bet · GA01UbU2 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa grundskolefrågor m.m. UbU 1986/87:2 1985/86:Ub201 Av () och ()vari - såvitt nu är i fråga - yrkas ' 1. att beslutar att hos regeringen. hemställa omeri sådan översyn av läroplan att skolans undervisning i realiteten kommer att motsvara de krav på kristendomsundervisningens innehåll som anges i motionen. 1985/86: Ub203 av () och () vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts angående vikten av ämnet maskinskrivning. 1985/86:Ub209 av m.fl. (vpk) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till lagutskottet remitterade motionen1985/86: L212 -yrkas att hos regeringen hemställer om initiativ översyn av skolans sexualundervisning i enlighet med vad som anförts imotionen. 1985/86:Ub212 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en central vägledningför skolskjutsverksamhet bör utarbetas. l985/86:Ub214 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 1. att beslutar uttala sig för att skolan skallvärdeförankras i den kristna etiken, 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om kristendomsämnets utrymme inom orienteringsämnenasram, 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ökade inslag av praktiska och estetiska ämnen i skolundervisningen. 1985/86: Ub216 av () och Ann-CathrineHaglund (m) vari yrkas att beslutar att undervisning i teckenspråksom hemspråk skall vara statsbidragsberättigad. 1985/86: Ub 220 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsom behovet av förstärkning av ämnet religionskunskap och i synnerhetkristendom. 1985/86:Ub224av m.fl. (s) vari yrkas att UbU 1986/87:2som sin mening ger regeringen till känna behovet av att undervisning iäidrekunskap och olika handikapp införs i läroplan för samtligastadier. 1985/86: Ub233 av () och Eriing () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till konkreta mål för trafikantutbildningen iskolan, 2. att riksdagenbegär att regeringen verkar för att varje elev, oberoende av rektorsområde, fårta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till att ökaelevens förmåga att klara sig i trafiken. 1985/86: Ub246 av () och () vari yrkas att begär att regeringen vidtar sådana åtgärder atteleverna i våra svenska skolor lär sig en lättskriven och lättläst handstil. 1985/86: Ub248 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att tillsätta skolpräster. 1985/86: Ub250 av (vpk) vari yrkas L att som sin mening ger regeringen till kännaatt det är angeläget att alla elever och studerande på olika utbildningsnivåerbibringas kunskaper om ett kärnvapenkrigs ohyggliga effekter, 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det är angeläget att skolpersonalen understödjer elever i grund- ochgymnasieskolan att bedriva en aktiv fredskamp för att förhindra ettkärnvapenkrig. 1985/86: Ub252 av i (c) och GunhildBolander (c) vari yrkas att hos regeringen begär attskolöverstyrelsen får i uppdrag att klarlägga för kommunerna skolmåltidensbetydelse som en pedagogisk resurs samt att undanröja diskrepansen mellanläroplanen och skollagen. 1985/86: Ub260 av () och () variyrkas 1. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ämnet religionskunskap igrundskolan bör få den ställning som Lgr 80 ger uttryck för, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att hos skolöverstyrelsenbegära en utvärdering av religionsämnets ställning inom medbetoning på såväl lärarnas ämneskompetens som kunskapsnivån hos eleverna. 1985/86: Ub267 av () ochCarl-Johan () vari yrkas att hos regeringen begär enutvärdering av vilken inverkan den nya läroplanen fått på ämnetreligionskunskap. 1985/86: Ub281 av () och Hans Nyhage (m)vari yrkas aU hos regeringen begär en skyndsam utvärdering aveffekterna av slopandet av alternativkurserna i tyska och franska pågrundskolans högstadium samt att i utvärderingen skall ingå en kartläggning avhur den av beslutade resurstilldelningen till dessa språk haranvänts. 1985/86:Ub292 av Per m. fl. (m) vari yrkas UbU 1986/87:2 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighetmed vad som i motionen anförts, 2. att riksdagenbeslutar avskaffa nuvarande tidsbegränsning för nivågruppering på grundskolanshögstadium, 3. att riksdagenbeslutar att möjlighet skall finnas till lärlingsutbildning efter årskurs 8 ienlighet med vad som i motionen anförts, 4. att riksdagenbeslutar om ändrade regler för anpassad studiegång i enlighet med vad som imotionen anförts, 5. att riksdagenbeslutar att återinföra rätten att bevilja skolgångsbefrielse i enlighet medvad som i motionen anförts. 1985/86: Ub299 av () och () vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att hos regeringen begär förslag om stärkandeav det kristna budskapets ställning inom ämnet religionskunskap. 1985/86: Ub301 av () och ElisabethFleetwood (m) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2. att hos regeringen begär förslag till hurspråkens ställning skall stärkas i grundskola och gymnasium. 1985/86: Ub801 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära åtgärder för att utvecklamiljöinformationen i skolan samt för att förbättra utbildningen i miljöfrågorför lärarna. 1985/86:Ub808 av m.fl. (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådana förändringar inom utbildningsväsendetatt den enskildes kunskapsutveckling sätts i första rummet, 2. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplan i syfte att markerade enskilda ämnenas ställning, 3. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av läroplan i syfte att garanteratillräcklig tid för det centrala ämnesinnehållet. 1985/86:Ub828 av m.fl. (s) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av att de hörselhandikappades teckenspråkingår som obligatoriskt ämne i läroplan. 1985/86:Ub831 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1985/86: A604 - såvitt nu är i fråga yrkas 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom yrkesorientering samt om verksamhet för arbetslösa flickor som slutatskolan. "{[' 1986187. 1985/86:A608 av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU 1986/87:2 8. att riksdagenbegär att regeringen uppdrar ät och universitets- ochhögskoleämbetet att göra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhetomsätts i praktisk handling och hur man vid de olika lärarhögskolorna hanterarjämställdhetsfrågorna, 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen omförsöksverksamhet med systematiskt bedriven yrkesvägledning. 1985/86: A803 av () och BirgittaRydle (m) vari -såvitt nu är i fråga yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolan aktivare skall uppmärksamma flickornasstudie- och yrkesval, upplysa om att egenföretagande kan vara ett framtidaarbete och ge dem en positiv syn på den nya teknikens möjligheter att ge arbeteoch arbetsuppgifter. I det följande behandlar utskottet ett antal motionervilka väckts under den allmänna motionstiden under /86 och somtar upp frågor vilka i huvudsak rör . I motion 1985/86: Ub808 (m) redovisas en utföriig kritikmot det synsätt och den "samhälleliga" utgångspunkt som enligtmotionärerna styr utbildningspolitiken. I motionen anförs bl.a.att skolans mål anges i samhälleliga termer och att den högre utbildningensutgångspunkt är arbetsmarknadsbehov vilka definierats av politiker.Motionärerna vill med en rad exempel visa att situationen i skolan är långtifrån tillfredsställande när det gäller kunskapsnivån i vissa ämnen. Motionärernapresenterar ett reformprogram vilket innefattar en rad åtgärder inom helautbildningsväsendet, vilka gemensamt avses leda till att den enskildeskunskapsutveckling sätts i första rummet. bör av regeringen begäraförslag till förändringar inom utbildningsväsendet i detta syfte (yrkande 1).Som ett inslag i det föreslagna reformprogrammet anges att undervisningen skallske i ämnen. Motionärerna accepterar inte någon upplösning av ämnesstrukturen.En översyn av läroplan bör sålunda göras i syfte att markera deenskilda ämnenas ställning (yrkande 2)..Vidare förordas i motionen en översynav skolans ämnen i syfte att koncentrera undervisningen till "det verkligtcentrala". Läraren skall ges det avgörande inflytandet över hur undervisningstidenanvänds. Tillräcklig tid för det centrala ämnesinnehållet bör garanteras(yrkande 3). Utskottet vill mot bakgrund av vad som anförs i motionenåterge den nya skollagens (1985:1100) inledande paragraf. Genomgrundskolan, gymnasieskolan och andra motsvarande skolformer, UbU 1986/87:2anordnar samhället utbildning för barn och ungdomar. Utbildningens allmänna mål är att ge eleverna kunskaper,utveckla deras färdigheter och i samarbete med hemmen främja deras utvecklingtill harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar. I läroplanens för (Lgr 80) avsnitt om mål ochriktlinjer anges bl.a. följande vid beskrivningen av skolans mål. Det är en huvuduppgift för skolan att eleverna får godakunskaper och färdigheter. Skolan skall genom skolarbetet och i samarbete medhemmen stimulera elevernas verksamhetslust och fostra dem till ansvar, tillgoda arbets- och fritidsvanor och till ett demokratiskt handlingssätt.Kunskaper, färdigheter, normer och värderingar skall genom skolans försorg inteendast föras vidare från en generation till nästa utan även aktivt bearbetasoch vidareutvecklas. Vad skollagen och läroplanen föreskriver om skolansmålsättning skall ligga till grund för all verksamhet i skolan. Utskottetfinner inte anledning att föreslå sådana ändringar i centralt meddeladebestämmelser som skulle innebära en ny målsättning i riktning mot en - somutskottet uppfattar motionen - alltför ensidig och förenklad syn på skolansuppgift. Utskottet anser likaså att det inte finns anledning att utgå frånannat än att ansvariga myndigheter på skilda nivåer och skolan själv med allpersonal i sin verksamhet strävar efter att uppfylla de av statsmakterna i storpolitisk enighet angivna målen. Utskottet har kunnat konstatera att brister somiakttagits i fråga om kunskapsinhämtande och kunskapsnivå hos elevernaföranleder åtgärder för att förbättra situationen. Som exempel härpå kanutskottet peka på den av motionärerna angivna undersökningen av skolelevernasmatematikkunskaper, vilken föranlett en översyn av undervisningen i matematikinom skolväsendet. En rapport i ämnet (Ds U 1986:5) har överlämnatstill regeringen. Regeringen beslutade att en studiedagvid landets grundskolor skall ägnas åt matematikundervisningen i grundskolan.Lärarna skall då ges tillfälle att diskutera hur matematikundervisningen skallkunna förbättras. SÖ har fått i uppdrag att ta fram ett särskilt material förändamålet. Vidare har beslutats om särskilda åtgärder avseende fortbildningenav lärare. Sammanlagt anslås 5 milj. kr. för omedelbara insatser för attförbättra matematikundervisningen. Med detanförda avstyrker utskottet yrkande 1 i motion 1985/86: Ub801. Utskottet har under de två närmast föregående riksmötenautförligt behandlat frågan om undervisning i enskilda ämnen resp. undervisningi ämnesblock, dels i samband med behandlingen av regeringens förslag om nygrundskollärarutbildning (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr.1984/85:366), dels vid behandlingen av motioner väckta (UbU 1985/86:1 s. 10 f.). Utskottet har därvid bl. a.velat slå fast att det i läroplanen för (Lgr 80) inte är fråga omatt ersätta studierna i de enskilda orienteringsämnena på grundskolanshögstadium med en total integrering av ämnena i ämnesblock. ningenskall bestå av både ämnesundervisning och ämnesövergripande UbU 1986/87:2undervisning. Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att varje ämne ellerämnesblock har en bestämd tid tillmätt i skolans timplan för att garantera attstoff av olika slag beaktas i lika mån i alla svenska skolor. Vad gällerlärostoffets gruppering, undervisningens uppläggning och planering inom ämnenaoch över ämnesgränserna vill utskottet hänvisa till vad som föreskrivs i Lgr 80(s. 41 f.). Utskottet finner inte skäl att föreslå en översyn av läroplanen ienlighet med yrkande 2 i förevarande motion och avstyrker därmed yrkandet. Beträffande motionärernas yrkande om översyn av läroplanenför ätt garantera tillräcklig tid för det centrala ämnesinnehållet villutskottet erinra om att frågan om grundläggande basfärdigheter och debaskunskaper i de centrala ämnena som varje elev måste ha tillägnat sig påresp. stadium behandlades budgetproposition (bil. 10 s. 13).Utskottet har inhämtat att SÖ avser att redovisa ett avregeringen sedermera beslutat uppdrag till överstyrelsen om underlag förpreciseringar av sådana basfärdigheter och baskunskaper. Med hänvisning härtillavstyrks även yrkande 3 i motionen. I motion 1985/86: Ub292 (m) föreslås en rad förändringarav , högstadium vilka har sin utgångspunkt i tankegångar liknandedem som framförts i den i det föregående behandlade motionen. Motionärernaanför att alla barn och ungdomar har rätt att få en utbildning som utvecklarderas inneboende föi;måga. Större valmöjligheter på högstodiet är nyckeln som engagerar och utvecklar alla. Därför bör flera meningsfullavalalternativ erbjudas eleverna. I motionen ges en modell för flera valmöjligheter,vilken innefattar ett sammanlagt utrymme för tillvalet om 23 stadieveckotimmar.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om ökade valmöjligheter påhögstadiet i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 1). Vidare börenligt motionen den nuvarande tidsbegränsningen för nivågruppering pågrundskolans högstadium avskaffas. De regler bör tas bort som förhindrar enangelägen anpassning av undervisningssituationen till elevernas behov ochintressen. Om man finner det ändamålsenligt att gruppera eleverna med hänsyntill en sådan anpassning, bör inga hinder föreligga, anför motionärerna(yrkande 2). För elever med utpräglad skolleda bör lärlingsutbildning kunnapåbörjas efter årskurs 8 (yrkande 3). har under de två sistlidna riksmötena påutskottets förslag avslagit motionsyrkanden om ökad differentiering avhögstadiet (UbU 1984/85:4 och 1985/86:1). Utskottet anser att det ej heller medutgångspunkt i den av motionärerna skisserade modellen för tillval finns skälför att biträda förslag om sådana förändringar av högstadiet som kaninnebära att vissa grundläggande principer om enhetlig och sammanhållenorganisation för , varom stor politisk enighet har rått, frångås.Med hänvisning härtill och till vad utskottet tidigare anfört i ämnet avstyrkerutskoUet yrkande 1 i motion 1985/86: Ub292. Utskottet behandlade under det förra utförligtfrågan om nivågruppering (UbU 1985/86:1). Utskottet pekade därvid påmöjligheterna att genom verksamheten med arbetsenheter kunna anordnagruppundervis- ning efterelevernas behov och därmed möjliggöra en mer individualiserad UbU 1986/87:2undervisning. Utskottet erinrade även om möjligheten för elev att efter beslutav elevvårdskonferensen få arbeta i särskild undervisningsgrupp förspecialundervisning i ett eller flera ämnen. Utskottet har emellertid inte velat medverka till en sådan ändring av läroplanen som skulle medföra enutveckling av skolan mot en regelmässig statisk nivågruppering av elever-, na.Då utskottet inte har ändrat uppfattning i frågan avstyrks yrkande 2 iförevarande motion. Utskottet avstyrkte ett motionsledes framförtförslag om möjlighet till lärlingsutbildning efter årskurs 8 (UbU 1984/85:16).Härvid anförde utskottet att det är skolans uppgift att söka förebyggauppkomsten av situationer som kan leda till att arbetet förläggs utanförskolan. Med samma motivering avstyrker utskottet yrkande 3 i motionen. I motion 1985/86: Ub292 föreslås vidare dels att de lokalaskolmyndigheterna bör få större möjlighet att i särskilda fall medge anpassadstudiegång, dels att rätten att i särskilda fall bevilja skolgångsbefrielsebör återinföras (yrkandena 4 och 5). Dessa åtgärder kan enligt motionärernabidra till att skoltrötta elever senare känner det lättare att återuppta sinastudier. Frågan om anpassad studiegång och skolgångsbefrielseprövades av (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:16,rskr. 1984/85:234). Efter tillstyrkande av utskottet beslutade att bestämmelsernai skollagen om skolgångsbefrielse skulle slopas. Däremot avslogs ettmotionsledes framfört förslag att även skolförordningens bestämmelser omanpassad studiegång skulle tas bort. I sammanhanget framhölls emellertid attanpassad studiegång måste användas med största re-striktivitet och att denskall ses som en åtgärd i sista hand. Föredragande statsrådet hade markerat denrestriktiva inställningen till anpassad studiegång genom att betona attskolstyrelsen bör besluta i varje enskilt fall. Utskottet hänvisar till tidigare behandling avanpassad studiegång och skolgängsbefrielse och avstyrker därmed såväl yrkande4 som yrkande 5 i motion 1985/86: Ub292. Enligt motion 1985/86:Ub214 (c) är skolan "delvisöverteoretiserad". Alla elever även teoretiskt begåvade elever - harnytta av mer praktiska aktiviteter och praktiskt arbete i skolan. Motionärenframhåller att det är växelspelet mellan praktiska erfarenheter och teoretiskaproblemlösningar som ger eleverna maximala utvecklingsmöjligheter. Skolan måstedärför öka inslagen av praktisk verksamhet \\k?,om av estetiska aktiviteter (yrkande6). I första hand kan det ske inom ramen för nuvarande skolämnen. I andra handbör timfördelningen mellan ämnena om möjligt förskjutas mot större andelpraktiska och estetiska ämnen. Den nuvarande fördelningen av timmar i läroplanenstimplaner har tillkommit efter noggranna överväganden i anslutning tillbeslutet om ny läroplan 1979 (prop. 1978/79:180,' UbU1978/79:45, rskr. 1978/79:422). Läroplanen genomfördes i sin helhet läsåret1982/83 och har sålunda varit i bruk endast fyra hela läsår. Utskottet harerfarit att SÖ med mycket stor uppmärksamhet följer verksamheten med de prak- Läroplanen ger enligt utskottets me- UbU 1986/87:2 ningett gott stöd för de skolor och de lärare som inom de nuvarande ämnenas ramvill öka praktiska och estetiska inslag. Utskottet vill i sammanhanget erinraom den satsning på kultur i skolan som skedde genom beslut våren1985 om särskilda medel (15 milj. till utvecklingsarbete med kultur iskolan. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86:Ub214 yrkande 6. I motion 1985/86: Ub214 (c) anförs bl. a. att skolan underde gjorts neutral till olika livsåskådningar. Det haremellertid enligt motionären visat sig att neutraliteten och objektivitetenofta utvecklats till likgiltighet inför livsåskådningsfrågor. Frånvaron av uttaladegrundvärderingar för skolans verksamhet skapar bl.a. oro bland föräldrar ochbarn. Det är, menar motionären, en allvarlig felbedömning att skolan kan fungerai ett ideologiskt vakuum. Endast genom ett närmande till den kristna etiken ochett bejakande av det kristna kärleksbudet kan skolan åter få en hållbar grundför sitt arbete. I motionen hemställs att uttalar sig för att skolanskall värdeförankras i den kristna efiken (yrkande 1). Utskottet finner det angeläget att ta upp motionärenspåstående att skolans objektivitet avseende skilda livsåskådningsfrågor"ofta utvecklats till likgiltighet inför livsåskådningsfrågor" samtvad i motionen sägs om frånvaro av uttalade grundvärderingar och om ettideologiskt vakuum. I avsnittet "Fostran och utveckling" iläroplanens målbeskrivning heter det att skolan skall fostra. Det innebär attskolan aktivt och medvetet skall påverka och stimulera barn och ungdomar attvilja omfatta vår demokratis grundläggande värderingar och låta dessa kommatill uttryck i praktisk, vardaglig handling. Det är en huvuduppgift för skolanatt väcka respekt för sanning och rätt, för människans egenvärde, förmänniskolivets okränk-barhet och för rätten till personlig integritet. Skolanskall, sägs det också, söka grundlägga solidaritet med eftersatta grupper inomoch utom landet. Utskottet vill framhålla dessa läroplanens riktlinjer ochdärjämte betona vad i läroplanen sägs om att skolan skall vara öppen för attskiljaktiga värderingar och åsikter framförs. skall emellertid skolansålunda hävda vår demokratis väsentliga värden och klart ta avstånd från alltsom strider mot dessa. Skolan får alltså inte ställa sig neutral eller passiv ifråga om det demokratiska samhällets grundläggande värderingar. Utskottet erinrar om att de i läroplanen angivnagrundläggande värderingarna skall vara utgångspunkten för de regler som man ide enskilda skolorna kommer överens om för att arbetet och samvaron skallfungera i klasser och i skolan. Skolan kompletterar hemmets påverkan och fostran.Huvudansvaret vilar alltid på hemmet. Skolan bör inte påverka barnen ikonfessionellt hänseende. Med hänvisning till det anförda avstyrks motion 1985/86:Ub214 yrkande 1. I någramotioner behandlas ämnet religionskunskap varvid särskilt berörs UbU 1986/87:2undervisningen i kristendomskunskap. Enligt motion 1985/86:Ub214 (c) yrkande 5bör en garanterad minimitid finnas för kristendomskunskapen inom desamhällsorienterande ämnena och uppgå (sexstadieveckotimmar) hela igenom. I motion 1985/86: Ub260 (fp)erinras om vad i läroplanen för anges om antalet undervisningstimmarför ämnet religionskunskap inom ramen för de samhällsorienterande ämnena.Motionärerna menar att mycket talar för att eleverna inte får den undervisningi tid som läroplanen anger och begär ett uttalande av med deninnebörden att ämnet religionskunskap skall få den ställning som läroplanen geruttryck för (yrkande 1). I motion 1985/ 86:Ub201 (m) yrkande 1 begärs attriksdagen hos regeringen hemställerom en sådan översyn av läroplanatt skolans undervisning i realiteten kommer att motsvara de krav påkristendomsundervisningens innehåll som anges i motionen. Motionärernaframhåller bl.a. att en ny generation inte får berövas rätten att görabekantskap med och andra kristna urkunder. Liknande tankegångaråterfinns i motion 1985/ 86:Ub220 (c), vari det bl.a. anförs att ämnetreligionskunskap bör få en starkare ställning i skolan. Enligt motionärensuppfattning är det angeläget att de kristna värderingarna förs vidare tillkommande generationer, och hon begär att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkning avämnet religionskunskap och i synnerhet kristendom. Det kristna budskapetsställning inom ämnet religionskunskap behandlas i motion 1985/86:Ub299 (m).Denna bör stärkas (yrkande 1). Motionärerna anser att den bästa informationsom kan ges för att hem och skola skall kunna fostra de unga till ansvar ochhederlighet är insikten i det kristna budskapet, tio bud, moraloch etik. Utskottet har haft anledning att behandlaskolundervisningen i religionskunskap. Utförligt togs frågan upp /83års , varvid motionsyrkanden avstyrktes av utskottet vilka hade ihuvudsak samma innebörd som de nu föreliggande (UbU 1982/83:4 s. 8 ff.).Utskottet hänvisar till de då anförda motiveringarna för avslag men vill iförevarande sammanhang tillägga följande. Som utskottet har anfört i det föregående skall skolansundervisning i religionskunskap vara neutral i konfessionellt hänseende.Däremot skall i undervisningen enligt läroplanen ingå studium av kristendomenoch den kristna traditionen, varvid självfallet skall inta en centralplats (jfr Lgr 80 s. 127 f.). Vad gäller omfattningen i antal timmar framgår avföreskrifterna för timplanerna att ämnet religionskunskap skall ha 222lektioner på lågstadiet, 175 på mellanstadiet och 185 på högstadiet, vilketmotsvarar på lågstadiet, litet mindre än fem stadieveckotimmarpå mellanstadiet och på högstadiet.