bet · GA01AU6 · 1986-12-31 00:00:00 — Men är lagens villkor för omplacering avföräldralediga arbetstagare inte uppfyllda föreligger en trakasserande behandlingsom leder till skadeståndsskyldighet för arbetsgivaren enligt lagens 13 §. Medhänvisning till dessa uttalanden om lagens innebörd och då det får förutsättasatt de fackliga organisafionerna energiskt ingriper vid tendenser tilltrakasserande behandling från någon arbetsgivares sida i sådana fall som dethär gäller anser utskottet att det inte är behövligt att vidta någon åtgärd avdet slag som begärs i motion A604. Lagen ger arbetstagare, i både allmän och enskild tjänst,en rätt till ledighet för studier. När det gäller studieledighetens förläggningi fiden är den allmänna utgångspunkten att arbetstagarna skall beredas ledighetpå sätt de önskar. Arbetsgivarna kan dock skjuta på den begärda ledighetenenligt regler somges i lagen. För kortare utbildning-om högst en arbetsvecka-och AU1986/87:6 i fråga omfacklig utbildning är arbetsgivarens frist . arbetsgivarenatt uppskovet med utbildningen skall vara längre fordras samtyckeav den lokala fackliga organisationen. Gäller det annan utbildning kanarbetsgivaren ensidigt bestämma att ledigheten får börja först om sex månaderefter arbetstagarens begäran om ledighet. Det är denna sexmåna- dersregelsom avses i mofionsärendet nedan. Även ett sådant uppskov kan förlängasom den lokala fackliga organisationen går med på det. För fullständighetens skull kan filläggas att enarbetstagare som uppskov fortfarande inte medges begärd ledighetkan vända sig till domstol för att få ut ledigheten. För utbildning om högst envecka är väntetiden . Detta är också de uppskovstider som kan påfordrasav arbetsgivare på arbetsplatser utan kollektivavtal. I motion 1985/86: A725 av och () yrkas att imdantag från sexmånadersregeln i lagen skall göras förpersoner som skall genomgå grundutbildning för vuxna. De anför att många vuxnahar så stora läs- och skrivsvårigheter att det är ytterst besvärligt för dematt klara sig i dagens samhälle. Den utbildning som de kan få i grundvux räknasinte som kortare eller facklig utbildning, varför arbetsgivaren kan skjuta uppden , oaktat det är av stor vikt att de personer det här gällersnabbt kommer i utbildning. Som redan sagts är den allmänna utgångspunkten i lagen attarbetstagarna bör beredas studieledighet i enlighet med sina önskemål. Hånsynmåste emellertid också tas till att störningar i verksamheten på arbetsplatsenbör undvikas. De uppskovsregler som ovan redovisats avser att göra det möjligtför arbetsgivaren att förebygga sådana störningar. Reglerna är i det hänseendetatt betrakta som avvägningar mellan motstående intressen. Av betydelse isammanhanget är också de prioriteringar av olika slag av utbildning som görs ilagen. I och för sig ger lagen rätt till ledighet för alla typer av utbildning,bortsett från rena självstudier. Bestämda prioriteringar finns dock, avseddaatt tillämpas för det fall att flera arbetstagare inte kan beviljas ledighetsamtidigt. I första hand ges företräde åt facklig utbildning. Därnäst harsådana arbetstagare företräde som inte har utbildning motsvarande nioåriggrundskola. Dessutom finns en regel om företräde för anställda med obekvämarbetstid. Dessa prioriteringar i lagen utgör rekommendationer till parterna,som är oförhindrade att avtala om andra företrädesregler. Utskottet har inte övertygats om att man bör ingripa i deredovisade delarna av studieledighetslagens regelsystem på sätt som föreslås imotion A725, utan denna avstyrks med hänvisning till det anförda. Lagen om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen(förtroende mannalagen) är . lade Nya arbetsrättskommittén (NARK) fram förslag till ändringar i lagen. Ändringarna syftade bl. a. till en regional organisation med fackliga förtroendemän. Häri ingick att sådana förtroendemän skulle ha tillträdesrätt till arbetsplatserna. Dessa förslag bör ig ses motbakgrund av att den nuvarande lagen gäller fackliga förtroendemän AU1986/87:6 som är anställda på de arbetsplatser där uppdragen fullgörs. m. fl. (s) yrkar i motion 1985/86: A720 på etttillkännagivande till regeringen om att det är angeläget att beredningen avfrågan om regionala fackliga förtroendemän slutförs. Motionärernahänvisar till att det nu är NARK redovisade sina förslag.Under de åren har villkoren för att bedriva fackligt arbete på de småarbetsplatserna alltmer försämrats jämfört med de större arbetsställena. Utskottet utgår för sin del från att frågan om deregionala fackliga förtroendemännen är föremål för fortsatt uppmärksamhet i detarbetsrättsliga beredningsarbetet i regeringens kansli. Frågan gäller inteenbart tillträdesrätten till arbetsplatserna för utomstående fackligaföreträdare. Den innefattar också hur en regional organisation skallfinansieras. Det är ett problem för sig om dessa båda delfrågor skall lösasseparat eller om de är avhängiga av varandra. I motsats till motionärerna anserutskottet att det inte är påkallat med något ytterligare initiativ frånriksdagens sida i ämnet, och därför avstyrks deras begäran om etttillkännagivande till regeringen. Slutligen föreslås i motion 1985/86:A728 av AlexanderChrisopoulos och (vpk) att skall ta initiativ tilllagstiftning om skyldighet för arbetsgivare att bekosta fackUgt samarbete imultinationella företag. Dessa ålägganden avses gälla såväl svenskamulfinationella företag som utländska multinationella företag verksamma iSverige. Utskottet har senast behandlat ett likartatmotionsyrkande (AU 1985/86:1 s. 24-25 med res. av vpk). Liksom föregående årkonstaterar utskottet att de svårigheter att bedriva fackligt samarbete sompåtalas i föreliggande och tidigare motioner i ämnet inte enbart kännetecknarmultinationella företag utan också förekommer inom koncerner i allmänhet.Utskottet har för sin del utgått från att man i det löpande arbetsrättsligaberedningsarbetet i följer utvecklingen på koncernområdet ochatt frågans internationella aspekter därvid uppmärksammas. Ett första steg hartagits genom att det i Nordiska ministerrådets regi har startats ett projekt omden fackliga verksamheten i nordiska företag. En projektgrupp har tillsatts,och den har haft sina första sammanträden. Gruppen leds av en svenskordförande. Med hänvisning till det ovan anförda och till riksdagenstidigare ställningstaganden i frågan avstyrker utskottet motion A728. 1. beträffande översyn avledighetslagstiflningen attriksdagen avslår motionerna 1985/86: A717,1985/86: A745 yrkande 8 och1985/86:A748 yrkande 1 i motsvarande del, 2. beträffandeledighet för anhörigvård attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A709 yrkande 1 och 1985/ 86:A731, 3. beträffande ledighet för medverkan i detsvenska katastrofbi- AU 1986/87:6 ståndet attriksdagen avslår motion 1985/86:A733, 4. beträffandeförlängning av småbarnsföräldrars rätt tiU ledighet att avslårmotionerna 1985/86:A707 yrkande 1, 1985/ 86:A710 yrkande 2 i motsvarandedel, 1985/86:A732 och 1985/ 86:A737, 5. beträffandeförkortad arbetstid för ensamstående föräldrar att avslår motion1985/86:A710 yrkande 1, 6. beträffande ledighet för medverkan på föräldrakooperativa daghem attriksdagen avslår motion 1985/86:A714, 7. beträffandeföräldraledighet vid adoption av barn attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A703 och 1985/86:A706, 8. beträffandekartläggning av omplaceringar efter föräldraledighet att avslårmotion 1985/86:A604 yrkande 19, 9. beträffandeundantag från studieledighetslagens sexmånaders-regel attriksdagen avslår motion 1985/86:A725, 10. beträffande beredningen av frågan om regionalafackliga förtro endemän attriksdagen avslår motion 1985/86:A720, 11. beträffande fackligt samarbete imultinationella företag att avslår mofion 1985/86:A728. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), iBengtsfors (c), (vpk), () och (). Översyn av ledighetslagstiftningen (mom. 1) (), (), (),(), (), Invar i (c) ochGörel Thurdin (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Ledighetslagarna tillkom" och på s. 6 slutar "avledighetslagstiftningen" bort ha följande lydelse: skeddeen snabb utveckling i vad gäller både möjligheter- na tillledighet från arbetet och utnyttjandet av dessa möjligheter. Det gäller AU1986/87:6 bl. a. om den successivt utvidgade föräldraförsäkringen, rätten tilldeltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätten till ledighet för studier, fackligverksamhet, offentliga uppdrag m. m. Tanken med reformerna var att skapa ökadvalfrihet och välfärd för medborgarna. startade dendåvarande trepartiregeringen en översyn av denna lagstiftning för att få ensamlad analys av konsekvenserna av utvecklingen. Översynen hade till uppgiftatt förbättra samspelet mellan olika lagar och därmed arbetsmarknadensfunktionssätt utan att man för den skull rubbade lagstiftningens grundläggandeinriktning. Den ledde fram till en probleminventering avsedd att ligga tillgrund för fortsatta överväganden. Såsom begärs i de föreliggande motionerna är det angelägetatt detta översynsarbete nu återupptas och fullföljs. Den grundläggandeinriktningen av arbetet bör som vara att nå fram till en bedömning avden samlade effekten av ledighetslagarna. De vidgade möjligheterna tilltjänstledighet är positiva för arbetstagarna i gemen, men de medför samtidigtproblem i form av svårare planering och ökade kostnader samt risker för sämrekontinuitet och kvalitet i den verksamhet som skall bedrivas. Den omfattanderätten till ledighet medför särskilt på den offentliga sektorn att verksamhetentill inte ringa del utförs av vikarier. Detta system leder till en ökad presspå den ordinarie personalen att fullgöra utbildnings- och introduktionsinsatseroch vidare till att man med vikarierna får en växande kader anställda medotrygga anställningsförhållanden. I de mindre företagen får varje ledighet relativt settstörre betydelse än i de stora företagen. Frånvaron på grund avledighetslagarna tenderar i de stora företagen att uppfattas som ett led i denpersonalomsättning företagen under alla förhållanden måste ta hänsyn till iplaneringen. De små företagen har inte samma personalomsättning, utan i dessaföretag är tendensen i stället att varje anställd blir en nyckelperson som inteutan vidare låter sig ersättas av en vikarie. När det gäller de enskilda ledighetslagarna har deaktuella motionerna särskilt fäst uppmärksamheten på studieledighetslagen ochförtroendemannalagen. Vad först beträffar studieledighetslagen erinras om attden kan utnyttjas till omfattande ledighetsanspråk. Studierna behöver inte hanågon anknytning till arbetsplatsen utan kan avse vilket ämne,som helst barastudierna bedrivs i organiserad form. Någon gräns för ledighetens längd finnsinte. För den ledighet som medges fackliga förtroendemän gäller åtminstone denallmänna regeln att ledigheten skall vara skälig med hänsyn till förhållandenapå arbetsplatsen. Självklart skall den ledighet kunna tas ut som behövs för denfackliga verksamheten på den egna arbetsplatsen. Det förekommer dock attledighetsanspråken vidgas, bl. a. för verksamhet som inte har direkt anknytningtill den egna arbetsplatsen. En viss övre gräns för ledigheten kan övervägasför att klarare ange lagstiftningens intentioner men också för att förebyggaonödiga konflikter mellan arbetsgivare och arbetstagare. Även övriga ledighetslagar bör självfallet omfattas avöversynsarbetet. Det bör på nytt understrykas att avsikten inte är att ifrågasätta behovet avett lagfäst stöd för ledighet för att arbetstagarna skall kunna fullgöra sociala, 13 medborgerligaeller fackliga åtaganden eller, med ett annat ordval, åtagan- AU 1986/87:6 denmot familjen, samhället och arbetskamraterna. Vid en översyn avledighetslagstiftningens samlade effekter som det här är fråga om är det dockofrånkomligt att vissa inskränkningar aktualiseras. Det leder också till attdet kan behöva göras prioriteringar av de olika ledighetsmöjligheterna efterderas angelägenhetsgrad. Utskottet vill för sin del uttala att det är naturligti ett sådant sammanhang att ledighet för vård av barn får en hög prioritet. Denovan föreslagna översynen bör mynna ut i förslag till ändringar iledighetslagstiftningen enligt de riktlinjer som här angivits med anslutningtill de tre föreliggande motionerna. Vad utskottet anfört bör delgesregeringen. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande översyn avledighetslagstiftningen att med bifan till motionerna 1985/86:A717,1985/86:A745 yrkande 8 och 1985/86:A748 yrkandet i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ledighet för anhörigvård (mom. 2) (), (), IngvarKarisson i (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Båda motionerna" och på s. 7 slutar med "och A731"bort ha följande lydelse: Det måste vara en allmän inriktning på samhällets insatserför äldre, sjuka och handikappade att man gör det lättare för dem som så önskaratt bo kvar i sin vanliga hemmiljö . Det främsta skälethärtill är att de flesta människor har en naturlig önskan att stanna hemma fastde är gamla, sjuka eller handikappade. Men därtill kommer detsamhällsekonomiska skälet att en sådan vårdform är billigare äninstitutionsvård. Vård i hemmet förutsätter dock i många fall att det finnsanhöriga som ställer upp och hjälper till i vård- och tillsynsarbetet. Anhörigvårdarna är en eftersatt grupp. Till derasproblem hör att det ofta visar sig vara svårt att få tjänstledigt förvårduppgifterna. Som redan sagts är det av både medmänskliga ochsamhällsekonomiska skäl angeläget att stödja en fortsatt utbyggnad avanhörigvården. Ett viktigt steg i den riktningen är att införa den lagfästarätt till tjänstledighet för anhörigvård som förordas i motionerna A709 (fp)och A731 (c). Ett förslag till sådan lagstiftning finns utarbetat avanhörigvårdskommittén i dess slutbetänkande . Det bör därför varamöjligt för regeringen att under innevarande förelägga riksdagenförslag till lagstiftning i ämnet. Det ankommer inte på utskottet att i dettasammanhang gå in på frågan om ersättning för anhörigas vårdinsatser. Emellertidkan här erinras om att remissinstanserna - i motsats tillanhörigvårdskommitténs majoritet -tämligen entydigt sammankopplat rätten tilltjänstledighet med en rätt till ersättning från det allmänna. Utskottet utgårdärmed från att ersättningsfrågan aktualiseras på nytt. dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:6 2. beträffande ledighet för anhörigvård att medbifall till motionerna 1985/86:A709 yrkande 1 och 1985/86:A731 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet(mom. 3) (), (), IngvarKarlsson i (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Det är" och slutar med "det ändamålet" bort haföljande lydelse: Det är betydelsefullt att de svenska biståndsinsatsernainte hindras av svårigheter att rekrytera erforderlig personal. Utskottetinstämmer i att tjänstledighetsfrågan är en viktig faktor i sammanhanget.Staten har av det skälet när det gäller sina egna anställda gjort långtgåendemedgivanden beträffande tjänstledighet för biståndsarbete. På andra delar avarbetsmarknaden föreligger olika rekommendafioner om tjänstledighet förbiståndsarbete. Detta är positivt men inte tillräckligt för att tillgodosesärskilt frivilligorganisationernas behov av att kunna rekrytera denkvalificerade personal som erfordras för katastrofinsatserna. Det ligger i sakens natur att den personal det gällermåste kunna frigöras snabbt från sina ordinarie arbeten. Eftersom det som regelär fråga om korttidsuppdrag kan det inte begäras att de personer som skallanlitas skall tvingas säga upp sina anställningar för att kunna delta ikatastrofinsatserna. Med hänsyn härtill bör införas en hela arbetsmarknadenomfattande rätt till tjänstledighet för medverkan i det svenskakatastrofbiståndet. Såsom förutskickas i motion A733 skall det vara fråga omstatliga eller statsunderstödda hjälpinsatser. Det bör ankomma på regeringenatt överväga de åtgärder som behövs för att rätten till tjänstledighet av ovanangivet slag skall kunna realiseras och förelägga härav föranleddaförslag. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande ledighet för medverkan i det svenskakatastrofbiståndet attriksdagen med bifall till motion 1985/86: A733 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet(mom. 4) (), (), IngvarKarlsson i (c) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Det gemensamma"och på s. 8 slutar med "och A737" bort ha följande lydelse: Småbarnsföräldrarhar rätt att ta ut hel ledighet från sina anställningartills barnen har uppnått en ålder av . föräldraranser att barn i ett-och tvåårsåldern bör vårdas i hemmet, för vilket AU 1986/87:6de har goda skäl. Barn utvecklas olika, och en del mår bättre av att vistas isin hemmiljö. Det kan också vara så, att det är svårt för föräldrarna att lösaproblemet med barnomsorgen på annat sätt till följd av att barntillsynenfortfarande är otillräckligt utbyggd i hemkommunen. I fall av nu nämnda slagfinns möjligheter för statsanställda att få förlängd tjänstledighet (8 §tjänstledighetsförordningen, 1984:111). Liknande möjligheter bör utsträckastill övriga delar av arbetsmarknaden och göras mer generella.Utskottet biträder med andra ord motionsförslagen om att rätten till helledighet för småbarnsföräldrar skall förlängas att gälla tills barnet har . Ett lagförslag härom läggs fram i hemställan. Frågan om ersättning till föräldrarna under ledigheten ärinte aktuell i detta lagstiftningsärende, men det får förutsättas att denåterkommer i annat sammanhang. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande förlängning av småbarnsföräldrars rätt lillledighet att med bifall till motionerna 1985/86:A707 yrkande 1,1985/86:A710 yrkande 2 i motsvarande del, 1985/86:A732 och 1985/ 86:A737 antarföljande Lag omändring i lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn,m. Härigenom förordnas att 3 § lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m. m. skall ha nedan angivna lydelse: Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 3§ Arbetstagare har rätt till ledighet Arbetstagarehar rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel förvård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning ledighet,dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av avarbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetsfid. Rätten till hel le- normalarbetstid. Rätten till hel le dighet gäller till dess barnet har dighetgäller till dess barnet har uppnått ett och ålder. Rätten till Rätten till förkortning av arbetsti- förkortningav arbetstiden gäller till den gäller till dess barnet har upp- dessbarnet har uppnått ålder nått ålder eller till den senare ellertill den senare tidpunkt då bar tidpunkt då barnet har avslutat det nethar avslutat det första skolåret, första skolåret. Denna lag träder i kraft . Föräldraledighetvid adoption av barn (mom. 7) AU1986/87:6 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "I ärendet" och på s. 9 slutar med "och A706" bort haföljande lydelse: Bestämmelserna om såväl föräldrapenning somföräldraledighet jämställer adoptivföräldrar med biologiska föräldrar. När detgäller föräldrapenningen finns en särskild bestämmelse om den tidpunkt frånvilken rätten till denna förmån inträder vid adoption. I 4 kap. 5 § lagen omallmän försäkring sägs härom att tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sinvård skall jämställas med tidpunkten för barnets födelse. En motsvarandeföreskrift saknas i föräldraledighetslagen. Detta kan enligt en skrivelse tillutskottet från leda till att adoptivföräldrarsmöjlighet till tjänstledighet begränsas och föräldrapenningen reduceras. Detkan därför vara påkallat att närmare undersöka möjligheterna att ge adoptivföräldrarförmåner likvärdiga dem vilka tillkommer biologiska föräldrar. Det bör uppdras åt regeringen att överväga denna fråga ochåterkomma till med härav föranledda förslag. dels att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande föräldraledighet vid adoptionav barn att med anledning av motionerna 1985/86:A703 och 1985/ 86:A706 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Föräldraledighet vid adoption av barn (mom. 7) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "I ärendet" och på s. 9 slutar med "och A706" bort haföljande lydelse: Föräldraledigheten bygger på ett samspel mellanbestämmelserna om föräldrapenning i lagen om allmän försäkring ochledighetsbestämmelserna i föräldraledighetslagen. Rätt till föräldrapenning gersamtidigt rätt till tjänstledighet. Därutöver ger föräldraledighetslagen enfristående rätt till ledighet utan ersättning. I den nu aktuella frågan om tjänstledighet föradoptivföräldrar är problemet att hel ledighet enligt föräldraledighetslagenäven när det gäller adoptivbarn räknas från barnets födelse och inte frånadoptivföräldrarnas omhändertagande av barnet. Detta har betydelse bl. a. i defall att adoptionerna gäller utomlands födda barn. I ärendet har Förbundet skrivelse till utskottet anfört att adoptivföräldrarnas behov av ledighetvisserligen till stor del kan genom kopplingen till föräldrapenningenmen att det också förekommer fall då adoptivföräldrar nekats tjänstledigt ochtvingats att säga upp sina anställningar. Förbundet stöder därför det initiativtill ändrad lagstiftning som tas genom de föreliggande motionerna A703 ochA706. Bestämmelserna om såväl föräldrapenning somföräldraledighet jämställer adoptivföräldrar med biologiska föräldrar. ningenfinns en särskild bestämmelse om den tidpunkt från vilken rätten till AU1986/87:6 denna förmån inträder vid adoption. I 4 kap. 5 § lagen om allmänförsäkring sägs härom att tidpunkten då den försäkrade fått barnet i sin vårdskall jämställas med tidpunkten för barnets födelse. En motsvarande föreskriftsaknas i föräldraledighetslagen men bör införas i denna med hänsyn till vad nusagts om samspelet mellan de båda lagarna. Någon saklig invändning kan interiktas mot att en sådan kompletterande föreskrift införs i föräldraledighetslagen.Med den förordade åtgärden löses det problem som motionärerna har påtalat. Detbör uppdras åt regeringen att återkomma till med ett lagförslag iämnet, utformat i enlighet med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande föräldraledighet vid adoption avbarn attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:A703 och 1985/ 86: A706 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kartläggning av omplaceringar efter föräldraledighet (mom. 8) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Enligt föräldraledighetslagens" och slutar med "motionA604" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motion A604 har det då och då förekommituppgifter om att föräldrar som utnyttjat föräldraförsäkringen eller rätten tillsex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar har blivit omplacerade när dekommer tillbaka till sin arbetsplats. Det är därför angeläget att regeringenkartlägger vilken omfattning det här problemet har och - om det visar signödvändigt -återkommer till med förslag till åtgärder. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande kartläggning av omplaceringar efterföräldraledighet att med bifall till motion 1985/86:A604 yrkande 19 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Beredningen av frågan om regionala fackliga förtroendemän (mom. 10) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet utgår" och slutar med "tillregeringen" bort ha följande lydelse: Utskottet har samma uppfattning som de socialdemokratiskamotionärerna. Det är anmärkningsvärt att frågan om regionala fackligaförtroendemän är olöst.