bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad åter rör förslaget om höjdgaranterad ränta för hyreshus ägda av fysiska personer är detta förslagframlagt med syftet att eliminera de skillnader som tidigare motiverades avskillnaderna i garantiskatt som förelegat beträffande hyreshusägda av konventionellt beskattade juridiska resp. ' fysiska personer. Dennaskillnad föreligger inte längre. Även beträffande egnahemmen har garantiskattentagits bort, detta i kombination med att det extra avdraget som ägare avegnahem kan göra i sin deklaration slopats. Vad slutligen rör förslaget omytterligare extra upptrappning av den garanterade räntan för egnahemmenmofiveras detta med statsfinän-siella skäl. Motuppfattningen i propositionen att justeringar av de garanterade räntorna börvidtas i avsikt att undanröja vissa oklarheter som uppkommit inomskattesystemet kan enligt utskottets mening inte berättigad kritik riktas. Ettav regeringens förslag har dessutom förelagts efter det attbostadsutskottet.förordat att hos regeringen begärde att vissakompensatoriska åtgärder vidtogs med anledning av beslutet omhöjd fastighetsskatt. Vad rör de övriga regeringsförslagen anser utskottet attriksdagen, på skäl som anförts i budgetpropositionen, bör ansluta sig till dem.Ett sådant ställningstagande låter sig inte förenas med vad som förordats imoderata samlingspartiets partimotion Bo205 yrkande 7 samt i motionerna Bo246(m) yrkande 4 och i Bo258 (fp) yrkandena 30 och 31. Motionerna avstyrkssålunda, mofion Bo246 (m) yrkande 4, såvitt nu är i fråga. Vadrör förslagen i motionerna Bo257 (c) yrkande 6 såvitt nu är i fråga och Bo258(fp) yrkande 29 om att eftergift av räntelån enligt räntelånekungörelsen inteskall beviljas vill utskottet anföra följande. Vid behandling av motsvarandemotionsyrkanden erinrade bostadsutskottet (BoU 1985/86:13 s. 27) om atteftergift av räntelån ges för att de med räntelån belånade fastigheterna medavseende på kapitalkostnaderna skall jämställas med de fastigheter av äldreårgång för vilka räntebidrag utgår. Utskottethar inte funnit anledning inta annat ställningstagande i frågan. Inteheller kan utskottet stödja förslaget i motion Bo257 (c) yrkande 6 i motsvarande del om att räntebidrag för äldre låneformer inte skulle bevil jas, dvs. i princip räntebidrag för fastigheter färdigställda . Dessa fastigheter har fått vidkännas kostnadsök ningar på grund av extra upptrappningar. a. mot bakgrund härav är 41 utskottet inte berett att föreslå att bifalla motionsförslaget. Utskottetavstyrker med samma mofivering förslaget i mofion 258 (fp) BoU 1986/87:10yrkande 26 såvitt nu är i fråga om avskaffande av räntelånen. kommunisternas partimotion Bo215 anförts om de allmännyttigabostadsföretagens roll på bostadsmarknaden delas av utskottet. Det finns ingenerinran mot en politik som syftar till att ge dessa företag möjligheterattutvecklas inom ramen för de bostadspolitiska beslut statsmaktema fattat.Riksdagen har vid olika tillfällen uttalat sig för en politik i vilken deallmännyttiga bostadsföretagen givits en självklar och central roll. Genomolika riksdagsbeslut har denna politik manifesterats. Utskottetanser det emellertid mindre lämpligt att genom sådana förändringar iräntebidragssystemet som föreslagits av kommunisterna nu ge ettriktat stöd till de allmännyttiga bostadsföretagen: detta i all synnerhet somlånesystemet är föremål för överväganden som snart kommer att presenteras.Yrkande 5 i kommunisternas partimotion Bo215 bör sålunda avslåsav . Rubriceradefråga tas upp i motion Bo210 (s). Motionärerna anser att neutraliteten mellanolika upplåtelseformer rubbas genom att tomträttsinstitutet enligt derasuppfattning missbrukas. De anför, med exempel från kommun, att räntesatsenför tomträttsavgälden sänkts med somberäkningsgrunden för avgälden ökat med . Genom räntesänkningen effekten uppstått att det stadiga räntebidraget bortfaller och attboendekostnaderna höjs genom den ökade avgälden. Genom olikheter beträffandeavdragsmöjligheterna i skattesystemet kommer t.ex. bostadsrätten ytterligare isämre läge gentemot upplåtelseformen privat ägande. Motionärerna begär förslagtill åtgärder som förhindrar den i motionen redovisade ordningen. Deregler sorri tillämpas vid räntebidrag till tomträttsavgäld kan få den avmotionärerna uppmärksammade konsekvensen i enskilda fall. Att besluta huravgälden skall bestämmas och tas ut är en uppgift. Det bör inte kommai fråga att ändra denna ordning. Statsmakterna har beslutat en ordning för närräntebidrag för avgälden skall kunna lämnas och ställt finansiella möjlighetertill förfogande. Det kan inte anses vara en eller regeringensuppgift att påverka de kommunala besluten i dessa frågor. Inte heller kanutskottet finna det erforderligt att begära förslag till åtgärder hosregeringen i avsikt att förhindra väd motionärerna kallar ett missbruk avtomträttsinstituten. Motion Bo210 (s) avstyrks sålunda. 5.4 Vissa förutsättningar och villkor för bostadslån m. m. 5.4.1Stöd till konstnärlig utsmyckning Isamband med ny- och ombyggnad av bostäder kan stöd utgå för konst närlig utsmyckning. Stödet utgår i form av ett tillägg till låneunderlaget om högst /m. Tillägget har utnyttjats endast i mycket begränsad utsträckning. Med anledning av motionsförslag har också senast 42 (BoU 1984/85:13 s. 27) begärt att regeringen skall göra en översyn BoU1986/87:10 av finansieringsbestämmelserna. I proposition 1986/87:48 framhålls att konstnärligainsatser är av stort värde i arbetet med att skapa bra och tilltalandebostadsmiljöer. För att stimulera arbetet med konstnärlig utsmyckning föreslåsdärför att tillägget till låneunderlaget för dessa åtgärder skall ersättas avett bidrag. Bidraget skall enligt förslaget lämnas till projekt som uppförseller byggs om med stöd av bostadslån och motsvara av kostnaderna förutsmyckningen. Stödet skall vidare förutsätta ett motsvarande kommunalt bidrag.Fastighetsägaren har sedan att svara för den resterande kostnaden. Den nya ordningen föreslås träda i kraft den I juli 1987.I de fall lånesökanden begär det skall dock äldre bestämmelser tillämpas påansökningar som ges in till kommunen före . För verksamhetenföreslås en beslutsram om 15 milj. kr. fastställd för /88. Förslaget om införande av ett statligt bidrag förkonstnärlig utsmyckning har mött invändningar i motion Bol 19 (m) yrkande 7 f.Enligt motionärerna medför kravet på ett motsvarande kommunalt stöd attkommunerna kommer att prioritera sina egna fastighetsbolag framför andra.Någon direkt bidragsgivning skall enligt deras mening därför inte förekomma,utan kostnaderna får liksom ingå i låneunderlaget. I motionerna Bol 10 (s) och Bo233 (s) ställer sigmotionärerna i och för sig bakom förslaget om att ett stadigt bidrag förkonstnärlig utsmyckning skall införas. Däremot motsätter de sig att det statligabidraget skall förutsätta ett motsvarande kommunalt stöd. Enligt densistnämnda motionen bör den del av kostnaden som inte omfattas av det statligabidraget kompletteras med en lånemöjlighet genom ett tillägg tilllåneunderlaget om högst /m". Dessutom förordas att bidrags- ochlångivningen inte skall styras av några ramar. tar först upp frågan om införande av ettstatligt bidrag för konstnärtig utsmyckning. I arbetet med att skapa bra och filltalande bostadsmiljöerär det konstnärliga arbetet av stort värde. vill därförunderstryka vikten av att det i våra bostadsområden finns konstverk som skänkerliv åt miljön och som gör bostadsområdena omväxlande och mer tilltalande. Attregeringen nu lägger fram förslag om införande av ett statligt bidrag för attstimulera arbetet med den konstnärliga utsmyckningen är därför positivt.Utskottet tillstyrker med hänvisning härtill förslaget om att ett statligtbidrag för konstnärlig utsmyckning skall införas. Till den närmare utformningenav och villkoren för detta bidrag m. m. återkommer dock utskottet nedan. nu anfört innebär att motion Bol 19 (m) yrkande 7 f avstyrks. I fråga om villkoren m.m. för det statliga bidraget tillkonstnärtig utsmyckning vill utskottet anföra följande. Som utskottet ovan framhållit är det naturligtvis avmycket stort värde att åtgärder vidtas för att stimulera den konstnärliga utsmyckningen i bostadsmiljön. Enligt bostadsutskottets mening bör dock en något annor lunda ordning än den av regeringen förordade väljas för att uppnå det eftersträvade syftet. Ienlighet med utskoftets ställningstagande ovan bör ett statligt bidrag BoU1986/87:10 införas för konstnäriig utsmyckning. Till detta bidrag bör dock intekopplas något krav på ekonomiska insatser från berörda kommuner och bostadsföretag.I stället bör enligt bostadsutskottets mening den del av kostnaden som inteomfattas av det statliga bidraget kompletteras med en lånemöjlighet. mening bör bidrags- och lånesystemet i korthet utformas på följandesätt. Statligt bidrag skall utgå av kostnaden för den konstnärligainsatsen. För resterande kostnad skall ett tillägg till låneunderiaget få görasi princip på samma sätt som enligt dagens regler. Underlaget för stödet bördock maximeras på så sätt att filläggsbeloppet för lån får uppgå till högst 25kr./m vilket skall motsvara av kostnaden. Medhänvisning till den konstruktion av stödet som utskottet nu förordat bör dennuvarande administrativa ordningen tillämpas även fortsättningsvis. nu med anledning av regeringens förslag samt motionerna Bol 10 (s)och Bo233 (s) såvitt nu är i fråga anfört om villkoren m. m. för det statligabidraget till konstnärlig utsmyckning bör som.sin mening geregeringen till känna. Utskottetdelar vad i propositionen anförts om att en ram för stödet till konstnärligutsmyckning om 15 milj.' kr. bör begränsa bidragsgivningen under budgetåret1987/88. I den mån bidragsramen förbrukats bör nu gällande regler styra. (s) avstyrks såvitt nu är i fråga. Isamband med statlig bostadslångivning gäller det s: k. markvillkoret. Dettavillkor innebär enligt huvudregeln att bostadslån i princip bara beviljas omkommun har förmedlat den mark på vilken byggnadsföretaget skall genomföras.Bostadslån får dock lämnas även i annat fall om kommun tillstyrkt det. Isaneringsområden gäller dessutom vissa undantag frän huvudregeln. Vidny- och ombyggnad av s. k. låntagarbyggda egnahem (tidigare kalladestyckebyggda småhus) gäller dock villkoret bara om sökandens markförvärv ärförenat med villkor som binder sökanden till en viss byggintres-sent vidupphandling av material eller byggnadsarbete. Undantag från markvillkoret idessa fall har medgivits av . Förnärvarande gäller undantaget t. o. m. utgången av . Motivet för attmedge detta undantag var sysselsättningsläget inom trähusindustrin. Genomproposition 1986/87:67 föreslår regeringen att undantaget från markvillkoretför ny- och ombyggnad av småhus som skall bebos av lånesökanden skall förlängasmed , dvs. till utgången av . Enligt bostadsministern ärsysselsättningsläget inom trähusindustrin fortfarande mycket ansträngt. Ävenefterfrågan på småhus får enligt hans mening anses vara låg . under den allmänna motionstiden väckta motionerna Bo205 (m) yrkande 2, Bo413 (m) yrkande 12 och Bo423 (m) yrkande 6, samtliga 44 motionsyrkandensåvitt nu är i fråga, Bo258 (fp) samt i den med anledning BoU 1986/87:10 avproposifion 1986/87:67 väckta motionen Bol25 (m) föreslås att markvillkoretskall avskaffas. Enligt m-motionerna är markvillkoret ägnat att starkt försämramöjligheterna för enskilt byggande. Det har också allvarligt försvåratexploatering i privat regi. Detta har i sin tur lett till högre kostnader ochen mindre konsumentstyrd produktion. Enligt fp-motionen innebär markvillkoretnumera i praktiken främst att kommunen ges möjlighet att ställa en mängd kravpå byggnationen utöver plan- och bygglagens bestämmelser innan dispens frånmarkvillkoret lämnas. Kommunernas möjligheter att styra byggandet anges vidaresom tillräckliga även detta villkor förutan. I de med anledning av proposition 1986/87:67 avgivnamotionerna Bol23 (fp) och Bo 124 (c) föreslås att mark villkoret skallavskaffas för låntagarbyggda egnahem. Enligt den förstnämnda motionen ärkommunernas möjligheter att styra byggandet fullt tillräckliga, varför någotytterligare instrument i form av markvillkoret inte behövs. I den sistnämndamotionen framhålls att motivet för att de styckebyggda småhusen är undantagnafrån markvillkoret bl. a. är strävandena att öka produktionen av småhus. Det ärenligt motionärerna uppenbart att efterfrågesituationen på marknaden är sådanatt markvillkoret inte fyller någon funktion och att det därför bör upphävas. tar först upp förslaget om en avvecklingav markvitl-koret i sin helhet. har vid en rad tidigare fillfällen haftatt behandla mo tionsyrkanden om att markvillkoret skall avskaffas (se bl. a. BoU 1984/85:13 s. 25 och BoU 1985/86:13 s. 38). Utskottet har härvid hävdat uppfattningen att markvillkoret är ett instrument av flera när det gäller ' kommunernasmöjligheter att förverkliga den bostadspolifiska målsättningen. Utskottet harinte på de skäl som anförts i de nu behandlade motionerna funnit skäl frångådessa sina tidigare ställningstaganden. Mofionerna Bo 125 (m), Bo205 (m)yrkande 2 såvitt nu är i fråga, Bo258 (fp) yrkande 10, Bo413 (m) yrkande 12såvitt nu är i fråga samt Bo423 (m) yrkande 6 såvitt nu är i fråga avstyrks medhänvisning härtill. Utskottet övergår nu till att behandla frågan om enavveckling av markvillkoret för låntagarbyggda egnahem. Vad utskottet ovan anfört om behovet av ett markvillkorsom sådant gäller också för låntagarbyggda egnahem. Även förslageri imotionerna Bol23 (fp) och Bol24. (c) avstyrks sålunda med hänvisning härtill.Till frågan om en förlängning av det temporära undantaget frän markvillkoretför dessa hus återkommer dock utskottet nedan. Avslutningsvis tar utskottet upp frågan om en förlängningav undantaget från markvillkoret för vissa egnahem. har under 1980-taletmedgivit undantag från markvillkoret för låntagarbyggda egnahem med hänvisning till dels beho vet av att stimulera bostadsinvesteringarna, dels sysselsättningsläget inom trähusindustrin. Som framhålls i proposition 1986/87:67 är sysselsättnings läget inom trähusindustrin fortfarande mycket ansträngt som efterfrågan på nybyggda småhus får anses som låg. sålunda bostadsministernsuppfattning att dessa skäl sammantaget talar för BoU 1986/87:10 att undantagetfrän markvillkoret bör förlängas för de nu aktuella småhusen. Däremot börförlängningen enligt bostadsutskottets mening avse , dvs. till utgången avjuni 1989. Vad utskottet med anledning av regeringens förslag nu anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Vidnybyggnad av annat hus än småhus som skall bebos av lånesökanden utgårbostadslån i princip bara om byggnadsarbetena upphandlats genom infordrande avanbud och genom prövning av anbud utan föregående förhandling medanbudsgivare; det s. k. konkurrensvillkoret, Imotionerna Bo205 (m) yrkande 2, Bo413 (m) yrkande 12 samt Bo423 (m) yrkande 6,samfiiga motionsyrkanden såvitt nu är i fråga, hemställs attkonkurrensvillkoret skall avskaffas. Enligt motionärerna har konkurrensvillkoret,i likhet med markvillkoret, bl. a. allvarligt försvårat exploatering i privatregi och minskat konkurrensen på byggsektorn vilket enligt derasmening lett till högre kostnader. Åveni fråga om konkurrensvillkoret har utskottet fidigare (se bl. a. BoU 1984/85:13s. 25 och BoU 1985/86:13 s. 38) haft att behandla motionsyrkanden om att detskall avskaffas. Vad utskottet härvid anfört om att detta låneförbehåll ökarkommunernas möjligheter att aktivt ta det ansvar för bostadsförsörjningen somde tilldelats står fast. Mofionerna Bo205 (m) yrkande 2, Bo413 (m) yrkande 12samt Bo423 (m) yrkande 6, samtliga mofionsyrkanden såvitt nu är i fråga,avstyrks med hänvisning fill tidigare ställningstaganden. Föratt anpassa låneunderiaget för det statliga bostadslånet till kostnadsskillnadermellan olika regioner, främst i fråga om frakter och löner, används av bostadsstyrelsenfastställda ortskoefficienter. Koefficienterna gäller oförändrade under två årfrån fastställelsen, om det inte finns särskild anledning till fidigareomprövning. Medhänvisning till obalansen på bostadsmarknaden i föreslås imotion Bo227 (c) att en ortskoefficient bör fastställas som omfattar helalänet. Enligt motionären innebär den nuvarande situationen - med en förNorrtälje kommun lägre ortskoefficient än den för hela det övriga länetgällande - att framför allt kommun drabbats. Genom spridningseffekterfrån obalansen pä bostadsmarknad har enligt motionären ocksåNorrtälje kommit att fä i princip samma obalans på sinfidigare balanserade bostadsmarknad. Imotion Bo239 (c) begärs att en utredning tillsätts i syfte att ta fram lägre, men ändå rimliga ortskoefficienter för de tätorter där inflytt ningstrycket är starkt. Av mofiveringen, som återfinns i motion A466, framgår att det är förhållandena på bostadsmarknaden i som bildar utgångspunkt för förslaget. Motionärerna anser sålunda att den inflyttning som har på alla andra Östgötakommuners bekostnad bör leda till att en diskussion förs om en lägre ortskoefficient för tätort. Utskottettar inledningsvis upp frågan om ortskoefficienterna i vissa BoU 1986/87:10regioner. Somframgår av utskottets kortfattade framställning ovan används ortskoefficientenför att anpassa låneunderlaget till kostnadsskillnader mellan olika regioner,främst i fråga om frakter och löner. Utskottet har inte heller grund för annatantagande än att ortskoefficienterna i stort fyller detta sitt avsedda syfte.Systemet med en anpassning av låneunderlaget till den lokala prisnivån medhjälp av ortskoefficienter har i sig inte heller satts i fråga. De invändningarsom rests i motion Bo227 (c) gäller sålunda de faktiska ortskoefficienterna iStockholms län. Den aktuella motionen aktualiserar även enligt bostadsutskottetsmening de särskilda problem som kan finnas att fastställa för storstadsområdenarättvisande ortskoefficienter. De balansproblem som finns på bostadsmarknadeni storstadsområdena och i andra områden med brist på bostäder har gett upphovtill en ökad efterfrågan på byggkapacitet i dessa regioner. Det kan enligtbostadsutskottets mening mot bakgrund härav inte uteslutas att överhettningeni dessa bristområden har gett upphov till spridningseffekter också i angränsandekommuner och områden som normalt sett inte betraktas som en del av den aktuellaregionen. Enligt vad bostadsutskottet erfarit är också ortskoefficienternaföremål för överväganden i anslutning till det arbete med en förenkling avbostadslånereglerna m. m. som pågår inom . Vad i motionBo227 (c) föreslagits avstyrks av utskottet med hänvisning härtill. Avslutningsvistar utskottet i denna del upp förslaget om en översyn av ortskoefficienternaför tätorter med inftyttningstryck. Förslageti motion Bo239 (c) om att ortskoefficienterna för tätorter medinflyttningstryck skall ses över synes främst syfta till att med hjälp avortskoefficienterna styra bostadsbyggandets regionala fördelning. Bostadsutskottetvill mot bakgrund härav erinra om att ortskoefficienterna, som framgår ovan, äravsedda att anpassa låneunderlaget till kostnadsskillnader mellan olikaregioner. Att använda ortskoefficienterna som ett regionalt styrmedel framstårenligt utskottets mening med hänvisning härtill som mindre lämpligt. Föratt anpassa låneunderlaget för ett projekt till det aktuella kostnadslägetanvänds en särskild tidskoefficient. Tidskoefficienten fastställs med ledningav faktorprisindex för gruppbyggda småhus exkl. löneglidning och med hänsyntagen fill ett fast avdrag på för beräknadrationalisering. Koefficienten fastställs av iefterhand. maximerades den totala ökningen av tidskoefficiententill i princip . Medhänvisning till att tidskoefficienten inte har ändrats sedan den 1 juli 1985hemställs i motion Bo235 (c) att skall ge regeringen till känna atttidskoefTicienten bör följa kostnadsutvecklingen. Somframgår av utskottets ovanstående redovisning skall vid beräkning en av tidskoefficienten ett fast avdrag på göras för beräknad rationalisering. Förutom att tidskoefficienten beaktar denna beräknade rationaliseringsfaktor följer den sålunda prisutvecklingen som denna kommer till uttryck i det aktuella faktorprisindexet. utskotteterfarit är tidskoefficienten föremål för överväganden i anslutning BoU1986/87:10 till det förenklingsarbete med avseende på låneregler m. m. sompågår inom . Vad i motion Bo235 (c) föreslagits avstyrks avutskottet med hänvisning härtill. 5.4.4 Förutsättningar och villkor i övrigt för bostadslån Frågan om finansieringen av parkeringsplatser och garagevid den statliga bostadslångivningen tas upp i motion Bo211 (s). Enligtförslaget i motionen , bör lånereglerna ändras så att även kostnaderna förgarage kommer att. ingå i låneunderlaget för bostäder och därmed bliräntebidragsberättigade. har ochsenast (BoU 1985/86:13 s. 38) avstyrkt motsvarande motionsyrkandenmed hänvisning till redan gjorda ändringar i bostadslånereglerna. Vad i motionBo211 (s) nu anförts har inte givit utskottet anledning till annat ställningstagande.Motionen avstyrks. Kravpåförsäkring mot byggskador m.m. som villkor för statligt bo- - , stadslånvid byggande av flerbostadshus ställs i två motioner. Mot bakgrund av problemen med byggskador och byggfel i dets.k. miljonprogrammets bostäder begärs i motion Bo214 (s) yrkande 2 attinitiativ tas till insatser som syftar till att förhindra att liknande problemuppkommer i dagens nyproduktion. En enligt motionärerna möjlig lösning vorehärvid att som villkor för statliga bostadslån till flerbostadshus införa kravpå en tioårig försäkring mot byggfel och byggskador i likhet med vad som redangäller för gruppbyggda småhus. I motion Bo514 (s) läggs fram förslag som syftar till attsäkerställa kvaliteten i bostadsbyggandet. Med hänvisning till den långsiktigainvestering som en byggnad utgör förordar motionärerna att det för allabostadsbyggen skall ställas krav på att byggaren lämnar en fioårig garantitid.För att säkerställa finansieringen av framtida byggskador föreslås dessutom atten särskild byggskadefond inrättas. Fonden skall enligt förslaget finansierasgenom att det blir obligatoriskt för alla byggherrar att avsätta avbyggkostnaderna vid varje bygge till fonden. Som villkor för statligt bostadslån till vissa småhusgäller att det skall finnas en tioårig ansvarsutfästelse att avhjälpaväsentliga skador på huset till följd av fel eller brister i konstruktion,utförande eller material. Lånevillkoret anses uppfyllt om utfästelsen lämnatsav AB Bostadsgaranfi med försäkring i Konsortiet för försäkring avsmåhusgaranti eller av HSB, eller BPA med försäkring i Folksam.Villkoret är uppfyllt även ' i andra fall om motsvarande garanti och försäkringlämnas. I samband med att beslutade (BoU 1983/84:8) om införande avdet nu redovisade lånevillkoret bemyndigades regeringen att utvidga villkorettill att gälla även bostadslån för småhus som skall bebos av lånesökånden (s.k. låntagarbyggda småhus). Inom pågår också ett arbetemed att skapa förutsättningar för att utvidga lånevillkoret i enlighet med detgivna bemyndigandet. Införandet av garanti och försäkring som ett villkor förstatligt bostads lån till vissa småhus har i första hand motiverats av konsumentskyddsskäl. Avsiktenär således primärt att genom detta lånevillkor tillförsäkra köpare BoU1986/87:10 av småhusett tillfredsställande konsumentskydd. Detta motiv gör sig av naturligaskäl inte gällande på samma sätt när det gäller garanti och försäkringsom villkor för lån till flerbostadshus. Det är ju här inte fråga om en enskildsom av en byggherre köper ett färdigt hus, utan det är i stället fråga omtvå parter som bl. a. i ett upphandlingsförfarande träffar avtal om uppförandeav en fastighet. Utskottet är mot bakgrund härav inte nu berett förordaatt krav på garanti och försäkring skall införas som lånevillkor Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotionerna Bo2l4 (s) yrkande 2 och Bo5I4 (s) avstyrks. Enligt mofion Bo223 (c) innebär utbyggnaden av elbaseradevärmesystem en säkerhetsrisk bl. a. vid stark kyla eftersom de riskerar attöverbelasta elnätet.