bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — De har därvid i huvudsakhänvisat till redovisningar i allmänt tillgängliga, i utlandet publicerademilitära uppslagsverk och tidskrifter. Vidare borde enligt SFSF detförhållandet att regeringen avslog en ansökan om export av robot 70 tillBahrain ha väckt misstankar när AB senaie ansöker om att få exporteramotsvarande vapen till , närmare bestämt det statliga singaporiånskaföretaget , som har till uppgift att sälja vapen. Slutligenhar SFSF, såsom andra kritiker, fäst vikt vid frågan om den krigsmateriel somSingapore importerat med hänsyn till art och omfattning rimligen kunnat varaavsedd för landets egna behov. Utskottet har hållit en utfrågning med statsrådet , som var utrikeshandelsminister. 1 bilaga B 8 A redovisasvilka personer som innehaft posten som handelsminister eller motsvarande sedanhösten 1970. Utfrågningar har också ägt rum med utrikeshandelsministern , med statssekreteraren i UDH, , med rätts- ochexpeditionschefen i UDH, tillika tillförordnade krigsmaterielinspektören samt med f. d. ambassadören . Vidare har deförutvarande handelsministrarna , och BjörnMolin utfrågats. Därvid har bl. a. redovisats att - om än svårigheter harförelegat - olika former av kontroller har skett av mottagarlandets behov avkrigsmaterielen m. m. Vissa kontroll- och utredningsfrågor har berörts vid enutfrågning ined utrikesministern . Slutligen har IndustrierSverige AB:s verkställande direktör företrätt inför utskottetoch lämnat upplysningar. När det gäller KMLs roll och arbetssätt har JörgenHolgersson - under erinran om att mycken kunskap var koncentrerad till den framlidne krigsmaterielinspektören personligen - framhållit följande. KMl var ännu en enmansmyndighet, inspektören och 34 Myndigheten har efter hand förstärkts, och är sex KU1986/87:33 personer knutna till verksamheten. Därtill kommer attutrikesdepartemen- , tets politiska avdelning och andra departement biträdervid samrådsförfaranden. KMLs tillsyn över tillverkningen av krigsmaterielutövas genom regelbundna besök på företagen. Dessa redovisar i princip varjemånad uppgifter till inspektionen, som också kan fordra in upplysningar ochhandlingar. Handläggarna hos KMl har nära nog dagliga kontakter medtillverkningsföretagen. KMLs andra funktion, att bereda ärenden omexporttillstånd, har vuxit . kommer ca 2 000 sådanaärenden in. Ungefär 200 ärenden, som svarar för av värdet avtillåten export, prövas av regeringen. KMLs utgångspunkt är den legalaverksamheten, för vilken inspektionen är dimensionerad. Dess uppgift har intevarit att kontrollera att leveranserna när de lämnar landet överensstämmer medutförseltillståndet, vilken uppgift ankommer på tullmyndigheterna. KMl kaninte göra den typ av utredningar som erfordras om det föreligger brottsligverksamhet. I det internationella umgänget måste man ha en viss tilltro tillvarandra. Därför måste man utgå,från att det som ett land har skrivit i ettslutanvändarintyg är riktigt. Vad härefter gäller de bedömningar som sker ienskilda ärenden har vid utfrågningarna följande upplysningar lämnats.Särskilt sedan misstankar om otilläten vidareexport uppkommit, sökte KMl och deolika regeringarna göra en bedömning bl. a. av det mottagande landets behov avmaterielen. Såväl som har inför utskottetnärmare redovisat de överväganden som lett fram till att import avvapen och ammunition bedömts vara rimlig. De har därvid pekat på fleraomständigheter som gör att behoven bör skattas på ett annat sätt än för t. ex.det svenska försvaret. En av utgångspunkterna har varit att det singaporiånskaförsvaret, som befunnit sig i ett uppbyggnads- och moderniseringsskede, tillskillnad från vad som gjorts gällande i den allmänna debatten, har en flottaoch att den består av ett fyrtiotal fartyg. Även haruttalat att han prövade exportvolymernas rimlighet. har vidareuppgett att regeringen - sedan misstankar uppkommit om vidareexport av krut ochsprängämnen bl.a. från västeuropeiska länder - sagt nej till leveranser frånvissa företag som omfattats av misstankarna. I detta sammanhang bör även nämnas vad närmare beskrivit vid utfrågningen. Som ett led i de undersökningar bl.a. krigsmaterielinspektören 1981 gjorde hos AB sändeverkställande direktören ett brev till KMLVid brevet var fogat anteckningar efter samtal mellan KMl och direktören . I dessa anteckningar förklarades, efter kontroll avleveranser av robot 70 till , att bolaget inte levererat robot 70 tillBahrain eller . Vidare förklarades att bolaget inte heller efter leveranstill på något sätt medverkat eller bidragit till spridning av robot70 till någon annan stat eller företag. Äyen vid utfrågningen med , som var handelsministerfrån , berördes kontrollfrågor. Denne har förklarat att exporten till , däribland ett beslut om utförsel av sjöartillerikanoner, inte hade sådan omfattning att det enligt hans bedöm- 35 ning fannsanledning att fråga sig om den översteg landets behov. Det KU 1986/87:33framkom inte heller något som gav honom anledning misstänka att krigsmaterielensom exporterades till såldes vidare till andra länder. harvidare uttalat aft regeringen utgick från att AB och andra svenskaföretag i eget intresse noggrant iakttog och åtlydde de bestämmelser somgällde. Liknande synpunkter har redovisats av , somäven framhållit att man svårligen kan värja sig mot brottsliga förfaranden. har uttalat att det kom till hanskännedom att AB diskuterat med jugoslaviska myndigheter om försäljningäv krigsmateriel för vidareexport till . Han kontaktade Boforsledningenoch fick skriftligen det beskedet att företaget aldrig avsett attdiskussionerna skulle leda till ett kontrakt. Han uppfattade detta som enengångsföreteelse och gjorde bedömningen att det inte förekom ytterligare falldär vidareexport kunde förekomma. har bl.a. konstaterat att KMLsoch regeringens kontroll gällde de handlingar som företagen gav in. Det är detmottagande landets uppgift att bedöma sitt behov av krigsmateriel. Det förekomemellertid i fråga om uppgifter om att landet kände sig hotat ochville stärka sitt kustföisvar. Vidare har framhållit att hanuppfattade slutanvändarintyget som ett viktigt instrument för att säkerställaatt riktlinjerna för krigsmaterielexporten följdes. Utskottet har föranstaltat om en bedömning genom militärexpertis av den omstridda frågan om behov av krigsmateriel.Utredningen har utförts av överstelöjtnanten , försvarsstaben, förutskottets räkning. I sin analys av försvar gör - sompåpekat att möjlighet inte funnits att djupare analysera behovet av ammunitiontill granatgevär - avslutningsvis den bedömningen, att från rent militärutgångspunkt kan inte den slutsatsen dras att från importeradkrigsmateriel är överdimensionerad med hänsyn till strategiska läge,höga krav på tillgänglighet och uthållighet samt avsaknad av egentillverkningskapacitet. Vad slutligen gäller regeringens befattning underinnevarande år med export till och frågan om otillåten vidareexportdärifrån har utskottets utfrågningar gett följande vid handen. Den 10 januari1987 redogjorde Industrier Sverige AB:s verkställande direktör vid ett sammanträffande med krigsmaterielinspektören muntligt för bl.a. misstankarna om otillåten export under1985 av ammunition till via . förde efter CarlAlgernons död i mitten av månaden bl. a. denna information vidare tilldepartementsledningen, dvs. , , nämnde AnitaGradin för statsministern att AB hade tillsatt en intern utredning.Jörgen fick kontinuerligrapportering om de undersökningar som inletts inom Nobélkon-cernen föregåendeår. har förklarat att hon fick sådanauppgifter att hon bedömde det erforderligt med försiktighet med export avkrigsmateriel till Singaporeoch att det kunde övervägas om tillståndsärenden skulle tas upp 36 och JörgenHolgersson att AB verkställande direktör hade lämnat sin KU 1986/87:33befattning samt att Nobelkoncernen skulle avveckla sitt engagemang i företagetAOS i . fick del av denna information och begärde då enordentlig genomgång av hela saken. diskuterade regeringen vidallmän beredning hur man diplomatiskt skulle närma sig . Den 25 marshölls partiledaröverläggningarom krigsmaterielexporten till och dediplomatiska aktiviteterna inleddes. Regeringen gav offentlighet åt detta den 1april, varvid även gavs till känna att ansökningar om export av krigsmaterieltill tills vidare inte skulle komma att behandlas. 9.3.5 Vissa frågor rörande handelsutbyte med m. m. Som känt pågår en väpnad konflikt mellanIran och . Utskottet har under årets granskning dels följt upp några frågorrörande handelsförbindelser med som varit föremål förutskottets uppmärksamhet, dels tagit del av vissa uppgifter om tidigarekrigsmaterielexport m. m. till detta land. Det har förekommit s. k. molköpsaffärer medolika länder för import av olja, avsedd att beredskapslagras i genom överstyrelsens för ekonomiskt försvar (ÖEF) - numera överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) - försorg. En omfattande sådan affär med genomfördes kort före regeringsskiftet . som upphandlingen av ! oljaskulle påbörjas för /84, förekom kontakter mellan ochIran i syfte att utveckla handeln mellan de båda länderna. Utfästelser frånsvensk sida gjordes därvid för att i någon mån försöka rätta till Sverigesöverskott i handeln med . Eftersom det förelåg beslut om köp av råolja ochmedel härför hade anvisats, framstod det enligt regeringens bedömning somlämpligt att genomföra råoljeköpet från detta land. Mot bakgrund av ettriksdagens beslut om minskad lagerhållning av olja, ställde sig emellertid ÖEFtveksam till upphandlingen. ÖEF:s hänvändelser till regeringen resulterade iett regeringsbeslut där det bl. a. förutsattes attupphandlingen skulle genomföras till konkurrenskraftiga priser. Vid 1984/granskning (KU 1984/85:35, s. 45 ff.) fannutskottsmajoriteten inte anledning till erinran mot regeringens handläggningav oljeupphandlingen. De borgerliga ledamöterna var av annan mening ochreserverade sig. Vpk-ledamoten uttalade i ett särskilt yttrande att sakenkunde starkt ifrågasättas. Vid årets granskning har upphandlingen berörts bl.a. vidutfrågningen med statssekreteraren , UDH. Det har från UDHupplysts att något avslut i den tillämnade oljeaffären inte kom till ståndeftersom kommersiellt godtagbara villkor inte kunde uppnås samt att frågan intehar varit aktuell . Uppdraget till ÖCB att köpa in råoljanhar ännu inte återtagits av regeringen. Detta skall enligt vad som uppgetts skenär fattar beslut med anledning av proposition 1986/87:95 om totalförsvaretsfortsatta utveckling. 1 slutetav besökte en iransk delegation för att informera 37 sig ommöjligheterna att utbilda iranska studerande inom vårdområdet. Det KU1986/87:33 gällde såväl tandläkar- som läkarutbildning. a. sammanträffade delega tionen med företrädare för . Delegationen besökte ' även , som ägs av . inledde kontakter med universiteten i , , , och . Från sida framfördes till det önskvärda i att även det halvstatliga tjänsteexportbolaget nal AB kopplades in på detta beredningsarbete. De båda bolagen kom senare överens om att gemensamt arbeta vidare med det eventuella utbildningsprojektet. diskuterades genom statssekreterar- kontakter mellan , och även de allmänna förutsättningarna för den ifråga varande utbildningen'. De båda bolagens förberedelser för en eventuell offert komatt koncentreras till tandläkarutbildning - då i första hand en sådanutbildning förlagd till i . Fortsatta kontakter underhösten 1984 med via landets ambassadör i utvisade att man fråniransk sida inte önskade fortsätta diskussionerna förrän . Vid 1984/granskning (KU 1984/85:35, s. 47 f)konstaterade utskottet att något regeringsbeslut i frågan inte förelåg ochatt, enligt vad som uppgetts vid utfrågningar inför utskottet, saken inte hellerpå annat sätt behandlats av regeringen. Någon utbildning hade för övrigt intekommit till stånd. Utskottsmajoriteten fann mot angiven bakgrund inte anledningtill något annat uttalande än att utskottet förutsatte att regeringenuppmärksamt följde frågans vidare utveckling. 1 ett särskilt yttrande uttaladec-, fp- och vpk-ledamöterna bl. a. att den planerade utbildningen inte bordeäga rum. Vid årets granskning har från UDH upplysts att kontakternafrån inte har återupptagits och att någon utbildning i aviranska läkare eller tandläkare därmed inte har kommit till stånd. AB tecknade 1974 ett kontrakt med iranska staten omleveranser m. m. för ett kemiskt fabrikskomplex i i . Den sistautrustningen levererades av Chematur . Genom etttilläggskontrakt åtog sig AB att även svara för byggnation och montage.Detta arbete avbröts och återupptogs . Enligt vad somvidare upplystes från UDH skulle fabrikskomplexet tillverka enrad kemiska produkter med bred användning inom den kemiska industrin, inräknattillverkning av spängämnen. AB deltagare föll, enligt vad som ocksåuttalades, inte under krigsmate-riellagstiftningen. Mot bakgrund av dessa uppgifterfann utskottet vid 1985/granskning inte anledning till något uttalande(KU 1985/86:25). Vid årets granskning har från UDH upplysts bl. Fabriken avses producera ättikssyra, svavelsyra, salpetersyra,etylalkohol, natriumsulfit och nitroprodukter, dvs. till en del gödningsämnen.Det är således en produktionsanläggning för baskemikalier. Produkterna användsför framställning av bl. a. växtbekämpningsmedel, färgämnen, läkemedel,betsyror för stålverk, konstgödsel och kopieringsvätska. Civila och militäraexplosivmedel kan rent tekniskt också tillverkas av baskemikalierna. NobelChematurs uppdragsgivare var Orga- 38 nization,NDIO, som lyder under försvarsministeriet. KU 1986/87:33sorterade kemiindustrin under detta ministerium. försvarsministerförsäkrade för Teheranambassadör att anläggningenskulle tillverka "kemikalier och inget annat". Förläggningen avfabriken till hade bl. a. sysselsättningspolitiska aspekter. Enligt vad som vidare upplysts från UDH säger sigNobelpersonal, som arbetat i , inte ha noterat någon anläggning där somtyder på' kruttillverkning. bombades av vid månadsskiftetseptemberoktober 1986 samt därefter vid ett flertal tillfällen. Avsäkerhetsskäl drog tillbaka sin kvarvarandeinstallationspersonal . När bombningarna inleddes varbyggnation och montage i stort sett helt klara och efterkontroll förestod.Själva inkörningen av processanläggningen skulle börja först under år 1987.Sedan hösten 1986 har inga arbeten utförts i av Nobels personal. NDIOsynes i praktiken ha accepterat Nobels åberopande av force majeure. Företagethar förklarat sig i princip berett bistå NDIO även . ärdet, till följd av kriget, mycket osäkert om och när en fullständigskadebedömning, ny upphandling, leveranser och förnyat montage kan genomföras.Skadorna på den kemiska fabriken, liksom andra anläggningar, är omfattande.Viss rådgivning sker i mellantiden i skriftväxling mellan parterna: Närarbetena en gång återupptas bedömer att det kan ta att leverera nyutrustning och återuppbygga anläggningen. meddelades enligt vad som inhämtatsfrån KMl tillstånd till export av ammunition, sprängämnen och krut till Iran.Vidare gavs 1976-1978 tillstånd till utförsel av marinluftvärnskanoner, i deflesta fallen till , för räkning. Genom ett regeringsbeslut den16 suspenderades nio utförseltillstånd till vilkasgiltighetstid inte gått ut. Ett av dessa beslut avsåg marinluftvärnskanoner. I detta sammanhang kan nämnas att utrikeshandelsministernAnita i ett svar på en fråga av (vpk) den 4 december 1986förklarat att regeringen inte har meddelat något tillstånd till export avkrigsmateriel till efter krigsutbrottet mellan detta land och samtatt de uppgifter som förekommit om att skall ha tillgång till robot 70utreds av polisen. I ett svar på en fråga av i (vpk) uttalade statsrådet att frågan ommöjligheten att köpa svensk krigsmateriel har tagits upp från iransk sida påolika nivåer och vid flera olika tillfällen, att svaren vid samtliga tillfällenhar varit negativa samt att några tillstånd till export av krigsmateriel tillIran inte har lämnats . Detta har även berörts vid utfrågningen medCarl . Vid en av utfrågningarna med har denneupplyst att, vid de försök som gjorts att följa upp om robot 70 finns i ,det inte framkommit något som visar att såär fallet. och uppgav vid utfrågningeninför utskottet att de anser det klart att det förekommit olaglig export av krigsmateriel till . SFSF har, som nämnts, gjort en polisanmälan i denna del. Vidare har det förekommit uppgifter i pressen om att en i bosatt person första'hälft skulle'ha fått dåvarande handelsminis tern bistånd i samband med illegala transporter av '39 krigsmateriel.Med anledning härav har i en skrivelse till KU 1986/87:33utskottet redogjort för sina kontakter med denna person samt bestrittvederbörandes påståenden, bilaga B 8 B. Den indonesiska övärlden omfattar tusentals öar, de flestaobebodda. Öarna ligger på båda sidor om ekvatorn och sträcker sig över 5 000 kmi öst-västlig riktning. är en av väridens folkrikaste nationer meddrygt 160 miljoner invånare. Efter japansk ockupation under och krigmot vann sin självständighet 1949. En av öarna, , varfram till 1975 delad mellan och . Sedan portugiserna dettaår dragit sig tillbaka utropades denna del av ön som en självständig republik.Östra . I spetsen för den nya staten stod befrielserörelsen invaderades av indonesiska trupper och integrerades med Indonesien.Striderna fortsatte efter ockupationen. De indonesiska myndigheterna harkritiserats för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i provinsen, sombebos av uppskattningsvis 500 000 människor. FN har utan resultat antagit fleraresolutioner, den senaste 1982, med krav på att drar sig tillbakafrån . Situationen i har tagits upp i vidett stort antal tillfällen, senast med anledning av ett betänkande avutrikesutskottet (UU 1985/86:30). Såsom nämnts granskade utskottet /81 regeringenshandläggning av ärenden om krigsmaterielexport till . Det framkom dåatt 1959-1962 exporterat luftvärnsartilleri och därefter reservdelartill . Vidare noterades att ytterligare export hade medgetts 1978och 1980. Utskottets majoritet gjorde inte något särskilt uttalande. Utskottetss-ledamöler reserverade sig och utlalade, mot bakgrund av pågående strider iÖstra , att export av lufivärnskanoner till inte stod iöverensstämmelse med riktlinjerna för krigsmaterielexporten. I detta sammanhang kan även erinras om aft utskottet vidgranskningen 1982/83 av export till av materiel till ett luftvärnssystem,efter att ha redogjort bl. a. för riktiinjerna vad gäller export av defensivmateriel, inte fann anledning till något särskilt uttalande. Vpk-ledamoten varav annan mening och ansåg alt exporten inte borde ha ägt rum. Tillämpningen av de 1981/82 fastlagda riktlinjerna förkrigsmaterielexpor ten togs även upp vid granskningen 1983/84. Det gällde då export av granatgevär m. m. till . Frågan var om sådana inre väpnade orolighe ter förelegat att exporten inte bort tillåtas. Utskottets majoritet, som fannatt riktlinjerna inte åsidosatts, framhöll det angelägna i att regeringen eftersträ var att få en så klar bild som möjligt av läget i det aktuella landet och atten 40 självständigbedömning görs av varje ansökan. Vidare erinrades om att KU 1986/87:33 särskildförsiktighet bör iakttas bl. a. när informationsunderlaget om landet är bristfälligt eller motsägelsefullt. Han ansåg att inre oroligheter förekommit i landet och attexport inte bort tillåtas. Fp-ledamoten uttalade i ett särskilt yttrande bl. a.att faktamaterialet varit bristfälligt. 9.4.3 1985/granskning m. m. Granskningen gällde bl. a. regeringens handläggning avkrigsmaterielexport-ärenden, särskilt med avseende på den inrättaderådgivande nämndens roll. Vid en utfrågning i granskningsärendet den 1 april1986 gjorde den dåvarande utrikeshandelsministern, statsrådet ,uttalanden om exporten till . uppgav att den export som dåmera tillätstill innebar uppföljning av tidigare åtaganden och att regeringeninte lämnade tillstånd till några nya vapensystem, utan bara till sådant som varen följd av åtaganden som var gjorda av tidigare regeringar. Vidare uttaladehan att regeringen inte tillät några nya åtaganden, men att följdleveranserkunde genomföras (KU 1985/86:25, s. 140 ff.). Eft motsvarande besked hadestatsrådet lämnat i som svar på en fråga av HansPetersson i (vpk) om vapenexporten till (RD1984/85:59) samt som svar på frågor av () ochBertil Måbrink (vpk) om exporten av vapensystem (RD 1985/ 86:101). Vid detsenare tillfället uftalade bl. a. att det inte gällde nyavapensystem utan en uppföljning av tidigare åtaganden -bindande åtaganden somgick tillbaka till de regeringar där partivänner deltog. Utskottets majoritet fann vid 1985/grariskning inteanledning till kritik vad gällde regeringens handläggning av frågor omtillstånd till export av krigsmateriel. Vidare anfördes att utskottet även ifortsättningen skulle komma att uppmärksamt följa dessa frågor. I enreservation såvitt nu är i fråga av fp-, c- och vpk-ledamöterna uttalades bl.a.att utskottet inte hade granskat och inte tog ställning i frågan omlämpligheten av ett regeringens beslut om tillstånd tillexport av krigsmateriel till . Reservanterna konstaterade emellertidatt om regeringen bedömt situationen i sådan att tillstånd inteskulle ges för nya åtaganden, så borde till följd av riktlinjerna sammaslutsats ha dragits vid tillståndsgivningen enligt tidigare åtaganden (gamlakontrakt). Vid granskningsdebatten (RD 1985/86:146)om krigsma terielexportfrågor kom utförseln till att stå i förgrunden. Innebörden av riktlinjerna diskuterades ingående. Därvid kritiserades återgivna uttalanden. Under debatten framkom att beslutet gällde luftvärnskanoner för bestyckning av patrullbåtar samt uttalades att exporten ansetts som kompletteringar till tidigare leveranser. Frågan om regeringsbeslutet stod i överensstämmelse med riktlinjerna för krigsmaterielexporten har behandlats i även vid detta . behandlade motioner om krigsmaterielex- 41 portentill vissa länder. Ett yrkande (vpk) om avbrytande av alla vapenleve- KU1986/87:33 ranser till avstyrktes. anförde att enligt gällande riktlinjerfår utförsel, som innebår ett fullföljande av tidigare åtaganden, ske oavsettförhållanden som annars anges som hinder. Vidare uttalades följande. Denutförsel som sker till är, enligt vad utskotteterfarit, endast ett fullföljande av tidigare åtaganden. Frågan om tillämpningeni detta särskilda fall har emellertid ifrågasatts och prövas avkonstitutionsutskottet. - Vpk-ledamoten reserverade sig och uttalade attIndonesien faller utanför den krets av länder som kan komma i fråga sommottagare av svensk krigsmateriel. I en annan reservation (fp och c) anfördesatt fortsatt vapenexport till är en kontroversiell fråga, att detkan ifrågasättas huruvida regeringen har följt gällande riktlinjer samt attärendet för . närvarande prövas i . följdeutrikesutskottet (UU 1986/87:3, rskr. har enligt SCB:s statistik under entioårsperiod tagit emot av den svenska exporten av vapen ochammunition och kommer strax efter de tio störstamottagarländerna (jfr avsnitt 9.2.4). krigsmaterielexport tillIndonesien - faktiska leveranser i löpande priser -har uppgåtttill 38,2, 72,2, 26,4, 44,8, 92,5, 24,7, 69,1 resp. 26,8 milj. kr. Värdet avden beviljade exporten var 217,1 milj. kr. I ärendet är upplyst att AB , som i allt väsentligtstått för exporten under 19781986, och återupptog kontakter omleverans av krigsmateriel i början av 1970-talei;. Dessa resulterade i attlandet genomgående valde att vad gäller artilleri förse sina fartyg inom ettnybyggnadsprogram med vapensystem, och luftvärnskanoner.Det har vidare från KMl upplysts att nybyggnadsprogrammet av budgetskälsträcktes ut över en längre tidsperiod med successiva beställningar av fartygoch vapenutrustning, allt inom ramen för ett totalprogram som således genomförtsi takt med de årliga medelstilldelningarna. Utöver de redovisade uppgifterna har från UDHtillhandahållits flera promemorior om exporten. Av den tillgängliga utredningenframgår att exporttillstånd lämnats för materiel fördemonstration av robot 70 och för robotar m. m. Vidare hartillstånd bl.