bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Den regionala och lokalaförsörjningsberedskapen mäste ägnas särskild uppmärksamhet mot bakgrund av dennegativa strukturutveckling som skett inom jordbruk och förädling m. m.Särskilt de stora tätorternas försörjning bör omfattas av dessa överväganden.Ytterligare medel bör anvisas under anslaget C 5. Kostnader förberedskapslagring av livsmedel m. m. i enlighet med motion FölSI yrkande 5. i , och (alla m) anför: En av de viktigaste frågorna för landetslivsmedelsförsörjning är enligt vår mening möjligheten att anskaffatillräckligt med kvävegödselmedel till jordbruket i en krissituation. Enligtvad utskottet erfarit är enda kvarvarande ammoniakfabrik hotad avnedläggning. innebär regeringens förslag en drastisk minskning avberedskapslagringen i fräga om viktiga insatsvaror för jordbruket. Mot dennabakgrund hade utskottet bort tillstyrka motion Jo224 yrkande 1 och motionFÖ140. (vpk) anför: Från kommunisternas sida har i olikasammanhang påtalats det allvarliga i att den regionala obalansen i fråga om jordbruksproduktion och förädling av livsmedel ständigt ökar. Den härda rationaliseringen inom livsmedelssektorn har inneburit att stora produktionsöverskott mer och mer framställs inom begränsade regioner. Distributionen av de färdiga eller halvfärdiga produkterna blir helt beroende av en fungerande transportap parat av dagens omfattning för att nå konsumenterna. Med tanke pä energi försörjningens sårbarhet borde det stå helt klart för alla att framför allt storstadsområdena mycket snabbt kommer att lida brist på livsmedel även 289 19 1986/87. Sårbarheten inom energiområdet drabbar också FöU1986/87:11 direkt livsmedelsproduktionen genom att stora djurbesättningar intekan Bilaga 8 mjölkas, kött inte kan frysas och andra funktioner, som nuanses självklara, inte kommer att fungera. Mot denna bakgrund är de överväganden omlivsmedelsförsörjningen som framförs i propositionen förvånansvärda. Liksominom andra områden skall tydligen förlita sig pä en omfattande importi den fortsatta beredskapsplaneringen. Pengar kan frigöras från lagring ochdärmed löser man kortsiktigt finansieringen inom andra områden. Visserligenframhålls att den regionala försörjningen i övre bör uppmärksammas ochatt konsekvenserna av att storstadsområdena avskärs från ttllförsel bör analyseras.Men det behövs inga analyser utan bara sunt bondförstånd för att' inse att detinte kommer att fungera i ett kris- eller krigsläge med dagens strukturer. Detbehövs genomgripande åtgärder i den fredstida utvecklingen för att säkra enregional produktion och förädling avlivsmedel över hela landet. Sä länge intenågra bestämda åtgärder i den riktningen vidtas är det oansvarigt att avekonomiska skäl minska anslagen för beredskapslagring. bör med bifalltill motion FÖI36 underkänna den allmänna inriktning avlivsmedelsförsörjningen som förordas i propositionen och säga nej tillutförsäljningen av beredskapslager och därmed minskningen av anslaget tillkostnader för beredskapslagring av livsmedel. Näringsutskottetsyttrande m.lT''''' om totalförsvarets fortsatta utveckling (prop. 1986/87:95) har hemställt att näringsutskottetyttrar sig över proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsattautveckling, i vad avser bilaga 12 (miljö- och ), ochmotioner i anslutning härtill. Vidare har försvarsutskottet berettnäringsutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen i övrigt jämtemotioner. I detta sammanhang behandlar näringsutskottet även tvämotioner från allmänna motionstiden och, delvis, en motion som har väckts medanledning av proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför 1990-talet. Dessamotioner har tidigare hänvisats till näringsutskottet och överlämnas tillförsvarsutskottet under förutsättning av dess medgivande med dettayttrande. En skrivelse i ärendet har inkommit till näringsutskottetfrån . Av de motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:95 kommenterar näringsutskottet följande: 1986/87:Föl 13 av (), vari hemställs attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen haranförts om angelägenheten av att säkra sysselsättningen vid FFV Vanäsverken iKarlsborgs kommun. 1986/87:Föl 15 av () och (),vari hemställs att 1. begär att regeringen kompenserardet bortfall av sysselsättningstillfällen som uppstår vid en minskadammunitionstillverkning vid Vanäsverken, , 2. uttalar sig för attlokaliseringsstöd beviljas vid nyetablering eller utbyggnad av företag inomKarlsborgs kommun. l986/87:Föl 16 av (), såvitt gällerhemställan (2) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om det framtida sysselsättningsläget vid . 1986/87:Föl17 av Hans Nyhage (m) och (), såvitt gäller FöU 1986/87:11 hemställan att Bilaga 9 2. beslutar attförsörjningsberedskapen på tekoområdet, i avvaktan på i motionen angivenutredning, skall grundas på ett bibehållande av existerande produktionoch kapacitet, 3. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande det grundtextila området, 4. beslutar att skyldigheten församtliga statliga myndigheter att upphandla uniformstyger m. m. hos ÖCB skallkvarstå, 5. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande utarbetande av effektiva rutiner församråd mellan de upphandlande myndigheterna, ÖCB och textilindustrin, 6. beslutar att det s. k.försörjningsberedskapsstödet vid offentlig handel skall kunna utgå vid enprisskillnad på mellan svensk och utländsk offert. 1986/87: Fö 118 av () och (), såvitt gäller hemställan att 1. beslutar att de mål som i daggäller för beredskapen inom teko skall behållas, 2. beslutar att myndigheternasskyldighet att upphandla inhemskt producerad väv skall kvarstå. 1986/87: Fö 127 av m, fi, (c), såvittgäller hemställan (18) att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts beträffande försörjningen på beklädnadsområdet, I986/87:FÖI28 av m. fi. (m), såvitt gällerhemställan (23) att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om oljelagringens omstrukturering och kostnader, 1986/87:Föl29 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom byggandet av ett forsknings-/stödfartyg, I986/87:FÖI36 av m, fi, (vpk), såvitt gällerhemställan att ) som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en snabb omläggning av det svenska energisystemet,framför allt en avveckling av kärnkraften, är den viktigasteberedskapsåtgärden när det gäller energiförsörjningen, 3 h) beslutar att det totala lagringsbehovet lagringsåret1991/92 för olja sätts till 10,5 miljoner m' enligtenergiberedskapsutredningens förslag (bil. 3 i) hos regeringen begär förslag till uppbyggnad av enfullskaleanläggning för framställning av etanol för att öka beredskapen inomdetta viktiga område, 3 j) hos regeringen begär förslag till brytning ochförädling av legeringsmetaller med stöd av beredskapsmedel, som ersättning förnuvarande import så långt det-är möjligt. 3 k) beslutar att någon utförsäljning av beredskapslagrenav metaller tills FöU 1986/87:11 vidare inte får ske. 1986/87:Föl40 av () och (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen sägs om behållande av enda ammoniakfabrik. 1986/87:Föl41 av () och RalfLindström (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av att i det längre perspektivetomdisponera de beställningarna i syfte att säkerställa en jämnproduktionsnivå vid , I986/87:FÖI58 av m, fi, (s), vari hemställsatt 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av fortsatt försörjningsberedskapsstöd, 2, som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av insatser för att säkra försörjningen av skor och bomullsväv, 1986/87:Föl59 av m, fi, (c), vari hemställsatt 1, med avslag på proposition1986/87:95 i denna del godkänner de mål och allmän inriktning avförsörjningsberedskapen som förordas i motionen, 2, med avslag på proposition1986/87:95 i denna del godkänner vad som i motionen anförts omberedskapslagringen av olja, kol, kärnbränsle och naturgas, 3, med avslag på proposition1986/87:95 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av ett bättre beslutsunderlag avseendeomstruktureringen av ansvaret för oljelagringen, 4, beslutar att de medel som föreslåsanvisade till åtgärder inom delfunktionen Elkraft för /88 skalldisponeras och fördelas av statens energiverk i enlighet med vad som anförs imotionen, 5, som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om betydelsen av ett decentralistiskt ochsmåskaligt energisystem för handlingsberedskap och minskad sårbarhet inomenergiområdet. Den motion som har väckts med anledning av proposdion1986/87:74 och behandlas här är följande: I986/87:N140 av m. fi, (vpk), såvitt gällerhemställan (14) att hos regeringen begär förslag om överförande istatlig ägo av industrier. De motioner från allmänna motionstiden som har hänvisatstill näringsutskottet och som med detta yttrande överlämnas tillförsvarsutskottet är följande: I986/87:N329 av m, fi, (s), vari hemställsatt 1, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskapsproduktton av ammoniak. 2, som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om FöU 1986/87:11 behovet av statligt stöd för mino-processen samtsysselsättningseffekterna i Bilaga 9 västra . 1986/87:N370avLars m. fi. (vpk), vari med motivering i motion 1986/87 :U409 hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till förstatligandeav de viktigaste svenska krigsmaterielproducenterna. I proposition 1986/87:95 framläggs förslag om Sverigessäkerhets- och försvarspolitik samt om totalförsvarets fortsatta utveckling.Till grund för propositionen ligger huvudsakligen det arbete som 1984 årsförsvarskommitté har utfört. Förslag om beredskapsätgärder inom bränsle- ochdrivmedelsområdena har presenterats av energiberedskapsutredning ibetänkandet (SOU 1986:42) Bränsle- och drivmedelsberedskapen under kriser ochi krig. De i propositionen redovisade förslagen angående försörjningsberedskapeninom energiområdet baseras bl, a, på denna utredning och de synpunkter som harinkommit i samband med dess remissbehandling. behandlar i det följande propositionenoch motionerna i de delar som rör näringsutskottets beredningsområde.Inledningsvis ägnar näringsutskottet uppmärksamhet ät försörjningsberedskapeninom energi-och beklädnadsområdena. Därefter diskuterar utskottet beredskapeninom vissa andra områden. Slutligen behandlas ett antal övriga frågor avintresse för näringsutskottet. Det gäller motionsyrkanden om förstatligande avkrigsmaterielindustrin och om verksamheten vid resp. FFVVanäsverken. Innehållet i propositionen i övrigt föranleder ingakommentarer från näringsutskottets sida. Regeringens förslag till beredskapsätgärder inom olikaområden baseras på vissa enhetliga antaganden om varaktigheten och karaktärenav eventuella kriser och krig. Det antas att en konfiikt i skulle kommaatt inledas med en period av växande politiska motsättningar mellan maktblockenmed alltmera omfattande handelsstörningar. Detta förkrigsskede beräknas iplaneringen ha en varaktighet av upp till ett är. Den internationella handelnoch tillgången på varor förutsätts ha en i huvudsak normal omfattning vidperiodens.inledning. Handeln beräknas sedan minska successivt underförkrigsskedet. Främst mot periodens slut förutses avsevärdahandelsbegränsningar förekomma. Det antas att förkrigsskedet följs av en period med krig ivår omvärid. Det uppskattas att det akuta krigsskedet pågår i nägra mänader.Under denna period förutses ingen utrikeshandel. Därefter beräknas handelngradvis återgå till en acceptabel nivå inorn . kommer i det följande att referera tilldessa planeringsförutsättningar. Försörjningsberedskapeninom energiområdet FöU 1986/87:11 Bilaga 9 Allmän Inriktning Den nuvarande inriktningen av försörjningsberedskapen inomenergiområdet lades fast av i samband med försvarsbeslut(prop. 1981/82:102, FöU 1981/82:18, rskr. 1981/82:374). beslötriksdagen om de nu gällande riktlinjerna för beredskapslagring av olja, kol ochkärnbränsle (prop. 1984/85:53, FöU 1984/85:6, rskr. 1984/85:94), 1 anslutninghärtill fastställdes även oljelagringsprogram t. o, m, /87,beslöt om vissa provisoriska beredskapsåtgärder inomnaturgasområdet (prop, 1984/85:172, FöU 1984/85:13, rskr. 1984/85:390). I miljö- och del av den nu aktuellapropositionen (bil. 12) redovisas överväganden och förslag angående denfortsatta inriktningen av försörjningsberedskapen inom energiområdet. Dessafrågor har också berörts i avsnittet om totalförsvarets civila del i bilaga I(försvarsdepartementet) tillpropositionen. För godkännande framläggs i propositionen (bil.12 s. 87) riktlinjer för mål och allmän inriktning av försörjningsberedskapeninom energiområdet. Enligt regeringen skall beredskapsåtgärderna inom dettaområde syfta till att med tillräckligt hög säkerhet trygga de oundgängligabehoven för individens överlevnad och samhällets funktioner om vi i händelseav en kris eller ett krig helt eller delvis blir hänvisade till de resurser somdä finns tillgängliga inom landet. Till grund för planeringen skall dock liggaen högre försörjningsnivå så att de oundgängliga behoven med god marginal kangaranteras. Tillräcklig hänsyn till beredskapsaspekterna skall, menarregeringen, tas i det fredstida arbetet, t. ex. vid planeringen av anläggningaroch system för fredstida bruk. Den allmänna inriktningen av beredskapsinsatserna inomenergiområdet tas upp i tre motioner, I partimotion I986/87:FÖ127anförs att ett energisystem som grundas på inhemska energikällor och som ges ensmåskalig utformning är miridre sårbart än ett storskaligt system. Ett riksdagsuttalandeav denna innebörd föreslås i motionen. Graden av sårbarhet beror enligtmotionärerna dels på andelen importerad energi, dels pä hurenergiförsörjningssystemet är uppbyggt inom landet, I motion 1986/ 87:Fö 159(c) yrkas avslag på regeringens förslag till riktlinjer för försörjningsberedskapeninom energiområdet. Motionärerna förordar att energisystemet byggs upp utifrånett decentralistiskt synsätt och att man härvid utgår från att det ärnödvändigt med en hushållning med tillgängliga resurser och en effektivenergianvändning. Energisystemet skall baseras på utnyttjande av i huvudsakinhemska, förnybara och miljövänliga energikällor. Ett sådantenergiförsörjningssystem skulle, sägs det i motionen, uppvisa en helt annansäkerhet och försörjningstrygghet än det system som ligger till grund förförslaget i propositionen. Enligt motionärernaskulle vidare en minskadanvändning av importerade bränslen och en avveckling av kärnkraften leda tillett minskat lagringsbehov och lägre beredskapskostnader. En snabbomläggning av det svenska energisystemet är den viktigaste beredskapsåtgärdeninom energiområdet, anförs i kommu- FöU 1986/87:11nisternas partimotion 1986/87:Föl36, En avveckling av kärnkraften skulle Bilaga 9 enligt motionärerna ge utrymme för en decentraliseradenergiproduktion, minska överföringsförlusterna och kraftigt nedbringasårbarheten inom energiområdet, 1 motionen begärs att i ett uttalandetill regeringen skall ansluta sig till vad motionärerna har anfört. Enligt de nu gällande riktlinjerna för energipolitikenskall samhällets och industrins behov av en billig och säker energiförsörjningtryggas genom ett energisystem som i största möjliga utsträckning är grundat pävaraktiga, helst förnybara och inhemska, energikällor. En effektivenergianvändning och en intensifierad energihushållning skall främjas. Strängakrav skall ställas på säkerhet och omsorg om miljön vid användning ochutveckling av all energiteknik. Kärnkraften skall utnyttjas under enövergångsperiod. Senast är 2010 skall den sista reaktorn tas ur drift. finner det uppenbart att utformningen avenergisystemet är av avgörande betydelse för försörjningsberedskapen inomenergiområdet. Enligt näringsutskottets mening är det dock inte motiverat attnu ta upp en diskussion om energisystemets uppbyggnad. Regeringen har anmältatt den räknar med att förelägga en proposition under våren 1987grundad pä förslag från energirådet till följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyli , Frågor om den allmänna inriktningen av energipolitiken kommersålunda att behandlas av . Näringsutskottetavstyrker därför här behandlade motionsyrkanden. Regeringens förslag tillallmänna riktlinjer för försörjningsberedskapen har näringsutskottet inget atterinra mot. behandlar i detta avsnitt även frågan omhandlingsberedskapen inför olika slag av kriser i energiförsörjningen. Enligt regeringen skall denna beredskap och förmågan atthantera kriser inom energiområdet stärkas. Det aviseras i propositionen (bil.12 s. 107) att statens energiverk, som är funktionsansvarig myndighet förenergiförsörjningen, kommer att fä i uppdrag att efter samråd med övrigaansvariga myndigheter utarbeta förslag till handlingsprogram för hur framtidakriser skall bemötas, 1 motion 1986/87:Föl59 (c) anförs att en övergäng till detsmåskaliga energisystem som motionärerna förordar och som i det föregående harbeskrivits skulle inte bara minska sårbarheten inom energiområdet utan ocksäförbättra handlingsberedskapen inför skilda försörjningskriser. instämmer i regeringens uppfattning attvår förmåga att möta olika kriser inom energiförsörjningen behöver förbättras. Det avgö rande för denna förmåga är enligt näringsutskottets mening inte sä mycket energisystemets uppbyggnad utan vår kunskap om hur energiförsörjningen fungerar och var de sårbara punkterna finns samt om vilka ersättningsmöj ligheter som är aktuella och vilka förberedelser som har gjorts för att kunna ta dem i anspråk. Beträffande inriktningen av energipolitiken hänvisar nä ringsutskottet åter till den förestående riksdagsbehandlingen av propositio nen med anledning av energirädets förslag. Med det sagda avstyrker nä ringsutskottet här behandlad del av motipn I986/87:FÖ159 (c). Näringsut skottet har inget att anföra mot vad som sägs i den nu berörda delen av 296 propositionen. I propositionen (bil. 12 s. 90) behandlas möjligheternaatt ersätta impor- FöU 1986/87:11 terade bränslen vid störningar itillförseln under kriser eller i krig. Rege- Bilaga 9 ringen bedömer atttotalt omkring 2,2 miljoner m' olja därvid kan ersättas med elkraft och inhemskabränslen. Vid krigsskeden förutses dock inga möjligheter till utbyte medelkraft. Regeringen räknar vidare med att elkraft och inhemska bränslen kanersätta knappt kol. Med elkraft torde regeringen i detta sammanhang avseelenergi producerad vid vattenkraft- och kärnkraftverk. Elkraft är enenergibärare och inte en energikälla. Målsättningen för beredskapsplaneringen måste vara attimportbränslen skall ersättas med i huvudsak inhemska bränslen, anförs i motion1986/ 87:Föl59 (c). Elenergin bör enligt motionärerna reserveras för industrinsbehov. Vidare menar de att det är orealistiskt att utgå frän att elenergi underett krigsskede kan utnyttjas för att ersätta energi baserad pä importeradebränslen. I motionen påpekas också att en inhemsk produktion av etanol skulleförbättra möjligheterna att upprätthålla drivmedelsförsörjningen under kriseroch i krig. Frågan om etanolproduktion tas även upp i vänsterpartietkommunisternas partimotion I986/87:FÖI36. Där begärs att hos regeringenskall hemställa om förslag till utbyggnad av en fullskaleanläggning förframställning av etanol. Enligt motionärerna är en sådan anläggning välmotiverad från beredskapssynpunkt. Beträffande möjligheterna att ersätta importerade bränslenvid störningar i tillförseln ser näringsutskottet ingen grundläggande skillnadmellan vad som anförs i propositionen och vad som sägs i motion 1986/87:Föl59(c). Nägon möjlighet att i krigsskeden ersätta energi baserad pä importeradebränslen med elenergi förutses inte. Möjligheten till utbyte med elenergi underförkrigsskeden motiveras med att elanvändningen inom industrin då beräknasminska så att viss elenergi kan omfördelas till andra förbrukare. Motionen i nubehandlad del avstyrks därför av näringsutskottet. Propositionen i aktuell delföranleder ingen ytterligare kommentar frän näringsutskottets sida. Förutsättningarna för en produktion av alternativadrivmedel har på regeringens uppdrag studerats av motoralkoholkommittén. Dennaredovisade resultatet av sitt arbete i betänkandet Alkoholersom motorbränsle (SOU 1986:51). Enligt kommittén saknas förutsättningar för att nu beslutaom en allmän introduktion av alternativa drivmedel. Frågan om statliga åtgärderför att främja en introduktion av motoralkoholer kan övervägas pä nytt om förutsättningarnaändras, t. ex. genom kraftigt höjda bensinpriser. Ett nytt beslutsunderlagbör, anser kommittén, tas . Etanol kan användas sorn inblandningskomponent i bensin.Den svens ka bensinstandarden medger en inblandning av etanol. Ge nom en allmän läginblandning i den svenska bensinen skulle betydande mängder etanol kunna avsättas pä kort sikt. Enligt kommittén är en lågin blandning av inhemskt producerad etanol inte vare sig samhällsekonomiskt eller företagsekonomiskt motiverad med den nuvarande nivån pä oljepri serna. Betydande statliga åtgärder behöver vidtas för att läginblandning 297 skulle bliekonomiskt intressant. Med hänsyn bl. a. till de samhällsekono- FöU1986/87:11 miska och statsfinansiella kostnaderna avvisar kommittén förslag omatt Bilaga 9 etanplen skulle skattebefrias. I en reservation frän och vänsterpartietkommunisternas företrädare i kommittén hävdas att en förstafullskaleanläggning för tillverkning av etanol är samhällsekonomiskt lönsamoch från beredskapssynpunkt väl motiverad. De föreslår bl. a. att staten redannu skall vidta åtgärder som möjliggör uppförandet av en sådan anläggning. För att närmare klarlägga förutsättningarna för attuppföra en fullskaleanläggning för etanolproduktion baserad pä spannmål ochandra jordbruksprodukter beslutade regeringen att beviljaStiftelsen etanolutveckling ett bidrag om högst 10 milj. kr. Enslutredovisning av arbetet skall göras senast . 1 proposition 1986/87:80 om forskning har frågan ominsatser beträffande alternativa drivmedel berörts i samband med regeringensförslag till ett nytt treårigt energiforskningsprogram. Föredraganden statsrådet anför i propositionen (bil. 12 s. 38) att en samladbild av vilka åtgärder som erfordras inom detta område kan fäs först sedanStiftelsen etanolutveckling har redovisat resultatet av sitt arbete ochregeringen har tagit ställning till motoralkoholkommitténs förslag. Med hänsyn till pågående utredningsarbete och regeringensberedning av kommitténs betänkande anser näringsutskottet att det inte ärmotiverat med något riksdagsinitiativ i denna fräga. Här behandlade delar avmotionerna 1986/87:Föl 59 (c) och 1986/87:Föl36 (vpk) avstyrker näringsutskottetdärför. är det statens energiverk som hardet samordnande ansvaret för funktionen Energiförsörjning inom den civila delenav totalförsvaret. Det åligger dock att svara förledning och samordning av beredskapsplaneringen inom delfunktionen Elkraft. 1vattenfallsverkets uppgifter ingär att verka för att erforderliga beredskapsätgärdervidtas även vid kommunala och enskilda kraftföretag och av eldistributörer. Regeringen föreslår i propositionen (bil. 12 s. 93 och s.112) att särskilda resurser 11,3 milj. kr. för /88 skallställas till vattenfallsverkets förfogande för att stimulera andra producenteroch distributörer av elkraft att vidta beredskapshöjande åtgärder i sinfredstida planering. Medlen skall användas bl. a. för att främja installationerav reservanordningar och åtgärder som möjliggör start och drift av separatadelsystem. föreslås anvisa det begärda beloppet till statensenergiverk, som därefter enligt regeringens förslag skall överföra medlen tillstatens vattenfallsverk. Regeringens förslag möter kritik i motion I986/87:FÖI59(c). Det är orimligt, heter det, att ge en myndighetsfunktion gentemot den övriga kraftindustrin. Enligt motionärerna bör ansvaret för fördelningen av resurserna åläggas statens energiverk.