bet · GA01FiU31 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:Fi805 av och (), varihemställs att hos regeringen begär förändring av organisationen av denstatliga städverksamheten i enlighet med de riktlinjer som anges i mofionen. Information om statens budget 1986/87:Fi808 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enpopulär redovisning av statens verksamhet, utgifter och inkomster. I proposifionen konstateras inledningsvis att den svenskapris- och kostnadsstegringen ligger kvar på en nivå betydligt över den i våraviktigaste konkurrentländer. En alltför stor del av tillväxten har de senasteåren kommit att gå till konsumfion och en alltför liten del tillkapitalbildning. Skulle denna utveckling bli bestående, riskerar de hittillsvunna framgångarna att gå förlorade. För att de långsiktiga ekonomiska målenskall nås måste därför den strama finanspolitiken ligga fast. Avgörande för attytterligare förbättra sysselsättningsläget är att inflationstakten nedbringastill högst samma nivå som i våra viktigaste konkurrentländer. Det nödvändiggöratt finanspolitiken även fortsättningsvis är tillräckligt stram för attunderstödja kampen mot inflationen. Utrymmet för nya reformer i form av ökadestatliga utgiftsåtaganden är mot denna bakgrund mycket begränsat. Samtidigtställer den fortgående samhälleliga utvecklingen successivt nya krav på denoffentliga sektorn, medan andra existerande system och programgradvis kan ha blivit mindre angelägna eller nödvändiga för att den offentligasektorn skall svara mot utvecklingens och medborgarnas krav. Det är sålunda nödvändigtmed en successiv anpassning och förnyelse av verksamheterna. Detta måste skegenom omfördelning inorn befintliga finansiella ramar. har penningpolitiken främst styrts avhänsyn till yttre balansmål. Syftet har varit att uppnå önskade effekter påvalutaflöden och kapitalbalans. har därvid målet varit attstatens utlandsskuld inte får öka. I propositionen betonas att denna normligger fast. Vad gäller lönebildningen framhålls att utrymmet för dentotala lönekostnadsökningen under loppet av är mycket begränsat. Motbakgrund av löneutvecklingen , och i synnerhet den omfattandelöneglidningen, ter sig utgångsläget för den instundande avtalsrörelsenbesvärligt. Regeringen är därför beredd att medverka till att det totalauttaget av arbetsgivaravgifter inte höjs, genom att föreslå en reduktion av denallmänna löneavgiften. Förutsättningen för detta är att parterna på såväl denprivata som den offentliga arbetsmarknaden sluter löneavtal som innebär att lönenivåninkl. löneglidning stiger mycket måttligt . Inom den statliga sektorn kommer regeringen införavtalsrörelserna i FiU 1986/87:30 framtiden att klargöra vilket totalt beloppden anser står till förfogande för höjda löner. Löneanslagen bör därefterräknas upp endast med det belopp som svarar mot vad som angivits somsamhällsekonomiskt försvarbart. Kostnadsökningar utöver denna ram måste mötasmed effektivitets- och produktivitetshöjande åtgärder eller med andrå slag avbesparingar. Motsvarande handlande bör stimuleras även i kommuner ochlandsfing. Vidare bör förändringar i lönerelationerna mellan olika grupper avoffentligt anställda i högre grad än hitfills baseras på var det finns behov avpersonal. Inom arbetsmarknadspolitikens område föreslås en radåtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten och långtidsarbetslösheten. Budgetpolitiken måste förstärkas. Budgetunderskottetssnabba nedgång beror till stor del på en snabb nominelllönestegring, som i ett längre perspektiv riskerar att försvaga den svenskaekonomin. Vidare har riksdagsbehandlingen av budgetförslaget medfört en vissförsvagning av budgeten. Mot denna bakgrund föreslås i den revideradefinansplanen att ersättningen till kommunerna för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen dras ned med . per invånare, vilketmotsvarar ca 360 milj. kr. fastighetstaxering för hyresfastigheter skullevid oförändrade skatteregler medföra mycket kraftiga hyreshöjningar . Avrättviseskäl föreslår regeringen därför att effekten av de höjdataxeringsvärdena för hyresfastigheterna dämpas, samt att motsvarande höjning avfastighetsskatten sker för övriga fastighetstyper. För att motverka kostnadsökningarna för vissa utsattahushåll och för att stödja nyproduktionen av bostäder föreslår regeringen attbostadsbidragen för barnfamiljer höjs och att den lägsta garanterade räntan inyproduktionen sänks. Detta innebär utgifter för staten på drygt 300 milj. kr. Nybilsförsäljningen har ökat kraftigt ,vilket har dragit upp importen. Mot denna bakgrund föreslås en höjning avbilaccisen med . per kg fr.o.m. . Statsinkomsterna ökardärigenom med knappt 500 milj. kr. I propositionen föreslås vidare att basen föromsättningsskatten på aktier fr.o.m. utvidgas till att omfattas.k. indexopfioner samt terminskontrakt som avser aktier, aktieindex ochkonvertibla skuldbrev. Sammantaget beräknas budgetunderskottet /88 efterdessa åtgärder komma att uppgå till . I motion Fil 12 (m) framhålls att man kundeförutse att regeringens passivitet skulle framtvinga en panikbromsning senareunder våren i form av skattehöjningar i stället för besparingar.Kompletteringspropositionen innebär en bekräftelse på detta. Regeringensunderlåtenhet att begränsa den offentliga konsumtionen tvingar den nutill åtgärder som går ut över hushållen. Motionärerna motsätter sig bestämt den höjning avskattetrycket som regeringen föreslår. Moderata samlingspartiets ställningstaganden fill rege- j2 ringensförslag kan sammanfattas på följande sätt: FiU 1986/87:30 - Uttaget avfastighetsskatt på hyreshusenheter bör inte tillåtas stiga till följd av höjdataxeringsvärden. Skatteunderlaget bör därför sättas till av detaxeringsvärden som kommer att gälla 1988. - Fastighetsskattenpå småhusenheter bör inte heller höjas. Den i proposition 150 föreslagnaökningen av underlaget för beräkning av fastighetsskatt avvisas. - Uttaget avfastighetsskatt bör därutöver minskas med en tredjedel genom ensänkning av skattesatserna. - Förslaget omhöjd bilaccis avvisas. En sådan höjning skulle särskilt drabba barnfamiljer ochmänniskor som bor i glesbygd, vilka ofta är beroende av bilen somkommunikationsmedel. Även av miljöskäl är det av intresse att bilparken omsättssnabbt. - Utvidgningen avomsättningsskatten på värdepapper avvisas. I stället bör omsättningsskatten påaktier avskaffas. I första hand bör utlänningars köp av svenska aktier befriasfrån omsättningsskatt. - Förslaget omavgift för tullförrättning på tid som ligger utanför ordinarie kontorstid börockså avvisas. - Moderatasamlingspartiet avstyrker även förslaget om ökat stöd till de . I en situation då de offentliga utgifterna måste hållas fillbaka börinte, enligt motionärerna, de politiska partierna bevilja sig själva utökade ramar. Moderata samlingspartiet kritiserade den höjning avarbetsgivaravgifterna som regeringen föreslog så sent som ijanuari. Men i stället för att förelägga ett konkret förslag omsänkning av den allmänna löneavgiften förklarar sig regeringen beredd att göradet under förutsättning att arbetsmarknadens parter sluter avtal som innebäratt lönenivån inkl. löneglidning stiger mycket måttligt . Innebördenav detta resonemang är att om avtalen hamnar på en alltför hög nivå ärregeringen beredd att ytterligare urholka konkurrenskraften genom att låtahöjningen av arbetsgivaravgifterna slå igenom. I motionen understryks att dettasjälvfallet är en bakvänd politik. Det rimliga vore att lägga ett konkretförslag för om återtagande av de höjningar som beslutats. Dåskulle det utrymme som ändå finns till fullo få disponeras av arbetsmarknadensparter. För att ytterligare underlätta avtalsförhandlingarna börmarginalskatterna sänkas på det sätt som motionärerna föreslagit i sinskattemotion. Från moderata samlingspartiets sida välkomnas regeringensambition att formulera en konsekvent arbetsgivarståndpunkt på det offentligaavtalsområdet. Men om s.k. cash limits skall få avsedd effekt kan inteproduktivitets-höjande åtgärder vidtas först efter det attlönekostnadsökningarna visat sig bli alltför stora. Då blir resultatetinskränkningar och försämringar av den offentliga servicen. Därför är detangeläget att redan tidigt vidta åtgärder som höjer produktiviteten. I motionen framhålls att tillväxtens förutsättningar måstesättas i centrum för den ekonomiska politiken. Omvandling av ekonominförutsätter utveckling av nya lönsamma företag och avveckling av gamlaolönsamma. sådanutveckling skall komma till stånd krävs en ökad flexibilitet i den 13 Förslageni motionen innebär i korthet följande: FiU 1986/87:30 - Stramarefinanspolitik genom låg ökningstakt för de offentliga utgifterna. - Sänktskattetryck bl.a. genom kraftigt sänkta marginalskatter med början . - Upphävande avstatliga och kommunala monopol. - Avskaffande avlöntagarfonderna. - Generelltfrisläppta investeringsfonder. - Upphävande avnuvarande prisstopp. - Stabilapolitiska regler. - Fortsattavreglering av kreditmarknaden. - Slopande avvalutaregleringen. I motion FilI4 (fp) anförs att den genomgående tanken iden reviderade finansplanen är att,pris- och kostnadsökningen i är förhög. Så har varit fallet under en följd av år, men de negativa effekterna däravhar dolts av oväntat gynnsamma internationella omständigheter, framför allt enkraftig högkonjunktur och stora för positiva växelkurs- ochråvaruprisförändringar. En sådan draghjälp för den svenska ekonomin kan manemellertid enligt uppfattning inte räkna med fortsättningsvis.Regeringen förefaller dela denna bedömning. anser mot dennabakgrund att de förslag regeringen lägger fram för att dämpa pris- ochlöneutvecklingen saknar trovärdighet. All erfarenhet visar att den typ avvillkorade utfästelser eller hot som regeringen föreslår inte leder till önskatresultat. I stället föreslås i motionen att socialdemokraterna skallta fasta på den nyvunna insikten att höjda arbetsgivaravgifter försvårarmöjligheterna att få låga avtal. bör klart deklarera attarbetsgivaravgifterna inte kommer att höjas , i syfte attskapa goda förutsättningar för avtalsrörelsen. upprepar ocksåförslaget att ytterligare underlätta för avtalsrörelsen genom att sänkamarginalskatterna . Därigenom blir utbytet för löntagarna av lågalöneökningar större. Även om det nu är för sent att få ett beslut under vårenbör deklarera att marginalskatterna kommer att sänkas för allaheltidsarbetande . stödjer regeringensförslag om s.k. cash limits för de offentliga lönekostnadsökningarna. Enligtfolkpartiets uppfattning måste emellertid begränsningarna kombineras medstimulanser till ökad produktivitet genom mer konkurrens, vilket bl.a. innebäruppmuntran av enskilda alternafiv. Tillväxten i ar konsumtionsledd, ochotillräckliga resurser används för kapitalbildning (investeringar ochnettoexport). Detta kan försvåra möjligheterna att upprätthållatillväxt och sysselsättning. Nettoexporten har givit ett negativtbidrag till BNP-tillväxten. Bytesbalansen skulle visa underskott om detinte vore för utförsäljning av oljelager. Kritikenmot regeringens politik sammanfattas i följande tre punkter. - Otillräckligautgiftsbegränsningar skapar tid efter annan "behov" av plötsliga skattehöjningar och återfall i administrativa regleringar. - Otillräcklig stimulans avekonomins utbudssida, dvs. de tillväxtfrämjande FiU 1986/87:30 krafterna, genom uteblivna stimulanser fill bättre fungerande mark nader, - Bristande samordning mellan finans-och kreditpolitiken. förespråkar en tillväxtfrämjande politik. strateginmåste inkludera en omfattande skattereform med kraftigt sänkta marginalskatteroch en företagsbeskattning som motverkar kapitalets inlåsning. Detta skullemedverka till mer flexibla marknader, både för arbetskraft och kapital. Andratillväxthinder som bör avvecklas är offentliga monopol, de kollektivalöntagarfonderna, valutaregleringen och prisregleringen. Den bristande samordningen inom den ekonomiska politikeninnebär att den svenska räntan är så hög att den verkar investeringshämmande. Den höga räntenivån beror också på att valutaregleringenbara här liberaliserats i utgående riktning. Enligt motionärernas uppfattningär den nuvarande räntenivån till skada för svensk ekonomi. Motionärerna har iannat sammanhang föreslagit att valutaregleringen avvecklas, vilket skullepressa ned den svenska räntenivån. En ytterligare åtgärd som skulle främja en sänkning avräntenivån är en utförsäljning av statliga företag, vilket tidigare föreslagitsav . Vad gäller budgetpolitiken konstaterar motionärerna attregeringen i den reviderade finansplanen återigen för fram de principer förutgiftspolitiken som slagit fast. har inte haft något attinvända mot dessa principer, men tvingas konstatera att regeringen inte följerdern. Dessa principer innebär nämligen att eventuella reformer måstefinansieras genom att andra utgifter minskas. Så är t.ex. inte falletbeträffande den beslutade timsjukpenningreformen denna skall enligtregeringen finansieras med höjd sjukförsäkringsavgift. Ytterligare avsteg fråndessa principer återfinns i fråga om den beslutade höjningen aversättningen inom delpensioneringen. Denna kan finansierasgenom att delpensionsfonden töms, men därefter torde det bli nödvändigt medhöjd delpensionsavgift. avvisar de av regeringen föreslagnaskattehöjningarna. Höjningen av bilaccisen avvisas. Från miljösynpunkt är detnämligen angeläget att bilparken snabbt förnyas. Motionärerna avvisar ävenskattehöjningen på boendet, både för hyresgäster, bostadsrättsinnehavare ochsmåhusägare. avvisar också de höjda tullavgifterna. Skattepolitikenbör enligt motionärernas uppfattning inte drivas till ett ständigt stigandeskattetryck, utan ambitionen bör snarare vara att sänka detta. I motion Fil 13 (c) anförs att har hamnat i endevalveringscykel. Den konkurrensutsatta sektorn har tillfälligt varit lönsam strax efter de genomför da devalveringarna. Därefter har löne- och andra kostnadsökningar försäm rat konkurrenskraften och externbalansen. har vi dock"haft tur" genom kronans starka anknytning till dollarn. Detta har inneburit en successiv depreciering. Ständig nedskrivning av kronan ger emellertid, menar motionärerna, ingen uthållig lösning på landets ekonomiska problem. Angående lönebildningen framhålls att alltför svaga incitament för att uppnå samhällsekonomiskt acceptabla löneökningar är orsaken till proble- j5 Enhuvudprincip för en ekonomisk politik som syftar till att komma till rätta medlöneökningar utöver den samhällsekonomiska ramen bör vara att FiU1986/87:30 dessa inte får pareras genom devalveringar. Växelkurspolitiken börutformas utifrån de prisstabilitetsmål som statsmakterna ställt upp. En fastväxelkurs måste betraktas som en orubblig norm. Finans- och penningpolitikenskall i första hand användas till att understödja en sådan politik. Arbetsmarknadens parter måste, understryker motionärerna,i stället vara med och ta ansvaret för den arbetslöshet som uppstår omlöneökningarna inte hamnar på en rimlig nivå jämfört med vår omvärld.Arbetsmarknadens parter bör sålunda själva svara för en större del avkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen liksom för kostnader för utförsäkradeoch förtidspensionerade av arbetsmarknadsskäl. föreslår ett införandeav en allmän, obligatorisk arbetslöshetsförsäkring till vilken allaförvärvsarbetande ansluts. Vidare understryks att gemensamma avtalsperiodermåste eftersträvas. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen en radåtgärder för att dämpa löne- och prisökningarna. Förslaget om att sätta s.k.cash limits för den offentliga sektorn är, sägs det i motionen, en tänkbarmetod. Ramarna bör dock inte sättas för enbart löneanslagen utan för helaenhetens anslag. Härvid måste politiska prioriteringar beaktas mellanmyndigheterna. Dessutom måste myndigheternas serviceansvar för hela landetupprätthållas. Systemet bör dessutom utformas så att de offentliganställda kanfå del av produktivitetsstegringen inom den konkurrensutsatta sektorn. Anslagenmåste dessutom anpassas så att relativlöner, konsistenta med statens personalrekryteringsbehov,skapas. I motionen understryks att löneökningarna måste hållasinom de samhällsekonomiska ramarna. I annat fall tar inflationen fart. Enstatligt satt löneökningsnorm skulle försvåra de nödvändiga justeringarna sommåste göras, inte minst av rekryterings- och rättviseskäl. Platser står tommat.ex. både på vårdutbildningen och på sjukhusen. Personalrekryteringsbehovetinom vården kräver sannolikt en större löneökning än den genomsnittliga. Enligt bör de allmänna stabiliserings- och fördelningspolitiskamålen kompletteras med mål innebärande ren miljö, resurshänsyn och regionalbalans. Motionärerna förespråkar en politik som ger förutsättningar för enregionalt balanserad tillväxt och därmed stigande välfärd. Tillväxten måstekomma hela landet till del. Målet skall vara en decentraliseradsamhällsstruktur där det råder balans såväl inom som mellan olika regioner.Uppnås inte detta, skapas problem såväl inom som utom storstadsregionerna. En annan viktig faktor, som anges i motionen, för en ökadtillväxt är kravet på en omfattande skattereform som skall genomföras . Skattepoliti ken måste bl.a. inriktas på att skapa så goda förutsättningar som möjligt för löneavtal som bevarar företagens konkurrenskraft. Den annonse ring regeringen gör angående villkorade sänkningar av arbetsgivaravgifterna anser därför är bra. Dagens marginalskatter/marginaleffekter inne bär att parterna får svårare att sluta avtal på en samhällsekonomiskt lämplig nivå. Regeringen har ett ansvar för att tillsätta en parlamentarisk utredning. syn på utformningen av ett nytt skattesystem framgår av motion Sk336 (c) avlämnad i anslutning fill proposition 1986/87:100. I motionen understryks att räntorna måste enligt centernpressas ned till en FiU 1986/87:30 rimlig nivå för att få i gångkapitalbildningen. Den i kompletteringspropositionen aviserade åtstramningenkan accepteras under förutsättning att den leder till en räntesänkning. Räntedifferensen mot utlandet kan minskas genomborttagandet av valutaregleringen samt öppnande av möjligheten för utlänningaratt köpa svenska statspapper. Centernmotsätter sig en höjning av bilaccisen för nya bilar. avgasreninginförs som ett krav . En höjning av accisen skulle fördröja ett utbyteav den befintliga, betydligt mindre miljövänliga bilparken. I motionen avvisas regeringens förslag att höjafastighetsskatten med . Tidigareläggningen av effektenavomtaxeringenpåegna hem är enligt principvidrig. säger nejtill regeringens kompensationsförslag med höjda bostadsbidrag och sänktagarantiräntor. Enligt motionärerna måste konsumtionsåtstramningengenomföras på ett sådant sätt att den motverkar import. Mot denna bakgrundföreslås att en skatt, uttagen per kWh insatt bränsle, tas ut vid produktion avkärnkraftsel. En skatt på uran med /kWh ger en årlig intäkt på ca 2miljarder kronor. En uranskatt bör tas ut från . Den inriktning av den ekonomiska politiken som centernföreslår innebär enligt motionärerna att budgetunderskottet minskar till 27,4miljarder kronor, dvs. lägre än vad som anges ikompletteringspropositionen. kommunisterna anför i motion Fil 16 (vpk)att den s.k. tredje vägens politik är varken den enda rimliga eller den bästanationalekonomiskt sett. Att den är illa anpassad till arbetarrörelsenssociala, kulturella och mänskliga mål bör dess värre redan vara uppenbart föralla - ett faktum som, enligt motionärerna, bara den obotfärdiga borgerlighetenkan tänkas ha anledning att jubla över. I motionen framförs främst kritik motregeringens övertro på en exportledd tillväxt som en varning för densmala och ensidiga länderfördelning som kännetecknar svensk utrikeshandel. Detframhålls att det grundläggande balansproblemet inte är budgetunderskotteteller oron för ett tillfälligt uppkommande bytesbalansunderskott utan att det istället är den svaga utvecklingen av den inhemska efterfrågebasen. Detta medföratt kapitalvinsterna inte kan nyttiggöras inom landet och utgör enförklaring till att investeringarna är otillräckliga. 1 motionen framhålls att kommunisterna påpekaderedan i den ekonomiska motionen att en allvarlig och avgörandebrist i dagens socialdemokratiska politik är att frågan om vilket samhälle somman vill skapa inte alls nämns eller diskuteras. Någon,sådan diskussion elleranvisning finns inte heller i regeringens kompletteringsproposition. Politikenhar genom sin starka inriktning mot lönenedpressning med bl.a. inhopp iavtalsrörelsen och genom åtstramning gentemot den gemensamma sektorn kommit attbetecknas som starkt högerorienterad. , de borgeriiga partiernaoch regeringen driver, enligt kommunisterna, den felaktigateorin att det är lönerna som är den huvudsakliga drivkraften bakominflationen. 2 1986/87. synas somett tecken till omtänkande, att regeringen'nu också talar om hur FiU 1986/87:30viktigt det är att företagen håller nere priserna och att man infört ettprisstopp. Men det är, menar mofionärerna, dags att regeringen inser att fråganom lön-pris-profit och dess inverkan på inflationen inte kan isoleras till attpressa tillbaka anställdas berättigade lönekrav. I motionen understryks attden klassmässigt orättvisa fördelningen av inflationstrycket kräver, oavsettnivån av inflation, särskilda åtgärder för att pressa tillbaka främst mat- ochbostadskostnaderna. I anslutning till förslaget inom det lönepolifiska områdetsägs i mofionen följande. Regeringen hävdar att den genom diktat bör fastställadet "rimliga" löneutrymmet i den statliga sektorn. Överskridandenskall av myndigheterna själva genom "rationaliseringar", dvs.i förekommande fall också nedskärningar eller begränsning av verksamhet. Dettatydligen alldeles oavsett verksamhetens sociala innehåll. Innebörden blir attregeringen skjuter över ansvaret för beslut om nedskärningar på de anställdaoch deras fackföreningar samfidigt som den fria förhandlingsrätten sätts urspel och likalönsprincipen trängs undan. Regeringen sätter här i själva verketen ytterligare press på de anställda inom den gemensamma sektorn utöver denpress som redan bristande resurser ger. Detta sker i en situation då fleraviktiga delar av denna sektor måste få utvecklas och förbättras. Enligtmotionärerna kan regeringens lönepolitik helt äventyra en vård, omsorg ochservice som svarar mot människornas och samhällets behov. Mot denna bakgrundkrävs ett nytt produktivitetsmått inom framför allt vård, omsorg och servicesom tar hänsyn till verksamheternas samhällsnyttiga effektivitet. Ett sådantmått är nödvändigt för en relevant diskussion om bl.a. lönebildningens problemi den offentliga sektorn. I motionen avvisas utformningen av regeringens förslagtill höjning av fastighetsskatten. En höjning av bilaccisen kan godtas omintäkterna utnyttjas till ett ökat stöd för den lokala och regionalakollektivtrafiken. Övriga åtgärder som föreslås imotionen framgår av följande sammanställning. Ökat bidrag till kommunerna som ersättning för utebliven Ökatanslag till kommunerna för skatteutjämning 964milj. Anslag förutveckling av kollektiv trafik 500 milj. kr. Ökadelivsmedelssubventioner 3 000 milj. kr. Specialbidrag för arbete, vård och omsorg inom den kommunalasektorn 2 000 milj. kr. Summa utgifter 6824milj. Höjd omsättningsskatt på aktier till totalt 6 000 milj. kr. -824 milj. kr. Utöver härangivna åtgärder tillkommer statsfinansiellt neutrala åtgärder på FiU1986/87:30 bostadsområdet för att hindra hyreshöjningar samt utnyttjande avföretagens likviditeter av storleksordningen i ettflerårsprogram för regional utveckling. Vad gäller budgetunderskottet anför motionärerna attstatsbudgetens underskott uppges till 32 miljarder, men att den egentligasumman är mindre. Därvid framhålls att i de angivna 32 miljarderna ingår medelför statens utlåning och andra finansiella transaktioner (20 mdr.). Därutöverfinns en korrigeringspost (7 mdr.) och en post för kursförluster (0,9 mdr. ).Statens verkliga budgetunderskott kan därför enligt motionärerna beräknas tillca , vilket är mindre än en halv procent av BNP. Den ekonomiska politiken , '