senaste lydelse 1983:660. upphör att bestå. Upplösning skall vidare ske, ommedlemmarna är ense om det och medger det. Om rätt för fastighetsbildningsmyndighetenatt förordna om upplösning av samfällighetsförening iinns, bestämmelser ianläggningslagen (1973: 1149). upphör att bestå. Upplösning skall vidare ske, ommedlemmarna är ense om det och medger det. Bestämmelser om rättför fastighetsbildningsmyndigheten att förordna om upplösning avsam-Tällighetsförening finns i anläggningslagen (1973:1149) och lagen(0000:000) om exploateringssamverkan. BoU1986/87:4 Bilaga 1 Lagen om förvaltning av samfälligheter Denna lagträder i kraft . Lag om ändring i lägen (1973: 1151) om införande avanläggningslagen (1973: 1149) och lagen (1973: 1150) om förvaltning avsamfälligheter Härigenom föreskrivs att 6§ lagen(1973: 1151) om införande av anläggningslagen (1973:1149) och lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter skall ha följande lydelse. BoU 1986/87:4 Bilaga 1 Lagen om införande av anläggningslagen och lagen omförvaltning av samfälligheter 6§ Vad som enligt anläggningslagen (1973: 1149) gällerför det fall att fastig-hel svarar för fordran skall tillämpas även närfastighet besväras av rätt till avkomst eller annan förmån. Bestämmelserna i anläggningslagenom byggnadsplan äger motsvarande tillämpning på avstyckningsplan. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1970: 990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1970:990) om förmånsrätt för fordran på grund av fastighetsbildning skall ha följande lydelse. 6 § 1 förmånsrättslagen (1970:979). Samma förmänsrätt tillkommer fordran på ersättning i pengar enligt 5 kap. 31 § tredje stycket fastighetsbildningslagen för skog som ej kunnat uttagas inom föreskriven tid. Har vid förrättning enligt fastighetsbildningslagen(1970:988) bestämts att ägare av fastighet skall utge ersättning till annansakägare och har fordran på ersättning icke förfallit till betalning tidigareän före utmätning eller konkursansökan, skall med fordringen följaförmånsrätt enligt 6§ 1 förmånsrättslagen (1970:979). Har vid förrättning enligt fastighetsbildningslagen(1970:988) eller lagen (0000:000) om exploateringssamverkan bestämts att ägareav fastighet skall utge ersättning till annan sakägare och har fordran påersättning icke förfallit till betalning tidigare än före utmätning ellerkonkursansökan, skall med fordringen följa förmånsrätt enligt BoU 1986/87:4 Bilaga 1 Lagen om förmånsrätt för fordran på grund avfastighetsbildning Denna lagträder i kraft . Lag om ändring i lagen (1973: 1152) om förmånsrätt förfordringar enligt lagen (1973: 1150) om förvaltning av samfälligheter Härigenom föreskrivs att lagen(1973:1152) om förmånsrätt för fordringar enligt lagen (1973:1150) omförvaltning av samfälligheter' skall ha följande lydelse. BoU 1986/87:4 Bilaga 1 Lagen om förmånsrätt för fordringar enligt lagen omförvaltning av samfälligheter Med samfällighetsförenings fordranpå belopp, som vid uttaxering enligt lagen (1973: 1150) om förvaltning avsamfälligheter påförts någon såsom ägare av fastighet eller innehavare avtomträtt, som omfattas av samfälligheten, följer förmånsrätt enligt 6§ 1 eller7§ 2 förmånsrättslagen (1970:979), om beloppet icke förfallit till betalningtidigare än före utmätning eller konkursansökan. Om föreningen förvaltar en ex-ploateringssamfällighetenligt lagen (0000:000) om exploateringssamverkan, gäller förmånsrätten dockinte större belopp än som följer av beslut enligt 13 § nämnda lag. Dennalag träder i kraft . Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7§,7 kap. 5 §. 9 kap. 8§, 10 kap. 5§, kap. 4§ och 22 kap. 11 § jordabalken' skallha följande lydelse. BoU 1986/87:4 Bilaga 1 Har byggnad eller annan anläggning uppförts så att denskjuter in pä angränsande mark, och skulle anläggningens borttagande ellerförändring medföra betydande kostnad eller olägenhet för anläggningens ägare,är denne ej skyldig att avträda den mark som sålunda tagits i anspråk, förränanläggningen avlägsnas el|er blir obrukbar. Vad som sagts nu gäller dock ej, omden som uppförde anläggningen inkräktade på den angränsande marken med avsikteller av grov vårdslöshet och, när anläggningen överlåtits till annan, denneägde kännedom därom vid sitt förvärv. Den angränsande markens ägare är berätugad till ersättningför det inträng som anläggningen medför. Om trappa som skjuter över ga tulinje finns särskilda bestämmel ser. ' Avtal om upplåtelse av annan nyttjanderätt än tomträtt ärinte bindande längre än från det avtalet slöts. Upplåtelse av fastegendom inom stadsplan och upplåtelse av jordbruksarrende är dock intebindande längre än . Upplåtelse av annan nyttjanderätt änjordbruksarrende för någons livstid gäller utan begränsning till . Avtal om upplåtelse av annan nyttjanderätt än tomträtt ärinte bindande längre än från det avtalet slöts. Upplåtelse av fastegendom inom detaljplan och upplåtelse av jordbruksarrende är dock intebindande längre än . Upplåtelse av annan nyttjanderätt änjordbruksarrende för någons, livstid gäller utan begränsning till . Avser upplåtelsen endast ellerhuvudsakligen rätt att avverka skog för annat ändamål än husbehov, är avtaletej bindande längre än . Första och andra styckena gäller ej nyttjanderätt somupplåtes av staten. Första stycket inverkarej på nyttjanderättshavares rätttill förlängning av avtal på grund av lag. Har arrende eller hyra upplåtits pålängre tid än den i första stycket föreskrivna längsta tiden för nyttjanderättsbestånd och vill fastighetsägaren eller nyttjanderättshavaren frånträdaavtalet gått ut, skall uppsägning ske. Balkenomtryckt 1971: 1209. Senaste lydelse 1984:678. Om jordägaren har sagt upparrendeavtalet, har arrendatorn rätt till förlängning av detta, utom när 1. arrenderättenär förverkad eller förhållande som avses i 8 kap. 14 § föreligger, 2. arrendatorn iannat fall åsidosatt sina förpliktelser i sådan mån att avtalet skäligen ickebör förlängas, 3. jordägaren görsannolikt, att han själv, hans make eller avkomling skall bruka arrendestället,och det ej är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandet upphör, 4. jordägaren görsannolikt, att arrendestället behövs för en mera ändamålsenlig indelning ibruknirigsenheter, och det ej av särskilda skäl är obilligt mot arrendatorn attarrendeförhållandet upphör, 5. jordägarengör sannolikt, att 5. jordägaren gör sannolikt, attarrendestället skall användas i en- arrendestället skall användas i en-Wghetmed faststidldstadsplan eller lighet xxieA en detaljplan,byggnadsplan, 6. jordägaren iannat fall gör sannolikt, att arrendestället skall användas för annat ändamålän jordbruk, och det ej är obilligt mot arrendatorn att arrendeförhållandetupphör.