bet · GA01SoU35 · 1986-12-31 00:00:00 — Kommunernakompenseras genom att barnomsorgsavgifterna kan höjas med en summa motsvarandevårdlönen. Barnomsorgsavgiften föreslås bli avdragsgill upp till vårdlönebeloppet.Detta system skulle, enligt motionären, ge föräldrarna en reell möjlighet attvälja mellan komrriunalt daghem, familjedaghem och barnomsorg i daghem drivnaav kooperativa, kyrkliga eller.andra ideella föreningar. Vidare skulle deföräldrar som själva vill vårda och fostra sina barn få den möjligheten.Motionären vill vidare ha ett tillkännagivande till regeringen med innehåll attde alternativa förskolor som finns med i kommunens barnomsorgsplan skall varaberättigade till ett kommunalt stöd som motsvarar kommunens nettokostnader förde kommunala förskolorna (yrkande 4). I motion I986/87:Sk386 yrkar sammemotionär att beslutar att höja den barnomsorgsavgift somarbetsgivarna erlägger för att finansiera införande avvårdlön enligt motionärens förslag (yrkande 12). I motion 1986/87:Sol41 (vpk) hemställs att riksdagenbeslutar om ett statsbidragssystem för dag- och fritidshem i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 2). Enligt motionärernas mening skallstatsbidragen fill barnomsorgen vara utformade så att de gynnar både en kraftigkvantitativ utbyggnad och en kvalitativ sådan. Motionärerna föreslår därfördels ett driftsbidrag som skall utgå av de faktiska driftkostnaderna ochpå så sätt täcka personalkostnaderna, dels ett anordningsbidrag (se vidarenedan). För att finansiera den nödvändiga utbyggnaden och driftkostnadernaföreslås en höjning av barnomsorgsavgiften från nuvarande 2,till 2,avlöneunderlaget,(}'rfl«rfÉ'5). I motion 1986/87:So602 av () ochförste vice talman () hemställs att regeringen ges tillkänna att diskrimineringen av deltidsförskolan skall upphöra (yrkande 2).Härmed torde åsyftas det förhållandet att något barnrelaterat statsbidrag inteutgår fill de deltidsgrupper som bedrivs i form av tretimmarsverksamhet och attstatsbidrag endast utgår för kommunalt anställd personal. I motion 1986/87:Sol42 (tn, fp, c), slutligen, hemställsatt hos regeringen anhåller om förslag till ett nyttstatsbidragssystem baserat på de riktlinjer som utvecklats i motionen (yrkande3). Vägledande principer vid utarbetandet av ett förslag till nytt system börenligt motionärerna vara att statsbidraget skall vara neutralt gentemot allaomsorgsformer oavsett huvudman samt administrativt lätthanterligt.Familjedaghemmen och deltidsförskolan får inte diskrimineras.Statsbidragssystemet bör inte ensidigt gynna långa vistelsetider. Vidare börkommunerna vara skyldiga att i barnomsorgsplanerna uppta alla alternativaomsorgsformer som uppfyller de kvalitetskrav som alltid måste ställas. Utskottet har flera gångertidigare, senast , haft att ta ställning till motioner med olikaförslag till principiellt annorlunda utformat statsbidragssystem förbarnomsorgen. Flera av motionerna har haft samma innehåll som en del av dem somnu är aktuella (se bl. a. SoU 1985/86:5 s. 1618 och SoU 1985/86;30 s. 7-11)och har avstyrkts av utskottet, bl. a. med hänvisning till atteffekterna av det nya statsbidragssystemet ännu inte utvärderats. SoU 1986/87:35 Utskottet har i det föregående tillstyrkt propositionensförslag till riktlinjer för statsbidrag till barnomsorgen och ser därför ingetskäl att nu begära förslag om ett helt nytt statsbidragssystem. De förslag somlagts fram i den borgerliga trepartimotionen och i övriga nu aktuella motionerhar dessutom flera nackdelar. Förslagen innebär en inte närmare analyserad omfördelningav bidrag genom att bidrag föreslås utgå till alla omsorgsformer oavsetthuvudman. Förslagen är också ofullständiga genom att de inte preciserar eftervilka grunder bidrag skall utgå och hur man skall få kontroll överkostnadsutvecklingen. Enligt vissa borgerliga förslag skall bidrag vidare utgåtill vinstdrivande verksamhet. Detta kan utskottet inte acceptera eftersom detinnebär risk för segregation av barnomsorgen och för att oseriösa företaglockas att etablera sig. Utskottet anser dessutom att kommunen såsom ansvarigför organisationen och planeringen av barnomsorgen själv måste få avgöra vilkaalternativa verksamheter som bör tas upp i kommunens barnomsorgsplan (jfrföljande avsnitt). Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motionernaSol38 (c) yrkande-,na 2 och 4, Sol42 (m, fp, c) yrkande 3, So602 (m) yrkande 2,So609 (c) yrkande 3, So6I0 (m) yrkandena 2,3 och 5, So620 (c), So627 (c), So632(m) yrkande 2, So633 (c), So636 (fp) samt So639 (fp) yrkande 2. Vad beträffar förslaget i motion Sol41 (vpk) yrkande 2anser utskottet att ett driftbidrag av de faktiska driftkostnadernaskulle medföra en sådan höjning av de statliga utgifterna som det saknasstatsfinansiella förutsättningar att genomföra. Frågan om ett procentbidrag fåraktualiseras i ett senare skede. Även detta motionsyrkande avstyrks således. Den höjning av barnomsorgsavgiften som föreslås i motionSk386 (c) yrkande 12 kan utskottet inte biträda. Även i motion Sol41 (vpk) föreslås en höjning avbarnomsorgsavgiften, detta för att finansiera bl. a. motionärernas förslag omdriftbidrag till barnomsorgen. Utskottet, som ovan avstyrkt förslaget om driftbidrag,avstyrker motionen även i nu aktuell del (yrkande 5). Vissa villkor för statsbidrag till alternativ barnomsorg I tnotion 1986/87:So619 av m.fl. (s)hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om villkorenför och fördelningen av statsbidrag till alternativa barnomsorgsformer. Enligt motionärernafinns det flera fall där den alternativa barnomsorgsverksamheten inte uppfyllerde krav som finns för motsvarande verksamhet. De tar inte emot småbarn, inte heller de barn som behöver omsorg eller barn medbehov av särskilt stöd. De tar inte heller emot barn från den kommunala kön ochde har en taxesättning som utestänger många. Motionärerna anser att ettdifferentierat statsbidragssystem skulle kunna motverka en segregation ochbidra till en utbyggnad av barnomsorg för alla barn. I motion Sol47 (delvis) avBirthe Sörestedt m.fl. (s) framförs liknande tankegångar. Motionärerna anseratt det kan ifrågasättas om målsättningar- na vadgäller personaltäthet, personalutbildning, barngruppernas storlek och SoU1986/87:35 det pedagogiska programmet kan uppfyllas i de alternativabarnomsorgsformerna med den schablonmässiga utformning statsbidragssystemetfått. Mer preciserade krav på verksamheten bör ställas som villkor för fulltstatsbidrag. Detta bör beaktas vid utformningen av bidragsföreskrifterna. Utskottet har tidigare givit uttryck för en positivinställning till föräldrakooperativ och annan enskild barnomsorgsverksamhetsom uppfyller vissa allmänna krav genom att tillstyrka att statsbidragen tillicke vinstdrivna alternativa barnomsorgsformer utgår med samma bidrag som tillmotsvarande kommunala omsorg. Utskottet är emellertid medvetet om den risk förframväxt av en ojämlik barnomsorg som motionärerna pekat på. En avförutsättningarna för att statsbidrag skall utgå till enskilda daghem/fritidshemär att dessa finns upptagna i kommunens barnomsorgsplan. Härigenom geskommunerna ett avgörande inflytande över vilka enskilda verksamheter som skallkomma i åtnjutande av bidrag. Detta innebär också att kommunerna har ettansvar för att kvaliteten på barnomsorgen i föräldrakooperativ eller annanalternativ verksamhet inte är sämre än på jämförbar verksamhet.Utskottet anser att det härigenom ges en spärr mot att enskildadaghem/fritidshem som inte fyller kvalitetskraven erhåller statsbidrag ochavstyrker därför motionerna So619 (s) och Sol47 (s) i motsvarande del.Utskottet vill i sammanhanget även erinra om att utskottet ovan uttalat att dedelar av statsbidraget som utgör medel för fortbildning och för stöd till barnmed särskilda behov inte bör förmedlas till föräldrakooperativ och annanalternativ barnomsorgsverksamhet innan fortbildning ordnats resp. stödåtgärdersatts in (se s. 11). Dagbarnvårdares rätt att räkna in egna förskolebarn iunderlaget för anställningen som dagbarnvårdare I motion So614 begär () att regeringen gestill känna vad som i motionen anförts om dagbarnvårdares rätt till kommunalbarnomsorg på samma grunder som övriga förvärvsarbetande. Enligt motionären ärdag-barnvårdarna i praktiken den enda yrkesgrupp som inte kan få barnomsorg försina egna barn. I och med att kommunerna infört vårdtak på 140-160 vårdtimmarper vecka är de dagbarnvårdare som också är föräldrar till barn iförskoleåldern allvarligt diskriminerade, eftersom deras möjlighet att utövasitt yrke reduceras med anledning av de egna barnen. För att undanröja dennaorättvisa måste enligt motionären även dagbarnvårdarnas förskolebarn erbjudasbarntillsyn. Alla praktiska skäl talar för att detta bör ske i dét egna hemmet. Vid behandlingen av en motion i samma syfte våren 1986ansåg utskottet att mycket talade för att ersättning fill dagbarnvårdare förvård av egna barn borde betraktas som ett förtäckt vårdnadsbidrag (SoU1985/86:30 s. 23). Utskottet hänvisade vidare till att regeringsrätten fleragånger fastslagit att vårdnadsbidrag inte är någon angelägenhet ochatt utgivandet av dem således strider mot 1 kap. 4§ kommunallagen. Ibetänkandet redovisades också att i sitt meddelandeblad omstatsbidrag till barnonisorgen, nr 8/86, påpekat att statsbidrag endast får 1 sökas för dagbarn ikommunalt familjedaghem och att egna barn, som - samtidigtmed dagbarnen vistas i dagbarnvårdarens hem, aldrig får med- SoU1986/87:35 räknas. Utskottetanförde avslutningsvis följande. Utskottet vill slutligen tillägga att det här inte bara ärfråga om den kommunala kompetensen att besluta om arrangemang av angivet slag,utan även om kommunens möjligheter att uppbära statsbidrag för verksamheten.Utskottet anser för sin del att dagbarnvårdares tillsyn av egna barn inte kanjämställas med att kommunen tillhandahåller platser inom barnomsorgen. Statsbidragbör sålunda inte utgå till kommunen i här aktuella fall, oavsett den rättsligabedömningen. Som framgått av redovisningen ovan delar socialstyrelsenutskottets inställning härvidlag. I den nu aktuella propositionen (s. 14) anför statsrådetLindqvist att han med kommunalt familjedaghem avser att en dagbarnvårdare äranställd av kommunen för att i sitt eget hem vårda andra föräldrars barn under13 år. Som inskrivna barn medräknas inte dagbarnvårdarens egna barn, heter deti propositionen. Utskottet delar den uppfattning som uttrycks ipropositionen och avstyrker således motion So614 (c). Statsbidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid I motion So604 av m.fl. (s) begärs enöversyn av statsbidragsbestänimelserna för barnomsorgen så att de bättreanpassas till det nya arbetslivsmönstret. Enligt motionärerna ökar arbetet påobekväma fider. Inom vården har det alltid behövts att anställda arbetar dygnetrunt, påpekar motionärerna, men framför allt inom handeln har borttagandet avaffärstidslagen inneburit ökat öppethållande och . För attskapa rättvisa när det gäller barnomsorgen och för att alla barn skall fåtillgång till den pedagogiska stimulans som en barnomsorg organiserad avsamhället eller i kooperativ kan ge måste statsbidragsbestämmelsernu anpassastill de förändringar som sker i samhället. Frågan omden s. k. snedrekryteringen till den kommunala barnomsorgen dvs.det förhållandet att LO-gruppernas barn i mindre utsträckning än andra utnyttjar den kommunala barnomsorgen - och dess samband med obekväma arbetstider togs upp i proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn. Socialministern anförde där (s. 7). Jag vill i det här sammanhanget beröra frågan om allabarns och föräldrars möjligheter att utnyttja den kommunala barnomsorgen. LOhar i några undersökningar konstaterat att deras medlemmar i lägre utsträckningän tjänstemannagrupperna har sina barn inom barnomsorgen. Särskilt gäller dettadaghemmen. En bidragande faktor är givetvis föräldrarnas arbetstider - betydligtfler av LO:s medlemmar arbetar på obekväm arbetstid än andra grupper. Föräldrar som arbetar på tider då daghemmen är stängda erbjuds huvudsakligen plats inom familjedaghem i den mån de överhuvudtaget kan få plats inom barnomsorg. Försök har också bedrivits med nattöppna smådaghem. Det bör enligt min mening vara en viktig uppgift för kommunen att särskilt beakta behovet av omsorg på tider som faller utanför den ordinarie öppethållandetiden för den kommunala barnomsorgen. Utskottethar tidigare understrukit nödvändigheten av att så snart som SoU1986/87:35 möjligt få till stånd barnomsorg på obekväm arbetstid (seSoU 1976/77:25 s. 17 och SoU 1983/84:12 s. 40). har vidare hos regeringen begärt en översyn avden sociala snedrekryteringen av barn till den kommunala barnomsorgen (se SoU1985/86:30 s. 29). En orsak till skillnaden i olika gruppers utnyttjande av denkommunala barnomsorgen är sannolikt att den framför allt är tillgänglig förbarn vars föräldrar arbetar på normal . Enligt vad utskottet erfarit harregeringen givif i uppdrag att genomföra översynen.Avsikten med översynen uppges vara att få en bättre bild av behoven avbarnomsorg på tidig morgontid och på kvällstid. I den nu aktuella propositionen föreslås att ett nyttstatsbidrag med . införs till varje daghemsavdelning som är öppenunder . Utskottet har i det föregående (s. 10) ställt sig positivttill det extra stödet till nattöppna daghem och har dessutom föreslagitriksdagen att ge regeringen till känna att bidraget bör höjas till . Utskottet vill även hänvisa till vad som ovän (s. 11)anförts beträffande öppettiderna i daghem. Frågan om ytterligare översyn av statsbidragsreglerna börenligt utskottets mening anstå till dess redovisat det angivnauppdraget. MotionSo604 (s) avstyrks med hänvisning till det anförda. Handikappade barn i förskolor I motion So630 av () begärs en sådanändring av gällande bestämmelser för statsbidrag till handikappade barnsvistelse i särskilda förskolor att även restiden till dessa skolor får inräknasi skoltiden för barn bosatta långt från förskolan i fråga. En förutsättning förstatsbidrag är enligt nuvarande bestämmelser att barnet är inskrivet iförskolan minst . I storstadslänen och i övriga tätbebyggda länföreligger enligt motionären ingen svårighet att uppfylla detta tidsmått. Iglesbygdsläneli däremot måste de handikappade eleverna samlas från ett oftamycket stort upptagningsområde. Det är enligt motionären önskvärt att ävendessa långt bort boende elever får möjlighet att bli undervisade i centraltbelägna förskolor för handikappade barn. En möjlighet härtill vore att medgeatt även restiden för dessa barn fick inräknas i den minimerade skoltid somvarje barn måste kunna redovisa för att få statsbidrag för barnet i fråga. De allra flesta handikappade barn är integrerade ivanliga kommunala förskolor. Genom de statsbidragsregler som föreslås i den nuaktuella propositionen, och som utskottet i det föregående ställt sig bakom,avskaffas de tidigare hel- och deltidsbidragen. Det enskilda barnets vistelsetiderkommer därmed att sakna betydelse för statsbidragets storlek. Härigenom kanvistelsetiderna helt anpassas fill de handikappade barnens behov. Motion So630 (fp) är således tillgodosedd och påkallardärmed ingen åtgärd av . Statsbidragtill s. k. skördedaghem m. fl. SoU 1986/87:35 I niotion So634 av () och ()begärs - med hänvisning till vad som anförts i motion Ub680 - att regeringenges till känna vad som i den sistnämnda motionen anförts om statsbidragsreglerför barnomsorgen (yrkande 2). Enligt motionärerna har lantbruket, som är endominerande näringsgren i , vissa tider behov av barntillsyn sommåste tillgodoses, inte minst därför att modern lantbruksdrift innehåller mångaolycksrisker. Motionärerna uppger att projekt bedrivits i exempelvis. Tidaholmskommun för att finna nya lösningar där daghems- eller familjedaghemsverksamhetinte är möjlig och i kommun med "skördedagis" för barn frånlantbrukarfamiljer. Enligt motionärernas uppfattning bör reglerna förstatsbidrag till barnomsorgen ändras så att alternativa omsorgsformer av bl.a. det slag som motionärerna beskrivit blir bidragsberättigade. I motion Sol40 av () begärs attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om behovet av statsbidragtill barnomsorg som anordnas under viss del av året på grund av föräldrarnassäsongsbundna arbetsuppgifter. I motionen redogörs för en försöksverksamhet medbarntillsyn för lantbrukarbarn som bedrivits med utvecklingsbidrag frånsocialstyrelsen och som enligt motionären slagit mycket väl ut. De berörda kommunerna är beredda att satsa på en fortsattverksamhet, men endast under förutsättning att det går att få statsbidrag. Äveninom exempelvis turistnäringen och vissa industrier finns enligt motionärenbehov av barnomsorg eller säsongsvis. har i meddelandeblad nr 8/86 lämnatföreskrifter för tillämpningen av bestämmelserna om statsbidrag till denkommunala barnomsorgen. I samråd med har imeddelandebladet tagits in följande föreskrifter för redovisning av barn idaghem för lantbrukarbarn: I ett fåtal kommuner finns eller planeras daghem förlantbrukarbarn (jordbruksdaghem/ skördedaghem) med periodiskt öppethållande.För denna form av verksamhet gäller, att personalkostnaderna skall inkluderas iden lönesumma för personal i daghem m.m., som redovisas på särskild blankett.Redovisningen avseende inskrivna barn måste däremot göras i särskild bilaga.Denna bilaga skall omfatta uppgifter om antal inskrivna barn i förskoleåldern.Vidare skall här anges under vilken tidsperiod daghemmet varit i verksamhet ochantalet öppethållandedagar . Till ansökan skall dessutom fogasredovisning över kostnaderna för verksamheten. Statsbidraget kommer sedan attregleras med hänsyn till den tid verksamheten varit öppen samt barnens ålderoch dagliga vistelsetider. Av tillämpningsföreskrifter framgåralltså att statsbidrag utgår till s. k. skördedaghem, trots att bestämmelserhärom saknas i statsbidragsförordningen. Till andra former av barnomsorg somanordnas av året på grund av föräldrarnas säsongsbundnaarbetsuppgifter utgår dock inte statsbidrag. Enligt 2 § förordningen (1983:943) om statsbidrag tillkommunal barnomsorg (ändrad och omtryckt 1985:971) krävs för statsbidrag attverksamheten bedrivs fortlöpande. Utskottet delar uppfattningen att det periodiskabarnomsorgsbehov som kan finnas på grund av säsongsmässiga variationer i föräldrarnas arbete bör -' Bidrag till utveckling av sådan verksamhet kan SoU 1986/87:35lämnas inom ramen för de medel som avsätts för lokalt utvecklings-ochförnyelsearbete på barnomsorgsområdet. Det är emellertid inte självklart attstatsbidrag skall utgå på samma villkor för sådan periodisk verksamhet som förkontinuerligt bedriven förskoleverksamhet, vilken ställer andra krav på fastpersonal, pedagogiskt innehåll m.m. tillämpningsföreskrifterinnebär vidare att statsbidrag skall utgå förs. k. skördedaghem men inte förandra former av barnomsorg som ordnas under viss del av året. Utskottet anserav dessa skäl att regeringen måste överväga en mera generell lösning på detproblem som tagits upp i motionerna och återkomma till med förslag.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna So634 (c) yrkande 2 ochSol40 (s) bör ges regeringen till känna. Kvalitetsnormer m. m. inom barnomsorgen liksom har vänsterpartietkommunisterna föreslagit att det skall utarbetas för kommunerna bindandekvalitetsnormer för barnomsorgen beträffande ytkrav, gruppstorlek ochpersonaltäthet (motion 1986/87:So623 yrkande 3). Utskottet avstyrkte ett motsvarandemotionsyrkande och hänvisade till tidigare i olika sammanhang gjorda uttalandenatt kommunerna vad gäller barnomsorgsverksamheten inte bör bindas avdetaljerade föreskrifter som fastslagits av statsmakterna (SoU 1985/86:30 s.13). Utskottet underströk emellertid att detta innebar att ett stort ansvarlades på kommunerna då det gällde kvalitetskraven på barnomsorgen. Vidareerinrade utskottet om vad som i propositionen om nytt statsbidragssystemanförts om att borttagandet av vissa statliga regler inte fick leda till enkvalitativ utarmning av förskolan (prop. 1983/84:9 s. 4). I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barnunderströks ytterligare att det är kommunen som beslutar i frågor avorganisatorisk art, t. ex. när det gäller barngruppernas storlek,personaldimensionering, lokalutformning m. m. I propositionen framhölls dockatt även fortsättningsvis noggrant bör följa utvecklingen ikommunerna i dessa frågor (s. 17). Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande ochavstyrker alltså motion So623 (vpk) såvitt där föreslås att bindande normerbeträffande ytkrav, gruppstorlek och personaltäthet skall fastställas(yrkandena 3 a, b och c). I itiotion Sol41 (vpk) hemställs - under förutsättning avatt vpk:s förslag till statsbidragssystem inte vinner gehör - att riksdagenbeslutar att statsbidrag för barn i familjedaghem med tillsynstid under 4timmar per dag skall vara . (yrkande 7). Enligt motionärerna byggerkommunerna inte fritidshem, utan lägger i stället ned dem.Orsaken härtill uppges vara att barn till deltidsarbetande föräldrar hänvisastill familjedaghem, även om barn och föräldrar önskar fritidshem. Motionärernaanser att kommunerna härigenom gör en vinst på barnens bekostnad. Enligtnuvarande bestämmelser är statsbidraget till barn inskrivna i och till barn inskrivna SoU 1986/87:35mindre än . I den nu aktuella propositionen anförs att bidragssystemetför familjedaghem har fungerat tillfredsställande (s. 13). Någon ändring avgällande regler för familjedaghemmen föreslås därför inte. Utskottet, som i det föregående avstyrkt vänsterpartietkommunisternas förslag till statsbidragssystem för barnomsorgen (se s. 20),anser inte att statsbidragen till familjedaghemsverksamheten bör begränsas pådet sätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker således motionen (vpk) äveni här aktuell del (yrkande 7). Barnomsorg för barn till flyktingar och asylsökande I motion Sol46 (s) begärs ett tillkännagivande av vad somi motionen anförts om behovet av särbestämmelser för tillsynen av barn tillflyktingar och asylsökande (yrkande 2). Efter två månaders vistelse i Sverigekan flertalet flyktingar och asylsökande erbjudas undervisning i svenska förinvandrare, påpekar motionärerna. Undervisningen är i regel per dag.Under denna fid behöver barnen tillsyn, men med nuvarande regler utgår ingastatsbidrag. Motionärerna anser det angeläget att statsbidrag kan utgå tilldenna verksamhet. Till kommuner som har träffat överenskommelse medinvandrarverket om mottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar lämnarinvandrarverket schablonersättningar enligt bestämmelserna i 1012§§ iförordningen (1984:683) om statlig ersättning för mottagande av flyktingar ochvissa andra utlänningar (ändrad senast 1986:1021). För flyktingar som haruppehållstillstånd när de tas emot i en kommun är schablonersättningen fr. o.m. för dem som har fyllt 16 åroch . för dem som är . För asylsökande är ersättningen 6700kr. Om en asylsökande beviljas uppehållstillstånd får denmottagande kommunen ytterligare . för personer som har fyllt och21 . för dem som är . Utöver schablonersättning fårinvandrarverket enligt 13 § lämna särskilda bidrag till kommuner för speciellainsatser eller för att täcka vissa speciella kostnader. Kommittén (A 1978:07) med uppdrag att göra en översyn avden samlade svenskundervisningen m. m. förvuxnainvandrare,,föreslogi sitt betänkande (SOU 1981:86), Svenskundervisning för vuxnainvandrare, . a. att särskild barnomsorg skulle ordnas av kommunerna förbarn till de föräldrar som deltar i svenska för invandrare (sfi) och att ettsärskilt statsbidrag skulle utgå för denna verksamhet. I proposition 1983/84:199 om svenskundervisning för vuxnainvandrare instämde dåvarande invandrarministern i att det varönskvärt att det anordnades barnomsorg i anslutning till grund-sfi, eftersombristen på barnomsorg var ett allvarligt studiehinder för många invandrare(prop. s. 33). Invandrarministern ville dock inte förorda en särlösning av detslag som föreslagit. Enligt hennes mening skapade det nuvarandestatsbidragssystemet för barnomsorgen förutsättningar för flexibla lösningar avbarnomsorgen för föräldrar som deltar i grund-sfi. Hon erinrade också om