bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — a. mot bakgrund härav som i propositionen föreslåsatt skall ha tillgång till minst en person med arkitektutbildning.Kravet på tillgång till personal med erforderlig kompetens fårenligt bostadsutskottets mening anses omfatta också kulturhistorisk sakkunskapi den utsträckning sådan behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sinauppgifter. Något särskilt uttalande härom är enligt utskottets uppfattningdärför inte erforderligt. Utskottet vill i anslutning härfill också peka på attbyggnadsnämnden enligt bestämmelserna i 11 kap. 1 § har att samarbeta med andramyndigheter vars arbete och intressen berör nämndens verksamhet. I frågor medkulturhistorisk anknytning torde det sålunda vara naturligt attbyggnadsnämnden samarbetar med de kulturminnesvårdande myndigheterna. anför i sitt yttrande torde länsmuseerna härvid bli viktigaexpertorgan. Med hänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion1985/ 86:71 (s). Regeringens förslag i vad avser utformningen av 11 kap. 4§fillstyrks. I kommunisternas partimotion 1985/86:73yrkande 16 hemställs att i anslutning till bestämmelserna i 11 kap. 4§ skall uttala att särskilt ekonomiskt stöd skall utgå till planering ikommuner med liten befolkning och stor yta - planeringsbidrag. Enligtmotionärerna kan problem uppstå för fattiga kommuner - främst i glesbygd - medavseende på de krav på ökad kompetens som ställs då det gäller PBL och NRL. kan inte på de i motionen anfördagrunderna ställa sig bakom förslaget om att ett särskilt planeringsbidrag skallutgå fill vissa kommuner. Mofion 1985/86:73 (vpk) yrkande 16 avstyrks. I 11 kap. 3 § fjärde stycket görs en hänvisning fillreglerna om jäv vid handläggning av ärenden enligt nuvarande förvaltningslag(1971:290). Denna lag ersätts av en ny förvaltningslag(1986:223). Av 31 § nya förvaltningslagen följer att motsvarande jävsreglerblir tillämpliga vid handläggningen av ärenden enligt PBL utan något särskiltstadgande härom (jfr prop. 1985/86:80 s. 81). Fjärde stycket kan därför utgå. 11.2 Byggnadsarbeten, tillsyn och kontroll 11.2.1Ansvareiför byggnadsarbeten m. m. Enligtregeringsförslaget (s. 312) bör ansvaret för att en byggnad produceras på ettsådant sätt att den får goda kvaliteter i första hand vila på den som för egenräkning utför eller låter utföra arbeten som regleras i PBL, byggherren. I dettahuvudansvar bör enligt förslaget ingå att välja projektorer och byggprodueentersom har tillräckliga medel för att åstadkomma de önskade jjy kvaliteternaoch även att kontrollera att kvaliteterna verkligen uppnås. ökadesamordning, kvalitetsstyrning och kontroll inom byggandet som bostadsministernanser nödvändig bör enligt förslaget tillgodoses genom att byggherrar,projektorer och producenter effektiviserar och även ökar sina insatser och sinaegna kontroller i dessa avseenden. Det anges vara ett gemensamt ansvar förbyggbranschen att utveckla metoder med vilkas hjälp ett byggande med jämn ochhög kvalitet kan åstadkommas och att verka för att metoderna också används. Detär enligt förslaget däremot inte rimligt att samhället - byggnadsnämnderna-generellt sett skall behöva öka kontrollen. Vidare anförs att huvuduppgift i sambandmed bygglovsprövningen bör vara att se till att vissa grundläggandeförutsättningar för ett projekt är uppfyllda. Det bör enligt förslaget iprincip därefter vara till fyllest att gör en rationell menbegränsad kontroll av att byggherren har tagit sitt ansvar. Sedan byggnadenfärdigställts bör dock nämnden kontrollera att byggnaden har nödvändigafunktioner då den skall tas i bruk och att det även finns förutsättningar föratt funktionerna skall kunna bibehållas under byggnadens uppskattade brukstid. Som framgår av framställningen ovan vilar förslagen i PBLom byggnadsarbeten, kontroll och besiktning på principen att byggherren harhuvudansvaret för att bestämmelserna iakttas. I förslaget till 9 kap. 1 § stadgas sålunda att byggherrenskall se till att byggnads-, rivnings- eller markarbeten utförs enligtbestämmelserna i och enligt med stöd härav utfärdade föreskrifter m.m.Vidare åläggs byggherren tillse att kontroll och besiktning utförs itillräcklig utsträckning. Förslaget innebär vidare - 9 kap. 3 § - att det ävenfortsättningsvis skall ställas krav på att en ansvarig arbetsledare utses försådana byggprojekt som inte är obetydliga. BoU1986/87:1 11 , byggnadsarbete och tillsyn m. m. 11.2.2Byggnadsnämndens granskning av ritningar m. m. Utskottet tar i detta sammanhang upp förslaget i 8 kap. 29§ om granskning av ritningar och övriga handlingar vidansökan om bygglov. Förslaget i denna del innebär att skallkunna anpassa kontrollen av konstruktionshandlingar m. m. till projektets artoch omfattning samt till byggherrens erfarenhet och kontroll. Enligtbostadsministern (s. 319) innebär den föreslagna ordningen en anpassning tillnuvarande praxis. Meningen är enligt bostadsministern att självskall kunna bestämma hur ingående prövningen behöver göras innan bygglovlämnas. Avgörande härvidlag bör vara nämndens kännedom om den sökandeskvalifikationer och ansvarskänsla samt projektets art och omfattning.Kompetenta byggherrar med lång erfarenhet och dokumenterat ansvar skall intebehöva underkastas någon detaljkontroll. Huvudsaken är enligt bostadsministernatt nämnden beaktar att det finns förutsättningar för att byggherren kan kommaatt uppfylla samtliga krav under arbetets gång. Vidare innebär det aktuella förslaget att byggnadsnämndeni bygglovsbeslutet skall fastställa de ritningar och övriga handlingar somlegat till grund för lovet. 1 anslutning härtill kan också nämnden besluta attkompletterande handlingar skall inges innan arbete påbörjas. I kommunisternas partimotion 1985/86:73yrkande 15 reses BoU 1986/87:1 invändningar mot förslaget att byggnadsnämndenskall kunna anpassa sin 11 , kontroll till byggherrenskvalifikationer. Enligt motionärerna innebär förslå- byggnadsarbete och geti denna del att det grundläggande kravet att alla skall behandlas likainför tillsyn m. m. lagen sätts ur spel. Om en subjektiv bedömning avbyggherrens kvalifikationer skall ligga till grund för granskningen kan dettaenligt motionärerna ge utrymme för godtycke. har inga invändningar mot förslaget omatt granskning av konstruktionshandlingar m. m. ibygglovsärenden får anpassas bl.a. till byggherrens kvalifikationer. Sombostadsministern slår fast (s. 319) är det enbart kompetensen i förhållandetill projektets art och omfattning som härvid bör vara avgörande. Medhänvisning härtill bör enligt bostadsutskottets mening vad i propositionenanförts accepteras. Motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 15 avstyrks. Regeringensförslag till utformning av 8 kap. 29 § tillstyrks utom såvitt avser andrastycket. Detta stycke behandlar utskottet i avsnitt 17. 11.2.3 besiktningar m. m. Enligt förslaget till 9 kap. 6 § skall byggnadsnämndenkunna anpassa omfattningen av sina besiktningar fill objektens storlek ochsvårighetsgrad samt till omfattningen och kvaliteten på byggherrens kontroll. Utformningen av förslaget till 9 kap. i PBL tas upp icenterpartiets partimotion 1985/86:69. I motionen anförs att byggnadsnämndensroll och ansvar är en väsentlig fråga inte minst ur kostnadssynpunkt. Enligtmotionärerna bör det därför vara möjligt att i anslutning till byggnadslovetprecisera vilken extern kontroll byggherren låter utföra. Därmed kan ocksåpreciseras vilken kontroll utför, och härigenom kan enligtmotionärerna också taxesättningen anpassas efter graden av kontroll. Väljerbyggherren en av godkänd extern kontrollant kan denne vid sinkontroll svara även gentemot . Byggherren skall då enligtmotionärernas uppfattning vara fri från preciserade delar av byggnadsnämndenskontroll och därmed också kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs i motionensyrkande 7 att 9 kap. i PBL skall utformas så att kontroll kanminskas på det sätt som anges i motionen. Som framgår av utskottets framställning ovan innebärbestämmelserna i 9 kap. 6 § att ges en betydande frihet när detgäller att avgöra vilka besiktningar som skall genomföras för ett visstbyggnadsobjekt. Enligt bostadsministern (s. 324) bör bestämmelserna också medgeatt i samband med bygglovsprövningen tar ställning fill vilkenomfattning besiktningar bör ha i det enskilda fallet ochmeddelar detta i beslutet om lov. En av de faktorer som härvid bör påverkabesiktningens omfattning anges vara omfattningen och kvaliteten på byggherrenskontroll. Enligt förslaget till 11 kap. 5 § första stycket fårbyggnadsnämnden ta ut en avgift i ärenden angående lov och förhandsbesked samt för andra tids- eller kostnadskrävande åtgärder. Grunderna för beräkning av avgifter av detta slag skallanges i en taxa som fastställs av kommunfullmäktige. Till vägledning härför harKommunförbundet utarbetat en normaltaxa som tillämpas av ett stort antalkommuner. utarbetar ett förslag till en nynormaltaxa. Enligt vad bostadsutskottet erfarit kommer i denna nya taxaavgifterna att bl. a. relateras till kontrollinsatser på ettannat sätt än vad den nuvarande normaltaxan ger uttryck för. De principer somkommit till uttryck i propositionen avseende omfattningen av byggnadsnämndensbesiktning samt möjligheterna att därvid ta hänsyn fill den bygglovssökandeskvalifikationer m.m. samt till projektets art och omfattning tillgodoser enligtutskottets uppfattning i inte ringa grad förslaget i partimotion1985/86:69 yrkande 7 om en differentiering av graden av den erforderligakontrollen under byggprocessen. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. Enligt 11 kap. 5 § andra stycket avses isamband med att bygglov lämnas få ta ut en planavgift, för att täcka kostnaderför att upprätta eller ändra detaljplaner, områdesbestämmelser ochfastighetsplaner. En förutsättning är att den byggnad eller anläggning sombygglovet avser ligger inom ett sådant område med detaljplan ellerområdesbestämmelser som har antagits eller ändrats enligt PBL. Avpropositionens förslag till reglering följer bl.a. att planavgift inte får tasut för att finansiera ändring av en tomtindelning i de fall en sådan ändrasenligt reglerna för fastighetsplan i PBL, men avser ett område, med stadsplansom inte ändras enligt . Enligt vad utskottet erfarit är det inom vissa kommunervanligt att tomtindelningar ändras utan att frågan om en ändring av stadsplanenbehöver aktualiseras. Det är enligt utskottets mening motiverat att kommunenskall få ta ut planavgift även i sådana fall. Paragrafens andra stycke bördärför omarbetas så att begränsningen till områden med detaljplan ellerområdesbestämmelser, antagna eller ändrade enligt PBL, tas bort. Den grundläggande förutsättningen för att ta utplanavgift, nämligen att fastighetsägaren har nytta av den åtgärd som avgiftenavser, bör givetvis inte rubbas. I enlighet med vad som uttalas om detta ipropositionen (s. 797) torde som regel sådan nytta föreligga om bygglov lämnasför en sådan ny-, om- eller tillbyggnad som medges i planen. Den omarbetning avparagrafen som utskottet förordar innebär inte att andra fastighetsägare än desom direkt gynnas av det nya innehållet i en detaljplan, fastighetsplan ellerområdesbestämmelser, dvs. i princip de som äger mark inom det berörda området,skall kunna debiteras planavgift. UtskoUetföreslår att 11 kap. 5 § andra stycket ges följande lydelse: Lämnas bygglov för uppförande, fillbyggnad eller ombyggnadav en byggnad eller annan anläggning, får dessutom ta ut enplanavgift för att täcka kostnaderna för sådana åtgärder som erfordras för attenligt denna lag upprätta eller ändra detaljplaner, områdesbestämmelser ochfastighetsplaner. Planavgift får tas ut endast om fastighetsägaren har nyttaav planen eller bestämmelserna. BoU1986/87:1 11 , byggnadsarbete och tillsyn m. m. 12Påföljder och ingripanden vid överträdelser m. m. Lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande (LPI) trädde i kraft . LPI föreslås i alltväsentligt intas som 10 kap. i PBL. Enligt 2 § första stycket LPI åligger det byggnadsnämndenatt ta upp en fråga om påföljd eller ingripande så snart det finns anledningatt anta att en överträdelse har skett av sådana föreskrifter som meddelats medstöd av BL eller BS. Om en byggnadslovskrävande åtgärd utförts utan lov skallnämnden verka för att det utförda undanröjs eller rättas på annat sätt ombyggnadslov inte meddelas i efterhand. Skyldighet för att handla föreliggerendast när olovligt byggande förekommit. I övrigt innebär 2 § första stycketendast att nämnden skall ta upp frågan om påföljd eller ingripande fillbehandling. I propositionen anförs att det inte finns skäl föreslånågon ändring i fråga om nämndens skyldigheter att ingripa vid överträdelsersom blir kända för den. 2 § LPI föreslås i sak intas i 10 kap. 1 § PBL. 1 partimotion 1985/86:69 yrkande besluta att bestämmelser med innebörd att gesmöjlighet att avstå från att ta upp ringa förseelser till behandling införs i10 kap. PBL. Den av motionärerna aktualiserade frågan haruppmärksammats under arbetet med PBL. Som framgått ovan har byggnadsnämndenskyldighet att ingripa endast i fall av olovligt byggande. Det kan, som anges ipropositionen , knappast anföras några tungt vägande skäl att denna skyldighettas bort. I övrigt skall, som framgått ovan, nämnden ta upp frågan om påföljdeller ingripande. Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen att det inte finns skäl föreslå någon ändring i fråga ombyggnadsnämndens skyldigheter att ingripa vid överträdelser som blir kända förnämnden. Den gällande och den i 10 kap. 1 § PBL föreslagna ordningen ger enligtutskottets mening möjligheter för nämnden att nyanserat bedöma skyldigheten attingripa vid överträdelser. Vad i centerparfiets partimotion 1985/86:69 yrkande8 föreslagits om att nämnden - såsom utskottet uppfattat motionen - generelltskall ges möjlighet att underlåta att behandla vissa ärenden av bagatellartadnatur kan utskottet inte stödja. Nämnden bör bl. a. ha kvar skyldigheten attingripa när olovligt bebyggande förekommit även om förseelser måhända kan ansesvara av mindre omfattning. Utskottet förordar sålunda att antarförslaget till 10 kap. 1 § PBL. I sammanhanget bör erinras om attbyggnadsavgift och särskild avgift inte behöver tas ut för överträdelser som ärringa. Denna ordning bidrar ytterligare till att göra systemet smidigare ochmindre stelbent. Utskottet behandlar i följande avsnitt avgiftssystemetsinnehåll m. m. BoU 1986/87:112 Påföljder och ingripanden vid överträdelser rn. 12.2 Avgiftssystemet m. m. I dagens avgiftssystem enligt LPI ingår tre olikaavgifter, nämligen byggnadsavgift, särskild avgift och tilläggsavgift. Även iPBL föreslås dessa avgifter ingå. Byggnadsavgift (10 kap. 4 §) skall tas ut om någon utanlov utför en åtgärd som kräver bygglov, rivningslov eller marklov. Avgiften tasut med ett belopp som motsvarar fyra gånger den avgift som enligt kommunensbygglovstaxa tagits ut om byggnadslov sökts innan åtgärden utfördes.Minimibeloppet föreslås som vara . Är överträdelsen ringafår byggnadsavgiften bestämmas till ett lägre belopp eller helt efterges. Avgiftenskall inte tas ut om rättelser sker innan frågan om påföljd eller ingripandetas upp till överläggning vid sammanträde med . Avgift skallinte tas ut om åtgärden avser rivning av byggnad som varit nödvändig bl. a. föratt avvärja eller begränsa omfattande skada på annan egendom. Särskild avgift (10 kap. 6 §) skall tas ut- i de fallbyggnadsavgift inte skall tas ut - om arbete utförs utan ansvarig arbetsledare,om någon underlåter att göra anmälningar till innan byggnadsarbetenapåbörjas och när de har slutförts eller om arbete utförs i strid mot någotbeslut som har meddelat enligt PBL. Den särskilda avgiftenskall bestämmas till minst 200 och högst . Är överträdelsen ringabehöver någon avgift inte tas ut. Tilläggsavgift skall, förutom byggnadsavgift, tas ut omåtgärden innebär att ny byggnad uppförs, att tillbyggnad görs, att en byggnadrivs, eller att en byggnad m. m. helt eller delvis tas i anspråk eller inredsför ett väsentligt annat ändamål än det för vilket byggnaden senast har använtseller för vilket bygglov beviljats. Tilläggsavgift skall inte tas ut bl.a. omden olovliga åtgärden omfattar ett utrymme om mindre än . Inteheller skall avgift tas ut om rättelser sker innan frågan om påföljd m. m. tasupp av . Avgiften tas ut med ett belopp om . Frågor om byggnadsavgift och särskild avgift prövas avbyggnadsnämnden. Frågor om tilläggsavgift prövas av allmän domstol på talan avåklagare. Talan får väckas efter anmälan av . Nämnden är skyldigatt göra anmälan om förutsättning för att ta ut avgift kan antas föreligga. I motion 1985/86:Bo504 (c) föreslås som utskoUet uppfattatmofionen att byggnadsavgift och särskild avgift inte skall ingå iavgiftssystemet. Enligt motionärerna bör lagstiftningen utformas så att åtgärdsom utförts trots att bygglov skulle ha krävts inte skall belastas medbyggnadsavgift om åtgärden kan godkännas av . Avgift skallheller inte utgå om ändring som kräver för att kunna beviljabyggnadslov omgående vidtas. I betänkandet BoU 1985/86:8 behandlade utskottet hösten1985 en mofion (c) i vilken föreslogs befrielse från byggnadslovsavgift ombygglovskrävande åtgärd utförts utan lov om åtgärden kan godkännas i efterhand. Utskottet anförde att motionärernas förslag skulle förtabyggnadsavgiften såsom sanktion mot varje form av olovligt byggande dessursprungliga syfte. BoU1986/87:1 12 Påföljder och ingripanden vid överträdelser m. m. Genom demöjligheter för att jämka eller efterge avgifter tillgodosågsenligt utskottet i hög grad motionärernas önskemål. Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagande.Byggnadsavgiften bör ingå i avgiftssystemet. Motion 1985/86:Bo504 avstyrkssåvitt nu är i fråga. Propositionen tillstyrks i motsvarande del. Inte heller kan utskottet tillstyrka vad i motionenanförts om att den särskilda avgiften inte skall ingå i avgiftssystemet. Ävenbeträffande denna fråga kan de motiv som anförts i betänkandet BoU 1985/86:8avseende befrielse från byggnadsavgift åberopas till skäl för ett riksdagensavslag på motionen. Propositionen bör sålunda antas av i motsvarandedel. Vad i övrigt i propositionen föreslagits och förordats ompåföljder och ingripanden vid överträdelser m. m. har inte givit anledning fillerinran eller särskilt uttalande. 13 StatligkontroU beträffande områden av riksintresse mm. 13 Statlig kontroll beträffande områden av riksintresse m.m. 112 kap. regeringens i förslag till PBL behandlas fråganom statlig kontroll av områden av riksintresse m. m. Som framgått ovan (avsnitt 1) föreslås länsstyrelsensnuvarande fastställelseprövning av planer slopas. ges möjlighetatt i efterhand pröva detaljplaner och områdesbestämmelser. Länsstyrelse skallpröva kommunens beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan ellerområdesbestämmelser om det kan befaras att beslutet innebär att ettriksintresse enligt naturresurslagen inte tillgodoses, att regleringen avfrågor om användning av mark- och vattenområden som angår flera kommuner intehar samordnats på lämpligt sätt eller att en bebyggelse blir olämplig medhänsyn till de boendes och övrigas hälsa eller till behovet av skydd motolyckshändelser (12 kap. 1 §). skall upphäva kommunens beslut idess helhet om förhållande som avses i 1 § föreligger. Efter kommunaltmedgivande får beslutet upphävas i viss del. Regeringen får pröva och helt eller delvis upphäva ettbeslut att anta, ändra eller upphäva en regionplan i vad avser frågan om planentillgodoser riksintressen enligt naturresurslagen. Regeringen får vidareförelägga kommunen att inom viss fid anta, ändra eller upphäva en detaljplaneller områdesbestämmelser (planföreläggande) om det behövs för att tillgodosesådana riksintressen eller regionala intressen som avses i 12 kap. 1 §. Omkommunen inte följer ett planföreläggande får regeringen på kommunens bekostnadlåta upprätta de förslag som behövs samt anta, ändra eller upphäva detaljplaneneller områdesbestämmelserna. Vad i 12 kap. i propositionenslagförslag förordats har inte mött invändningar i motioner. 13 kap. lagförslaget uppvisar en relativt stor principiellöverensstämmelse med nu gällande ordning, men innebär att reglerna föröverklagande görs tydligare och kompletteras i vissa avseenden. Vissa i 13kap. 1 § närmare angivna beslut skall kunna överklagas genom kommunalbesvär,varvid möjligheten att pröva besluten är inskränkt till de grunder som anges i7 kap. 1 § kommunallagen. Övriga beslut skall enligt 13 kap. 2 § kunnaöverklagas hos genom en modifierad förvaltningsbesvärsordning,varvid den av antagna nya förvaltningslagen och denändrade förvaltningsprocesslagen delvis blir tillämpliga. Vad som i PBL kommeratt gälla framför de nyssnämnda lagarna är bl.a. de begränsningar i möjlighetenatt ändra planer som betingas av det kommunala planmonopolet samt vissa andrabegränsningar i besvärsrätten. Beträffande överklagande av länsstyrelsensbeslut avses i princip den ordningen gälla att rättsfrågor överklagas hosförvaltningsdomstolarna, medan lämplighetsfrågor - däribland planfrågor -fullföljs fill regeringen. Även denna ordning har en motsvarighet i dagensregler. Utskottet instämmer i den principiella lösning som föreslås iproposifionen. BoU1986/87:1 14 Överklagande Till debeslut av kommunfullmäktige eller kommunala nämnder som enligt den föreslagna13 kap. 1 § skall överklagas genom kommunalbesvär hör beslut om översiktsplan,beslut att delegera vissa uppgifter till kommunala nämnder, beslut att inteanta planer och beslut om gatukostnadsersättningar. Viss omarbetning av deföreslagna reglerna har utskottet föreslagit i avsnitt 8.4 rörande besvär övergatukostnadsbeslut. I övrigt tillstyrker utskottet förslaget, som inte berörtsi några motioner. Reglerna om den modifierade förvaltningsbesvärsordningenhar tagits in i 13 kap. 28 §§. Huvuddragen i den föreslagna ordningen ärföljande. är första instans (13 kap. 2 §). Den somvill överklaga ett sådant beslut av kommunfullmäktige eller någon kommunalnämnd, som inte skall överklagas genom kommunalbesvär, skall enligt 13 kap. 3 §ge in handlingarna till från den dag klagandenfått del av beslutet, eller- om beslutet angår detaljplan, områdesbestämmelsereller fastighetsplan - dagen då justeringen av protokollet har tillkännagettspå kommunens anslagstavla. prövar om besvär kommit in i rätt tid,varvid även för sent anförda besvär skall tas upp fill prövning, om de kommit intill kommunen i rätt fid eller en försening beror på en oriktigbesvärshänvisning i beslutet. beslut får enligt bestämmelserna i 13 kap.4 § överklagas hos kammarrätten eller hos regeringen. I överensstämmelse medden huvudprincip som gäller avses rättsfrågor bli prövade av kammarrättenoch lämplighetsfrågor av regeringen. Detta betyder i huvuddrag att beslut omlov och förhandsbesked i vad avser beslutens förenlighet med detaljplan ochområdesbestämmelser, eller beslut som avser kompletteringsåtgärder eller kraven i 3 kap.utanför område med detaljplan eller områdesbestämmelser, prövas avkammarrätten. Dessutom prövar kammarrätten frågor om skyldighet att avstå ellerupplåta mark utan ersättning samt om påföljder och ingripanden och omdebitering av avgifter. På regeringens prövning ankommer beslut omförhandsbesked och andra lämplighetsfrågor enligt 2 kap. utanför område meddetaljplan eller områdesbestämmelser. Givetvis hör även beslut om detaljplan,områdesbestämmelser och fasfighetsplan till lämplighetsfrågorna. I de fall därbåde kammarrätts- och regeringsfrågor förekommer i samma mål hos kammarrättenskall denna enligt 9 § lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolaröverlämna målet till regeringen med eget utlåtande. Kammarrättens domar kanenligt bestämmelserna i förvaltningsprocesslagen bli föremål för prövning avregeringsrätten. I promemorian (Ds Ju 1986:3) och rättentill domstolsprövning i föreslås regler som innebär att lagligheten avregeringens beslut bl.a. enligt PBL skall kunna prövas av regeringsrätten undervissa förutsättningar. Denna fråga behandlas ytterligare nedan (avsnitt 14.4). BoU 1986/87:1 14Överklagande 14.3.2 Inverkan av dennya förvaltningslagen Somframgår av lagrådets yttrande (prop.