bet · GA01UbU6 · 1986-12-31 00:00:00 — om hemkunskap i och konsumtionsutbildning igymnasieskolan m. m. 1985/86:Ub207 av () och Maj BrittTheorin (s) vari yrkas att hos regeringen begär en översyn avläroplanen för att utöka undervisningen i kostkunskap. l985/86:Ub242 av Ingbriu Irhammar (c) och () vari yrkas att beslutar som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen anförts om konsumentekonomiska kurser vid internatskolornai län. 1985/86:Ub247 av ()och MarianneAndersson (c) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omhushållsutbildningéns betydelse för familjernas ekonomi och för folkhälsan, 2. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att behälla och utvecklahushällsutbildningen. l985/86:Ub249 av () vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplanen för i syfte attbereda eleverna fler timmar i hemkunskap, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kost- och konsumtionskunskap skallingå pä alla gymnasielinjer. 1985/86:Ub263 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående behovet av hushålls- och kostutbildning. l985/86:Ub268 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om hemkunskapsämnets vikt för . 1985/86:Ub283 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättrekonsumentutbildning både i grund- och gymnasieskolan. l985/86:Ub298 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar begära att regeringen tar ett sådant initiativ attkonsumentkunskapsundervisning ges på gymnasieskolans alla linjer. I 1986/87. Rättelse: S. 7 rad 11 nerifrån Står reviderar Rättat tillutvärderar 1985/86:Ub403av () vari yrkas att som sin UbU 1986/87:6 mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en konsumentpolitisk mobilisering i utbildningsväsendet och i folkrörelser na med avsikt att få en allmänhet som bättre kan möta en alltmer teknikut- vecklad mediaverksamhet. ' 1985/86:Ub824 av m. fl. (c) vari såvitt nuär"i fråga , 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutbildning av förskollärare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bättreförutsättningar för hemkunskapsundervisning-en i skolan beträffande lärarkompetens,lokaler och utrustning samt tillgång till råvaror, . 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omobligatorisk undervisning om kost näringslära och hälsa pä samtliga avgymnasieskolans linjer, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutbildning och fortbildning a v personal i den kommunala , 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovenav högre specialkurser i kost, hälsa och hushållning i samtligagymnasieregioner, 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översynav utbildningen för blivande lärare i hemkunskap, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ommöjligheterna till ökade fortbildningsinsatser genom komvux ochstudieförbunden, 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen ariförts om läromedel för hemkunskapsämnet. Frågan om hemkunskapsämnets ställning i grundskolanaktualiseras i fem motioner. Enligt motion l985/86:Ub824 (c) gav den rika förekomstenav hel- och halvfabrikat människor föreställningenatt man kunde klara sin matförsörjning i stort sett utan kunskaper imatlagning. Med ökande problem när det gäller samhällsekonomin och åtstramning!de enskilda hushållens ekonomi är det inte längre lika självklart att man skallköpa enbart industriellt beredda livsmedel. När opinionen nu svängt konstaterarenligt motionärerna både näringsexperter, pedagoger och företrädare förallmänheten att den unga generationens kunskaper i matlagning, livsmedelskunskapoch näringslära är otillräckliga. Många som skulle vilja ta över en större delav matberédningen i hemmetför att hålla nere sina hushållskostnader klarar intedetta. Situationen har, säger motionärerna. uppmärksammatsi flera offentliga utredningar, t. ex. i den rapport (Ds J UbU 1986/87:6 1984:9) som lämnades av livsmedelskommitténs expertgrupp för kost- och hälsofrågor, betänkandet (SOU 1984:39) Hälsa och sjukvård inför 1990- talet, betänkandet (SOU 1984:67) Cancer och betänkandet (SOU 1983:52) Hushållning för välfärd. Motionärerna erinrar om att undervisningen i hemkunskap i omfattar fem huvudmoment, nämligen kost, hygien, miljö, konsumehtekonomi och samlevnad. Det innebär att,tyngd punkten i undervisningen lätt kan förskjutas pä sådant sätt att den tid som ägnas åt kost blir minimal; Detta synes erfarenhetsmässigt ske, speciellt om lärarna inte har kompetens som hushållslärare och dåhemkunskapslokaler saknas. För en fullgod undervisning i hémkunskap behovs enligt motionä rerna lokaler och annan materiell utrustning i sådan utsträckning att en praktiskt inriktad träning i bl. a. matlagning kan ske även pä låg- och mel lanstadierna. Undervisningen på dessa stadier bör meddelas av lärare som har godtagbar kompetens för uppgiften. Metodiskt kan, säger motionärer na, hemkunskapsundervisningen bli bättre om undervisningstimmarna framför allt på högstadiet koncentreras tillsammanhängande pass och om tillräckliga medel anslås till inköp av råvaror för matlagningsundervisning en (yrkande 2). ' Liknande synpunkter framförs i motionerna l985/86:Ub207(s), 1985/ 86:Ub249 (s) yrkande I, l985/86:Ub268 (fp) och 1985/86:Ub283 (fp) i den na del. Motionärerna framhåller kostens betydelse för vår hälsa och beto nar vikten av att barn och ungdomar ges kostkunskaperna vid unga är. Undervisningen i hemkunskap anses böra bli utformad på ett bättre sätt än , med mer praktiska inslag. Enligt dessa motionärer bör också antalet undervisningstimmar för ämnet hemkunskap i ökas. . -. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. beslöt att undervisningen i hemkunskap igrundskolan fr. o. m. /83 skulle förstärkas (prop. 1978/79:180, UbU1978/ 79:45, rskr. 1978/79:422). Därvid ökades antalet veckotimmar från fem påhögstadiet till sammanlagt sex på tre stadier (en på lågstadiet,en på mellanstadiet och fyra på högstadiet). De elever som börjat /83 har ännu inte avslutat sin skolgång. Det är därför inte möjligtatt avläsa effekterna av den satsning pä undervisning i hemkunskap som gjortspä låg- och mellanstadierna. De elever som har fått denna undervisning harsannolikt kunskaper som kan tas till vara vid utformningen av undervisningen imatlagning m. m. på högstadiet. När det gäller undervisning i hemkunskap på låg- ochmellanstadierna (en veckotimma på varje stadium) finns vissa uppgifter i enslutrapport från (SÖ:s) försöksverksamhet åren 19791982(Liber Utbildningsförlaget ). Av rapporien framgår bl. a. atthandledare i hemkunskap oftast är klasslärare och/eller hushållslärare.Vanligast är att klasslärare och hushållslärare arbetar tillsammans. De flestaklasserna i försöket har haft tillgäng till hemkunskapslokal eller annan lokalmed spis, vatten och avlopp. Erfarenheterna visar att det är svårt med kortaarbetspass vid träning av färdigheter. Detta gäller särskilt vid praktiskt arbete inomkostområdet, där arbetspass betraktas som lag- 3 1* .Riksdagen 1986/87. För undervisning i hemkunskap på högstadiet är enligtuppgift från SÖ UbU 1986/87:6 en vanligt förekommande undervisningsmodellför stadiets dels undervisningspass (120minuter) i årskurs 8, dels undervisningspass () iårskurs 9 antingen under hela läsärefeller underhalva läsåret. Det är viktigt att undervisningen i hemkunskap pågrundskolans olika stadier samordnas till en organisk helhet för att den skallge bästa möjliga resultat. Sammanfattningsvis kan konstateras att det förundervisningen i hemkunskap finns resurser i form av dels de angivna sexstadieveckotimmarna vilket motsvarar , dels läraremed behörighet för undervisningen i hemkunskap, e/jsärskildahemkunskaps-lokaler. Hur effektivt dessa resurser utnyttjas, avgörs genomlokala beslut. Skulle man lokalt anse att t. ex. längre undervisningspass är nödvändiga på högstadiet för att träna färdighet imatlagning, är det fullt möjligt att pröva en förläggning av högstadietssamtliga till en enda årskurs. När den lokala arbetsplanenför ett rektorsområde utarbetas, utgår utskottet från att de resurser förhemkunskapsundervisning som finns tillgängliga utnyttjas fullt ut, så attundervisningen i hemkunskap ger en god grund för fortsatt utveckling av elevernaskunskaper på området, antingen i gymnasieskolan eller pä annat sätt. Frågor om utrustning och undervisningsmateriel, t. ex.råvaror för undervisningen i matlagning, är en angelägenhet. Med hänvisning till det anförda föreslär utskottet att riksdagenavslår motionerna 1985/86:Ub207, 1985/86:Ub249 yrkande 1, l985/86:Ub268,1985/86:Ub283 i denna del och 1985/86:Ub824 yrkande 2. Konsumentkunskap m. m. i gymnasieskolan 1 motionerna 1985/86:Ub249 (s) yrkande 2, l985/86:Ub298(c) och 1985/ 86:Ub824 (c) yrkande 3 hemställs att som sin mening gerregeringen till känna behovet av undervisning i konsumentkunskap på gymnasieskolansalla linjer. Motionärerna uppmärksammar bl. a. sådana områden somhushållsekonomi, kost, näringslära och hälsa. 1 motion 1985/ 86:Ub283 i dennadel föreslås att praktiska moment, näringslära och andra kostfrågor beredsplats pä t. ex. tid för Timme till förfogande på de linjer som inte harkostkunskap pä timplanen. Utskottet delar uppfattningen om värdet av kunskaper omkost och näringslära. Utskottet konstaterar att en arbetsgrupp för översyn avden gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) framfört förslag om att kost-och näringsinslag bör tas in i undervisningen på ett stort antal av gymnasieskolanslinjer, nämligen de yrkesinriktade. ÖGY föreslår att utrymme bereds för justsådana moment som motionärerna avser genom en ökning av det totala timtalet förelevernas studier inom ramen för en generell förlängning av linjerna. Utskottetkonstaterar också att för de få övriga, mer teoretiska linjerna skulle etttillskott av konsumentkunskap som ämne på samma sätt leda till ett ökattotaltimtal. Alternativt skulle inom oförändrade timra-mar utrymme förnågot annat ämne behöva minskas eller helt slopas. Utskottet vill inte under pågående beredning av ÖG Y :sbetänkande avse- UbU 1986/87:6 ende de yrkesinriktade linjerna uttala sig omförändringar avseende dessa. Enligt utskottets mening är det inte heller lämpligtatt nu uttala sig om några särskilda förändringar för de mer teoretiskalinjerna. För båda linjekategorierna avses framöver ettförsöks- och utvecklingsarbete komma att bedrivas. Mot bakgrund av dels detta,dels de icke fätaliga timplaneförändringar som ägt rum för deteoretiska linjerna ser utskottet ett värde i en framtida samlad bedömning avolika förändringsönskemål beträffande de teoretiska linjerna. I denna bör för en helhetssyn inkluderas både erfarenheter av de olika försöken och deerfarenheter som då kan finnas av eventuellt genomförda förändringar beträffandede yrkesinriktade linjerna. Till vadsom anförts i ärendet vill utskottet lägga följande. Vid gymnasieskolan i startades vårterminen 1986ett försöksprojekt ett tema om konsumentfrågor. Undervisningen, somomfattade 16 lektioner, genomfördes av hushållslärare och förlades tillårskurs 2 pä linjer som inte har konsumentkunskap som särskilt ämne påtimplanen. Projektet bedrevs i samarbete med och syftade tillspridning av erfarenheterna av projektet till andra gymnasieskolor. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottetatt avslår motionerna 1985/86:Ub249 yrkande 2, l985/86:Ub283 i dennadel, 1985/86:Ub298 och l985/86:Ub824 yrkande 3. Fr. o. m. /86 kan påbyggnadsutbildningen"Kost, hälsa och hushållning" inrättas inom gymnasieskolan. Denomfattar 20.veckor och rymmer tvä etapper om vardera . Utbildningenvänder sig till elever som tidigare genomgått annan utbildning igymnasieskolan. Särskilt behörighetskrav för etapp 1 är slutförd tvåårigvårdlinje, annan minst tvåårig gymnasielinje med undervisning ibiologi/naturkunskap eller motsvarande kunskaper. Syftet med etapp 1 är delsatt ge kunskaper om kost och hälsa som kan främja god livskvalitet, dels gepersonal inom samhällets omsorger om barn och ungdom, personal påvårdavdelningar och personal.inom öppen värd sådana kunskaper i kost- ochhälsofrågor att de kan skapa förståelse för kostens betydelse för utveckling,tillfrisknande och välbefinnande. Syftet med etapp 2 är bl. a. att gegrundläggande kunskaper i dietetik för personal i olika typer av storkök ochpersonal inom värdområdet. Elevplatser för utbildningen förutsätts finnas inomgymnasieskolans s. k. lilla ram (päbyggnadsutbildningar m. Enligtmotion 1985/86:Ub824 (c) yrkande 6 bör ifrågavarande påbyggnadsutbildninganordnas i alla gymnasieregioner. Utskottet har erfarit att läroplanen för päbyggnadsutbildningen"Kost, hälsa och hushållning" har utarbetats mot bakgrund av bl. a.att viss vårdpersonal behöver utbildning på kostomrädet. Utskottet har undertidigare riksmöten haft anledning att överväga förutsättningarna för planeringav gymnasieskolan och riktlinjerna för dess dimensionering. Utskottet hardärvid framhållit att ungdomarnas intresse för olika utbildningar skall vägasmot vad som är känt om arbetsmarknadens behov och skolhuvud- männensmöjligheter att anordna utbildningar (jfr UbU 1984/85:18). det gällerfrågan om lilla ramens omfattning för /88 för att rymma ävendenna nya päbyggnadsutbildning bör enligt utskottets mening UbU 1986/87:6regeringens förslag i nästa års budgetproposition avvaktas. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att avslår motion 1985/ 86:Ub824 yrkande 6. Lanthushållsskola som vid /71 stod underlandstingskommunalt huvudmannaskap ingår med oförändrathuvudmannaskap i gymnasieskolorganisationen och benämns gymnasieskola, medanlanthushällsskola som då stod och alltjämt står under enskild huvudman har kvarsin ursprungliga benämning. Skolorna har internat. gav som sinmening regeringen till känna att statsbidrag skuWe utgå tiWkonsumtioiisutbildning vid landstingskommunal gymnasieskola ellerlanthushållsskola \ den utsträckning som efterfrågan pä utbWdnlng kräver.Landsting och enskild hiivudman skulle även fortsättningsvis få anordnakonsumtionsutbildning (mot. 1971:850, UbU 1971:27, rskr. Frågor om konsumtionsutbildning vid landstingskommunalgymnasieskola och lanthushållsskola behandlades också under 1977/78.Bl. a. beslöt pä förslag av utbildningsutskottet att SÖ och huvudmännenskulle kunna både förnya och komplettera skolornas tidigare utbildningsutbud(mot. 1976/77:116,4, UbU 1977/78:7, rskr. 1977/78:35). Med utgångspunkt i ÖGY:s förslag att konsumtionslinjen ochkonsu mentekonomiska specialkurser i gymnasieskolan skall slopas hävdas i mo tionerna 1985/86 :Ub242 (c), 1985/86 :Ub247 (c) och 1985/86: Ub263 (m) att internatskolorna med konsumentekonomisk utbildning inte bör läggas ned. Det finns enligt motionärerna tecken som tyder pä att skolttiyndigheter och , skolhuvudmanskär ned denna utbildning som en anpassning i förväg till ; ÖGY:s tänkta utformning av yrkesutbildningen. Detta synes motionärerna dels principiellt felaktigt, dels inte rimligt mot bakgrund av att mänga i . , . samhälletnu börjar värdera denna utbildning högre än man gjort tidigare. Det anförsockså att många landsting satsat på omfattande friskvårdsprojekt men samtidigtförbisett att den undervisning som sker på ifrågavarande hushållsskolor även ärfriskvård. Utbildning om mat, hygien och ett sunt aktivt levnadssätt ärförebyggande hälsovård och minskar behovet av den . alltmer kostsamma väi-den.Behovet av hushålls- och kostutbildad personal anser motionärerna kommer attöka, varför ifrågavarande skolor inte bör avvecklas utan utvecklas. Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Utskottet utgår från att skolmyndigheter och skolhuvudmaninte agerar utifrån ett utredningsförslag, innan tagit ställning tilleventuella regeringsförslag i frågan. Enligt vad utskottet erfarit finns med anledning av ÖGY:s förslag en omfattande remissopinion för ett bibehållande av den nuvarande konsumtionsutbildningen i någon form. . , Det bör, som utskottet ser det, finnas möjligheter tillförnyelse av utbild ningsutbudet vid internatskolorna med konsumentekonomisk utbildning. Utskottet erinrar först om vad som i det föregående har redovisats i fråga om påbyggnadsutbildningen "Kost, hälsa och hushållning" för bl. Vidare fattade beslut om uppdragsutbild- . . 6 ning i bl.a. landstingskommunal regi (prop. 1984/85:195, UbU 1985/86:4, UbU 1986/87:6rskr. 1985/86:16): Det ankommer på företrädare för resp. skola att ta deinitiativ som behövs. Med hänvisning till vad som anförts i ärendet föreslårutskottet att riks dagen avslår motionerna 1985/86:Ub242, l985/86:Ub247 och 1985/ 86:Ub263.. ' Enligt motion 1985/86:Ub824 (c) yrkande 10bör/)a5/ä/-o/wefl'e///;ewA-wn-skap bli föremål för obligatoriskobjektivitetsgranskning. De anses vara mycket starkt präglade avtidsströmningar, modevågor och personliga tyckanden. () prövar omett läromedel skall få antas som basläromedel i en eller flera skolformer. OmSI Lavseratt fastställa étt läromedel som basläromedel i ettsamhällsorienterande ämne skall institutet först låta granska läromedlet.Institutet får bestämma att sådan granskning skall ske även av basläromedel iandra ämnen. Med hänvisning till gällande bestämmelser för SlL:sgranskningsverksamhet, vilka gör det möjligt att granska basläromedel även iandra ämnen än de samhällsorienterande, avstyrker utskottet motion1985/86:Ub824 yrkaiide 10. Eftersom universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)fastställt en ny utbildningsplan för hushållslärarutbildningen så sent som iaugusti 1985 avstyrker utskottet yrkande 8 i samma motion, i vilket begärs enöversyn av hushållslärarutbildningen. UHÄ har också sett över förskolläraruihildningen.Resultatet av översynen har remitterats. Beredningsarbetet fortsätter undervintern 19861987. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 1 i motion1985/86:Ub824 (c), enligt vilket näringsliii"a och livsmedelskunskap böringå i förskollärarnas utbildning. 1 motion\985/86:iJb24 (c) yrkande 5 begärs att personal i skall hatillräckliga kunskaper i matinköp och matlagning, även dietmatlagning. Så ärenligt motionärerna inte fallet med den personal som genomgått socialaservicelinjen i gymnasieskolan. För redan verksam personal bör enligtmotionärerna anordnas fortbildning sä att de får erforderliga kunskaper pådetta område. Utskottet, som anser att motionärerna aktiialiserar en viktigfråga, erinrar om att () utvärderarläroplanen för sociala servicelinjen bl. a. mot bakgrund av synpunkter liknandedem som motionärerna för fram. Fortbildning av personal är en frågaför huvudmannen för verksamheten. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet yrkande 5 i motion 1985/86:Ub824. Enligt niotion 1985/86:Ub824 (c) yrkande 9 börmöjligheterna att anordna utbildning! kost- och hälsokunskap inomvuxenutbildningens ramar utnyttjas bättre än vad som sker.Detta bör enligt motionärerna Som sin mening ge regeringen tillkänna. Det är de yrkesverksammas och den övriga allmänhetensefterfrågan på viss utbildning inom t. ex. vuxenutbildning eller studiecirkel- ., verksamhetsom blir styrande för utbildningens omfattning. bör UbU 1986/87:6inte göra uttalanden av den art som motionärerna begär. Med hänvisning härtillavstyrks motion l985/86:Ub824 yrkande 9. 1 motion 1985/86:Ub403 (s) anförs att det behövs enkonsumentpolitisk mobilisering i utbildningsväsendet och i folkrörelserna medavsikt att få en allmänhet som bättre kan möta en alltmer teknikutveckladmediaverksamhet på reklamens och propagandans områden. Utskottet erinrar om att under /86utförligt behandlade konsumentpolitiska frågor bl. a. i utbildningsväsendet(prop. 1985/86:121, LU 1985/86:34, rskr. 1985/86:292). Vad gäller folkrörelseanknutnastudieförbund och folkhögskolor har dessa förtroendet att själva svara för denhuvudsakliga inriktningen av sin verksamhet. Med hänvisning härtill avstyrksmotion 1985/86:Ub403. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande hémkunskap i att riksdagenavslår motionerna l985/86:Ub207, 1985/86;Ub249 yrkande 1, 1985/86:Ub268,1985/86:Ub283 i denna del och 1985/ 86:Ub824 yrkande 2, 2. beträffandekonsumentkunskap i gymnasieskolan attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub249 yrkande 2, 1985/ 86:Ub283 i dennadel, 1985/86:Ub298 och 1985/86:Ub824 yrkande 3, 3. beträffande påbyggnadsuihildning Kost. hälsaoch hushållning inom gymnasieskolans lilla ram attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub824 yrkande 6, 4. beträffande internatskolor medkonsumeniekonomisk utbild ning attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub242, l985/86:Ub247 och 1985/86:Ub263, 5. beträffandeobjektiviieisgranskning av vissa läromedel att avslår motionl985/86:Ub824 yrkande 10, 6. beträffandeöversyn av utbildningsplan för blivande hushållslärare aUriksdagen avslår mofion l985/86:Ub824 yrkande 8, 7. beträffande översyn av utbildningsplan förblivande förskollära re attriksdagen avslår motion l985/86:Ub824 yrkande 1, 8. beträffande utbildning m. m. för personal iden kommunala attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub824 yrkande 5, 9. beträffande W5 utbildning i kost- ochhälsokunskap inom viixenulhildningen attriksdagen avslår motion l985/86:Ub824 yrkande 9, 10.beträffande vi.ss konsumentpolitisk mobilisering UbU 1986/87:6 att avslår motion )985/86:Ub403. Närvarande: (), (), LarsSvensson (s), (), (), (),(), (), (m), MaritaBengtsson (s), (), (vpk), (),() och (). och (båda c) har avgivitföljande reservationer. Hemkunskap i (mom. I) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "beslöt" och på s. 4 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse: Utskottet vill erinra om att ämnet hemkunskap för elevernapå lågstadium ingår i orienteringsämnena. Pä mellanstadiet harämnet en stadieveckotimme och på högstadiet . Grundläggandekrav för en fullgod undervisning är att lokaler och annan materiell utrustningutnyttjas i sådan utsträckning att en praktiskt inriktad träning i bl. a.matlagning kan ske. Detta bör gälla även elever pä låg- och mellanstadierna.Vidare bör undervisning pä dessa stadier meddelas av lärare som har godtagbarkompetens för uppgiften. Som stöd för det lokala utvecklingsarbetet ingår i Lgr 80ett omfattande kommentarmaterial. Kornmentarmaterialet behandlar bl. För ämnet hemkunskap finns inte ett sådant material.Det är viktigt att undervisningen i hemkunskap pä olika stadiersamordnas till en organisk helhet för att den skall ge bästa möjliga resultat.SÖ bör därför få i uppdrag att bl. a. med utgångspunkt i vad som anförs imotion 1985/86:Ub824 utarbeta ett kommentarmaterial för undervisningen ihemkunskap i . Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder I bort ha följande lydelse: 1. beträffande hemkunskap i att med anledning av motionerna l985/86:Ub207, 1985/ 86:Ub249 yrkande 1, 1985/86:Ub268, 1985/86:Ub283 i denna del och l985/86:Ub824 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 9 Konsumentkunskapi gymnasieskolan (mom. 2) UbU 1986/87:6 dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet delar'" och pä s. 5 slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning om att det ärviktigt med en god utbildning i konsumentfrågor, oavsett linjeval. Undervisning i konsu mentkunskap bör därför i någon form ingå på gymnasieskolans alla linjer. Detta kan ske antingen genom att konsumentkunskap läggs in som ett sär skilt ämne eller genom att vissa moment av konsumentkunskap läggs in i redan befintliga ämnen. SÖ bör fä regeringens uppdrag att närmare utreda hur undervisning i konsumentfrågorpå ett lämpligt sätt skall kunna föras in ', iutbildningen på olika linjer inom gymnasieskolan. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.