bet · GA01UbU26 · 1986-12-31 00:00:00 — föreslår i budgetpropositionen att UHÄ-rameri förs upp för de trenärmaste budgetåren, dvs. /88, ,1988/89 och 1989/90. Vidare föreslårhan för FRNis fördelning en definitiv kostnadsram i. för /88 ochtvå delrämar för vartdera av budgetåren 1988/89 och 1989/90. Ramarna hartagits upp med oförändrade belopp jämfört med innevarande budgetår.Med.anledning härav är,också anslagsbeloppet upptaget fill oförändratbelopp. Iforskningspropositionen redovisar föredragande statsrådet under an slaget att staten och vissa affärsbanker har träffat en överenskommelse, innebärande att bankerna skall satsa 200 milj. kr. per budgetär under de tre närmaste budgetåren för utrustningsändamål. Statsrådet föreslår att UHÄ- ramen och FRN-ramen förs upp i utrustningsplanen med höjningar mot svarande prisomräkning. Sålunda beräknas UHÄ-ramen till 154 milj. kr. för vart och ett av budgetåren 1987/88, 1988/89 och 1989/90' Av nämnda, belopp utgör 39 milj. kr. engångsanvisning såvitt gäller budgetåren 1987/88 och 1988/89 (Ubu 1985/86; 34, rskr. 1985/86; 342). FRNyramen för budget /88 beräknas till. 86 milj. kr. Dessutom föresläs delramar,För FRN;s fördelning om 43 milj. kr. för vartdera av budgetåren 1988/89 och 1989/90. AvFNR-ramen avsätts för sådan tung vetenskaplig utrustning som sammanhänger med s. k. big science. Emellertid har, anför 120 statsrådet, isamarbete med.berörda organ genomfört en långsiktig UbU 1986/87: 26 planering rörande ramens användning. Med hänsyn härtill anser statsrådet det inte längre nödvändigt aU för varje budgetår precisera vilka andelar av . ramen som skall avse olikaslags projekt. Statsrådet utgår från aU FRN vid medelsfördelningen tarvederbörlig hänsyn till de mycket stora investeringar som i störreutsträckning än övriga objekt kräver medel ur FRN-ranrien för att kunnagenomföras. Medelsbehovetunder förevarande anslag beräknas i forskningspropositionen till . Utskottetbehandlar i det följande först ett antal motionsyrkanden som avseranslagsberäkning och/eller kostnadsramar för utrustning, därefter ett antalyrkanden av annat innehåll. 1motionerna 1986/87; Ub628 (c) yrkande 12, 1986/87; Ub641 (fp) yrkande 12 och1986/87: Ub503 (vpk) yrkande 2 föresläs att anslaget jämfört med förslaget ibudgetproposifionen räknas upp med resp. 40, 45 och 200 milj. kr. 1 motionen1986/87: Ub5 (m) yrkande 13 föreslås att anslaget i jämförelse med förslaget iproposition 1986/87: 80 räknas upp med 150 milj. kr. Anslaget bör sålundaberäknas till, enligt motion 1986/87: Ub628 (c) , enligt motion 1986/87:Ub6.41 (fp) , enligt motion 1986/87; Ub503 (vpk) . ochenligt motion 1986/ 87: Ub5(m) . Beträffandekostnadsramar föreslås i motion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 14 ett bemyndigandeför regeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m.m. inom eri i förhållande till regeringensförslag (i proposition 1986/87; 80) med 150 milj; kr. per budgetår förhöjdkostnadsram. Enhgt motion 1986/87; 503 (vpk) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen har anförts om eU femårigtinvesteringsprogram om utöver regeringes förslag (iproposifion 1985/86; 100) för anskaffning av pedagogisk och vetenskapligutrustning. Motbakgrund av gjorda överväganden anser utskottet att kostnadsramen För UHÄ;sfördelning för /88 skall föras upp med 176 milj. kr., vilketmotsvarar en höjning med 22 milj. kr. jämfört med förslaget i proposition1986/87: 80. Vidare förordar utskottet att kostnadsramen För FRN:s fördelningför /88 förs upp méd 99 milj. kr.,Innebärande en höjning med 13milj. jämfört med förslaget i proposition 1986/' 87; 80. Som en konsekvensav dessa förslag bör förevarande anslag för /88 förasmpp med'445milj. kr., motsvarande en höjning med 35 milj. kr. jämfört-med förslaget iproposition 1986/87:80. Vad föredragande statrådet i övrigt ibudgetpropositionen och proposition 1986/ 87:80 har förordat beträffandekostnadsramar och anslagsberäkning föranleder ingen erinran från utskottetssida. Utskottetföreslär sålunda att med anledning av propositioner na 1986/87:80, 1986/87; 100 och mofionerna 1986/87: Ub5 yrkande 14, 1986/ 87; Ub503 yrkande 1 bemyndigar regeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m; inom de kostnadsramar som utskottet har förordat. Vidare föreslår utskottet att med anledningav propositionerna 1986/87:80, 1986/87: 100 och 121 motionerna 1986/87: Ub5yrkande 13, 1986/87: Ub503 yrkande 2, 1986/ UbU 1986/87:26 87:Ub628yrkande 12 och 1986/87: Ub641 yrkande 12 fill Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av . forskningspropositionen redovisade överenskommelsen om att vissa affärsbankerskall satsa 200 milj. kr. per budgetår under sammanlagt tre budgetär förutrustningsändamål har föranlett tvä motionsyrkanden. Enligtmotion 1986/87; Ubl (c) bör UHÄ få i uppdrag att följa vilka högskoleenhetersom erhåller donationsmedel för att en skev fördelning av resurser mellanhögskoleenheterna skall förhindras. Statliga medel måste användas för att jämnaut den obalans som kan uppstå. Detta bör som sin mening ge regeringenfill känna (yrkande 15). Utskottet vill medanledning av motionsyrkandet redovisa följande. och högskolor finansieras från flera källor. De viktigaste utgörs av de kostnadsramar som UHÄ och FRN förfogar över. Vissa kostnader bestridsockså med medel från forskningsråden och fakultetsanslagen. Driftkostnadernatäcks huvudsakligen genom anslag från sektorsorgan och forskningsråden.Härutöver har privata fonder, främst , haftstor betydelse för att höja utrustningsstandarden. inrättadesredan år 1917 och skall enligt sina stadgar främja vetenskaplig forskning m. m.Merparten av beviljade anslag avser investeringsanslag tilllaboratoriebyggnader, dyrbarare utrustning o. d. Enligt vad utskottet erfarithar stiftelsen beviljat anslag fill ett sammanlagtbelopp av drygt 600 milj. kr. Enbart uppgick den samlade bidragsgivningentill ca 148 milj. kr. Utskottetkan således konstatera att privata donationer till forskning ochforskningsutrustning inte är någon ny företeelse och att dessa sannolikt harspelat en betydande roll för att förbättra forskningens förutsättningar, inteminst utrustningsmässigt. Som utskottet ser det kan från samhällelig synpunktinga principiella invändningar resas häremot. Privata donationer kan docktendera att koncentreras till vissa forskningsområden och högskoleenheter påett sätt som ur ett helhetsperspektiv är mindre lämpligt. Med tanke på attantalet nya genom bankernas åtaganden nu ökat kan sådanakoncentrationer lättare uppstå. UHÄ och FRN har i sin anslagsgivning ett närasamarbete och båda myndigheterna har regelbundna kontakter medWallenbergsstiftelsen. En väl fungerande praxis för behovs- ochkvalitetsbedömning har därför utvecklats. Utskottet vill framhålla detönskvärda i att de nu aktuella insatserna från bankerna sker i samråd med UHÄoch FRN, liksom med . Därest så ej sker utgårutskottet frän att UHÄ och FRN inom sina resp. områden beaktar kvarståendeutrustningsbehov för utbildning och forskning. Med det anförda torde syftet medyrkande 15 i motion 1986/87; Ubl vara tillgodosett, varför det inte börföranleda någon åtgärd. Imotion 1986/87: Ub2 (vpk) hemställs att regeringen skall lägga fram förslag om en skärpt beskattning av bankkapitalet varvid minst 600 milj. kr. bör tillfalla forskningen (yrkande 122 Utskottetanser att frågor om beskattning av banker bör behandlas i UbU 1986/87:26annat sammanhang och avstyrker med hänvisning härtill motion 1986/ 87: Ub2yrkande 2. Enligtmotion 1986/87: Ub607 (m, fp) bör som sin mening ge regeringen fillkänna att högskolan i bör få en bättre utrustningsstandard,främst vid de tekniska utbildningslinjerna (yrkande 5). I motion 1986/87: Ub819(s) hemställs att regeringen skall ges fill känna vad som i motionen haranförts om behovet av utrustning främst datorutrustning samt teknisk ochnaturvetenskaplig utrustning - vid de regionala högskolorna, t. ex. högskolani , samt vid i och Rikssägverksskolan i (yrkande 7). Utskottet vill erinra omatt UHÄ har att besluta om hur medel för ' utrustning inom UHÄ-ramenskall fördelas mellan olika högskoleenheter. Med hänsyn härtill bör riksdagenavslå motionerna 1986/87; Ub607 yrkande 5 och 1986/87: Ub819 yrkande 7. Enligtmotion 1986/87: Ub823 (fp) bör uppdra åt regeringen att omfördelamedel inom utrustningsanslaget till de 30 nya studieplatserna påelektroniklinjen i (yrkande 2). Mofiveringen till yrkandet finns i mofion1986/87: A490. Utskottet vill medanledning av motionen anföra följande. Somett led i det s. k. Kockumspaketet satsas sammanlagt 24 milj. kr. pä nyatekniska högskoleutbildningar i Malmö-Lund-området (prop. 1985/ 86: 125, UbU1985/86:21, rskr. 1985/86: 269). Medlen skall användas bl. a. för attfinansiera en ökning av antalet nybörjarplatser på elektroniklinjen viduniversitetet i med 30. En förutsättning för statsmakternas beslut var attnäringslivet skulle bidra till utrustningskostnaderna. I budgetpropositionen(bilaga 10, s. 241) konstateras att ansträngningarna att få det skånskanäringslivet att bidra till dessa kostnader har lyckats endast till en del.Trots detta har ytterligare 30 studerande antagits . beklagar att det inte har varit möjligt att få det stöd frånindustrin som tidigare förutsatts. Med hänsyn till det stora utbildningsbehovetinom data-och elektronikområdet anser han det ändå riniligt att antaletnybörjarplatser skall ligga kvar på nuvarande nivå tills vidare. Behovet avutrustning får enligt statsrådet i möjligaste mån tillgodoses inom det anslagsom disponeras för ändamålet. Iskrivelse till (dnr 5/87)hemställer och högskolor (UUH) efter samrådmed UHÄ att en tidigare av regeringen uppförd kostnadsram Tillbyggnad avelektronikhuset om 19 milj. kr. skall ersättas av en planeringsram omsammanlagt 49,5 milj. kr. Därav avser 4,5 milj. kr. utrustning för de 30 nyastuderande vid elektroniklinjen. Utskottethar erfarit att UUH:s framställan prövas inom regeringskansliet.Med hänsyn härtill bör avslå motion 1986/ 87:Ub823 yrkande 2. Åberopandedet anförda hemställer utskottet - ' UbU 1986/87:26 attriksdagen med anledning av propositionerna 1986/87:80och 1986/ 87:100 ochmotionerna 1986/87:Ub5 yrkande 14 och 1986/87:Ub503 yrkande 1 bemyndigarregeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokalervid högskoleenheterna m.m. inom de kostnadsramar som utskottet har förordat, aUriksdagen med anledning av proposifionerria 1986/87:80 och 1986/ 87; 100 ochmotionei-na 1986/87:Ub5 yrkande 13, l'986/87:Ub503 yrkande 2, 1986/87;Ub628yrkande 12 och 1986/87:Ub641 yrkande 12 till Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av 445 00p0()0 kr., -....., 3. beträffande användandet av statliga resp.privata medel för forskningsutrustning, m. m. attriksdagen avslår motion.l986/87;Ubl yrkande 15, 4. beträffande beskattning av bankernas vinster att avslår motion 1986/87;Ub2 yrkande 2, 5. beträffande utrustningssituationen vid regionala högskolor m. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub607 yrkande 5 och 1986/ 87:Ub819 yrkande 7, :' : 6. beträffande utrustning till elektroniklinjen iLund aU avslår motion 1986/87;Ub823yrkande:2. Närvarande: (). (),(), ' , (), (), (), '. (), (), (m), .Marita . (), (), (vpk), krisfina (),() och (). Reservationer - Ubu 1986/87; 26 Vissa extra medel till fakulteterna för budgetåret1987/88 , (punkt 1, mom. 3) BirgittaRydle, och (alla m).anser , . delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 böriar med "Vidareavstyrker" och slutar med "(yrkande 16)" bort ha följandelydelse: mening krävs ytterligare medelstillskott när det gällerfakulteterna. Utskottet föreslår att för att intenfionerna medlärartjänstreformen skall kunna förverkligas ,- till den rörliga resursen under fakultetsanslagen för /88anvisar ytterligare . utöver regeringens förslag samt bemyndigarregeringen att fördela medlen mellan fakulteterna. dels att moment 3 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 3. beträffande vissa extra medel till fakulteternaför /88 aU med bifalltill motion 1986/87: Ub5 yrkande 16till (550 extra medel till fakulteterna /88 anvisar ett reservationsanslag av . sarntbemyndigar regeringen att fördela medlen mellan fakulteterna, Extra, medel för /89 för inrättande av särskilda tjänster inom högskolan (punkt 1, mom. 4) YlvaAnnerstedt och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande-som på s.. 13 börjar med "Likasåavstyrker" och sliitar med "kan föranleda" bort ha följandelydelse: Ettaccelererande problem för forskningen och grundutbildningen är svårigheten attrekrytera kompetenta forskare och lärare. Detta gäller särskilt de tekniska ochnaturvetenskapliga ämnen som konkurrerar med näringslivet om kvalificeradarbetskraft. Enav de främsta anledningarna till rekryteringssvårigheterna har varit en alltförlåg lönenivå. Därtill kommer att det brister i det som borde varaen konkurrensfördel för högskolan, nämligen en stimulerande och välutrustadforskningsmiljö. del finns det nu förutsättningar att dessa problem skall kunna minska.Särskilt viktigt är det att högskolan nu har fått ett system med lönefält somkan utnyttjas för att höja lönerna för särskilt meriterade forskare. Dettasystem bör enligt utskottets uppfattning utvecklas sä att högskolan skall färeella möjligheter att behälla eller "köpa" kompetenta forskare somannars är verksamma i näringslivet. Övergångsvisanser utskottet att det finns skäl att anslå resurser till en central medelsreserv att användas för att inrätta tjänster för personer som man särskilt gärna vill behålla inom högskolan; Från denna centrala me- . delsreserv som böradministreras av UHÄ skalli det vara möjligt för hög skolorna att söka nödvändiga lönemedel. Till en början bör 10 milj. kr. anslås för detta ändamålfr. o. m. /89. Vad utskottet anfört UbU 1986/87: med bifall till motion 1986/87: Ub6 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 4 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 4. beträffande extra medel för budgetåret 1988189 förinrättande av särskilda tjänster inom högskolan att med bifalltill motion 1986/87; Ub6 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört", Kvalitet i utbildningsväsendet i dess helhet (punkt 1,mom. BirgittaRydle (m), (), (m), Kersfin () och RuneRydén (m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 13 börjar med "Viktenav" och på s. 14 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: mening finns det ett sambänd mellan kvalitet i utbildningsväsendeti dess helhet och kvalitet i forskningen. Rekrytering av forskningsbegåvningarkräver att uppskattningen av kunskap och kompetens får sätta sin prägel påhela det underliggande utbildningsväsendet. Utskottet avser dels ungdomsskolan,dels den grundläggande högskoleutbildningen och reglerna för antagning tilldensamma. Föratt eleverna i ungdomsskolan skall känna stimulans och mening i det egnaarbetet behöver de ställas inför kräv. Deras arbetsprestationer bör utvärderasfortlöpande för att understryka att det arbete som utförs är viktigt.Kunskapsrelaterade betyg är ett betydelsefullt sätt att ge eleverna en signalom hur arbetet i skolan gått. Genom att använda sådana betyg visar skolanrespekt för kunskap och kompetens. När det gäller antagning till gymnasieskolanskall krav ställas på förkunskaper. Isyfte att markera vikten av goda kunskaper måste vidare fillträdessy-stemettill högskolan utformas så, att det premierar goda studieinsatser i stället förtaktikläsande. Reglerna måste också innebära att förkunskapskraven sättstillräckligt högt. Det får inte vara sä att högskolan måste lita till att etthögt sökandetryck håller intagningspoängen på en sådan nivå, att de studentersom kommer in verkligen klarar av utbildningen i fråga. Budgetåret1983/84 minskades de stafiiga anslagen till den grundläggandehögskoleutbildningen med eller 80 milj. kr. (UHÄ-rapport1985:5). har forskningen inom högskolan expanderat,medan anslagen till grundläggande högskoleutbildning i reala termer i sinahuvuddelar minskat. Enligt utskottets mening måste högskolan planeras som enhelhet. En obalans mellan de båda huvudprogrammen utbildning och forskning färnegativa effekter för hela högskoleorganisationen. Dessutom kommer en sådanobalans att leda fill försämrad rekrytering till forskarutbildning ochforskning. Regeringenvisar i denna forskningsproposifion förståelse för de villkor som direkt berör forskningen. Däremot har regeringen ännu inte insett att det inte går att ha en inställning till kvalitet, kunskap och kompetens i vad 126 gällerforskningsverksamheten men den motsatta i vad gäller de UbU 1986/87:26stadier som föregår forskningsnivän. Vad utskottet här anfört om ungdomsskolan,reglerna för antagning till högskolan och den grundläggandehögskoleutbildningen bör bli föremål för överväganden inom regeringskanslietoch resultera i förslag till en ny ordning. Detta bör som sin meningge regeringen till känna. dels att moment 5 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse; 5. beträffande kvalitet i utbildningsväsendet i desshelhet att med bifall till motion 1986/87: Ub5 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1986/87; Ubl yrkande 1 och 1986/87; Ub590 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Kvalitet i utbildningsväsendet i dess helhet (punkt 1,mom. och (båda c) anser Je/i att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Vikten av" och på s. 14 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattning om att sambandetmellan kvalitet i utbildningsväsendet i dess helhet och kvalitet i forskningenär betydande. De minskningar - i fast penningvärde - av statens anslagtill ungdomsskolan som skett riskerar därför att bliett hot också mot forskningen. Enligt utskottets uppfattning är det därför bl.a. från denna synpunkt nödvändigt att skolan undantas från ytterligarebesparingar inkl. dem som föreslagits i årets budgetproposition. De resursersom frigörs genom minskande elevkullar i bör få stå kvar ochanvändas till kvalitetsförstärkningar. /84 minskades de statliga anslagen till dengrundläggande högskoleutbildningen med eller 80 milj. (1985:5). har forskningen inom högskolanexpanderat, medan anslagen till grundläggande högskoleutbildning i realatermer i sina huvuddelar minskat. Enligt utskottets mening måste högskolan planerassom en helhet. En obalans mellan de båda huvudprogrammen utbildning ochforskning får negativa effekter för hela högskoleorganisationen. Dessutomkommer en sådan obalans att leda till försämrad rekrytering tillforskarutbildning och forskning. Vad utskottet här anfört om kvalitet inomutbildningsväsendet bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 5 i utskottetshemställan i punkt 1 bort ha följande lydelse: 5. beträffande kvalitet i utbildningsväsendet i dess helhet att med bifall till motion 1986/87: Ubl yrkande 1 och med anledning av motionerna 1986/87; Ub5 yrkande 1 och 1986/87: Ub590 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 12-7 Överföring av vissa sektorsmedel till högskoleanslag m.m. (punkt 1, mom. 6) BirgittaRydle, och (alla m)anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 16 börjar med "Som utskottet" och på s. 17 slutar med "utskottet anfört" bort haföljande lydelse; . " Utskottetanser att universitet och-högskolor måste ges möjlighet att bedrivagrundforskning, fri från politisk eller annan styrning. En externt finansieradforskning skall kunna bedrivas men får aldrig bli av den omfattningen att deninkräktar på den grundläggande forskningen. Som en första etapp föreslårutskottet att av fackdepartementens medel för sektoriell FoU successivtförs över till berörda fakultetsanslag och forskningsråd samt till riksbankensjubileumsfond, varav huvuddelen (1987/88-1989/90). Regeringen bör få i uppdrag att göra dessa överföringar samtfördelningar pä anslag. I samband med resursöverföringen bör avveckling avvissa sektorsorgan övervägas. bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. dels att moment 6 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse; 6. beträffande överföring av vissa sektorsmedel tillhögskoleanslag m.m. att med bifalltill motion 1986/87; Ub5 yrkandena 5, 6 och 7, med anledning av motion 1986/87:Ub6 yrkande 1. och med avslag på mofionerna 1986/87: Ubl yrkande 12, 1986/87:yb2 yrkande 7 och 1986/87; Ub676 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. UbU 1986/87:26 6.Överföring av vissa sektorsmedel till högskoleanslag m. m. (punkt 1, mom. 6) YlvaAnnerstedt och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 16 börjar med "" och på s. 17 slutar med "utskottet anfört" bort haföljande lydelse; Utskottetanser att en bättre balans bör skapas mellan anslagen till sektorsforskning ochhögskolans basresurser. Utskottet föreslår därför att av anslagen tillsektorsforskningen förs över till berörda fakultetsanslag i högskolan förvardera budgetåren 1988/89 och 1989/90. En förstärkning av fakultetsanslagenär dessutom motiverad av att regeringens förslag till nya professurer innebären urholkning av fakultetsanslagen. Endast för första året beräknas fulltäckning för kostnaderna i samband med de nya tjänsterna. bör som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om överföring av vissa sektorsmedeltill högskolan. dels att moment 6 i utskottets hemställan i punkt 1bort haföljande lydelse: UbU 1986/87: 26 6, beträffande överföring av vissasektorsmedel till högskoleanslag m. m. att med bifalltill motion 1986/87: Ub6 yrkande 1, med anledning av motionerna 1986/87: Ub5yrkandena 5, 6 och 7 och 1986/87: Ub676 och med avslag på motionerna 1986/87:Ubl yrkande 12 och 1986/87: Ub2 yrkande 7 som sin mening ger regeringen fill kännavad utskottet anfört, Överföring av vissa sektorsmedel till högskoleanslag m. m. (punkt 1, mom. 6) PärGranstedt och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 17 börjar med "När det"och slutar med "utskottet anfört" bort ha följande lydelse: Ifråga om motion 1986/87: Ubl yrkande 12 vill utskottet hänvisa till den .översyn av anslagssystemet för hela högskoleområdet som pågår inomregeringskansliet. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att dennaöversyn leder fram till en sådan förenkling av anslagssystemet på forskningsområdetsom motionärerna efterlyser. Detta bör med bifall till motion1986/87: Ubl yrkande 12 som sin mening ge regeringen till känna. Därmed ärockså yrkande 7 i motion 1986/87; Ub2 väsentligen tillgodosett. Utskottet årdäremot inte nu berett att förorda de omdisponeringar som föreslås imotionerna 1986/87; Ub5 yrkandena 5, 6 och 7, 1986/ 87;Ub6 yrkande 1 och1986/87: Ub676, varför dessa motionsyrkanden avstyrks. dels att moment 6 i utskottets hemställan i punkt 1bort ha följande lydelse: 6. beträffande överföring av vissa sektorsmedel tillhögskoleanslag m.m. att med bifalltill motion 1986/87: Ubl yrkande 12, med anledning av motion 1986/87; Ub2yrkande 7 samt med avslag pä motionerna 1986/87; Ub5 yrkandena 5, 6 och 7,1986/87: Ub6 yrkande 1 och 1986/87: Ub676 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Högskolelärares skyldighet att redovisa bisysslor (punkt 1, mom. 9) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 19 börjar med "Utskottet,som" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar inte regeringens uppfattning om att högskolelärarna skall åläggas att informera sin högskoleledning om ämnesanknutna bisysslor. Uskottet anser att nu gällande bestämmelser är tillräckliga för att förhindra missbruk. En skärpning av reglerna kommer att medföra ytterligare belast ning pä högskolans administrativa resurser. Utskottet föreslår att riksda- 129 gen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9 1986/87. dels att moment 9 iutskottets hemställan i punkt I bort haföljande lydelse; -UbU 1986/87: 26