bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är sant att om man driverförädlingen av dessa baskemikalier - ättiksyra, svavelsyra, salpetersyra,etylalkohol, natriumsulfit osv. - ett steg längre, får man sprängämnen. Driverman förädlingen ett steg längre ål ett annat håll, får man konstgödning. Dettavisar att det inte går att arbeta med en definition som säger alt ett ämneskall betraktas som krigsmateriel om det i ett senare led kan användas förframställning av krigsmateriel. Vår lagstiftning är inte uppbyggd på delsättet. : Men ni har inte haft anledning attmisstänka att det görs ammunition där? : Vi har inte funnit anledning altmisstänka något sådant, i varje fall inte i , men vi saknar allamöjligheter att följa vart dessa varor tar vägen sedan. : Oljehandeln med , som vi hargranskat, förbryllar en hel del. finns det uppgifter om att svenska vapenhar hamnat i även . Har ni haft anledning att undersöka omdet finns något samband mellan oljeaffärerna och uppgifterna om svenska vapen iIran? : Svaret är för mitt vidkommande mycketenkelt. Det har icke funnits anledning att misstänka något sådant. Som jag sadetidigare och som framgår av granskningsprotokollet från undersökningarna 1985gjordes det en del stora uppköp av olja, i synnerhet strax föreregeringsskiftet . Den handelspolitiska kopplingen gick till och intetill någon av de företagskonstellationer som är aktuella i vapensammanhang.Sedan dess har inte staten köpt olja därifrån. De oljeaffärer som jag har kommit i kontakt med - det hardå och då köpts mindre kvantiteter olja från - har i en del fall varit s.k. motköp. försökt göra rena motköpsarrangemang. Men har icke någonsin - det har jag försäkrat mig om med anledning av ett visst förhållande - befattat sig med vapenhandel. NilsBerndtson: Om jag uppfattade inledning rätt kunde kU 1986/87'33 vi också gå in på vissafrågor som har med annan vapenhandel att göra och Bilaga A 14 behöver intebara stanna vid frågor som gäller . Jag har ett par frågor som det voreintressant att få belysta. Har UD haft anledning att ange några synpunkter påomfattningen av vapenexporten till , som ju är ett litet land? : Det är en fråga som har ställts i ettantal sammanhang . Först vill jag säga att det inte finns någonting iriksdagens riktlinjer för vapenexporten som direkt säger att man skall gå inoch kontrollera sådana saker. Å andra sidan har vi tolkat riktlinjerna så alltid skall sträva efter ett slags totalbedömning av landetsexportsituation, och då är det naturligt att man även ägnar en vissuppmärksamhet åt detta. Vi har inte funnit någraanmärkningsvärda proportioner i det här avseendet. De beräkningar som vi harkunnat göra - de är inte lätta, eftersom valutakurser och annat kastar från tidtill annan - tyder på att den svenska andelen av militärutgifter -summan av militärutgifter framgår av officiella budget -rör sig om , och det finner vi inte vara anmärkningsvärt. : Vilka påtryckningar har förekommit för attSingapore och skall få fortsatta vapenleveranser? Skulle handeln iövrigt mellan våra länder påverkas? : När det gäller hade jagtillfälle att för utskottet redovisa att jag iJakarta fick en redogörelse från generaldirektören i indonesiska UD för hur manhade uppfattat växande hinder för vapenexporten från . Jag får allmäntsett referera till detta. I det sammanhanget var samtalen i huvudsak koncentreradetill detta speciella område, men i samtalen ingick också en del uttryck förmissräkning på indonesiskt håll med . Som jag försökte förklara förragången hade man förstått att vi i var allmänt oroade över utvecklingeni , men sedermera har förhållandena där i varjefall enligt indonesisk uppfattning i hög grad lugnat sig, och har intefått några FN-resolutioner mot sig . Därför uppfattade de densvenska utrikespolitiken som egendomlig. I den uppfattningen ingår naturligtvismissnöje med situationen. När det gäller måste jag rannsaka minnet. Jaghar icke något minne av att man har hotat med någonting, men jag reserverar migför minnesfel. : Slutförbrukningsintygels utformning harspelat en viss roll i debatten om möjligheterna att leverera vapen. Vilkainnehållsmässiga sakliga skillnader finns i de nya slutförbrukningsintygen iförhållande till de gamla som man nu anser innebär större garantier ifortsättningen? : Det är flera saker. råddeoklarhet om tidsaspek ten i den meningen att det kunde hävdas att man skulle ha rätt att 281 Det har vi stramat upp. Ett viktigt syfte med /87:33 resa till just var att för Singaporesregering Bilaga A 14 klargöra att vi nu har strängare slutförbrukningsintygän förut, som binder den köpande regeringen vid att inte sälja vidare underproduktens hela livslängd. Vill köparnasälja vapnen vidare, måste de ta upp nyadiskussioner med om detta. BertU Fiskesjö: Också min fråga gäller . fick uppdraget att göra en särskildundersökning å regeringens vägnar. Har UD företagit några andra typer avundersökningar omkring påståendena om oegentligheter i ? : Tillåt mig att kommentera . hade inte till uppgift att göra någon undersökning iSingapore, utan att till framföra ett klart och tydligtbudskap från svenska . regeringen om innebörden av den svenska exportlagstiftningenpå det här området och även klargöra - jag var inne på det i svaret på herrBerndtsons fråga - innebörden i det nya slutförbrukningsintyget. På frågan, om just UD senare har gjort ytterligareundersökningar om detta, kan jag svara nej. Som framgick av mina tidigare svar har vi under senare årgjort särskilda undersökningar - där kan man tala om undersökningar - angåendebakgrunden till stora inköp från genom att inhämtauppgifter om totala militärutgifter och bestånd av båtaroch -genom en del internationella tidskrifter - beståndet av vapen ocharsenaler. Här har vi hamnat i samma problem som alla hamnar i somger sig in på detta. Under beteckningen Boforskanoner döljer sig kanoner somkanske är producerade av , men de kan också mycket väl vara producerade iEngland eller eller i självt, som ju har en rad licensavtal.Som jag också har framhållit ansåg vi inte att vi kunde riva upp de licensavtalsom vi hade , eftersom det skulle innebära en retroaktiv lagstiftningsom inte är att rekommendera. Men efter ringa förmåga har vi ändå gjort vissaförsök till kartläggning, och vi har kommit fram till att det i varje fallenligt dessa kriterier inte är någonting anmärkningsvärt. Det har kommit till vår kännedom att Svenska freds- ochskiljedomsföreningen har lämnat in en promemoria om detta. Handelsavdelningenhar inte fått den, och vi hemställer om att få ta del av innehållet, om intekonfidentialitet hos granskningsuppgifterna hindrar det. Vi vill se i vilkenutsträckning vi kan belysa problemen från våra utgångspunkter. Det är lätt attstiga fel, eftersom det, såsom jag sade förut, finns så många former avBoforsvapen över hela världen, och del är inte hundraprocentigt säkert att deär producerade i . : Det har framgått av de handlingar vi fåttoch av pressuppgifter att här existerar ett komplicerat system med bolag ochunderbolag som svenska företag är involverade i. Det är i och för sig inteföremål för vår granskning, men jag vill fråga om svenskapersoner i myndighetsställning är involverade i dessa förgreningar. : "Myndighetspersoner" - det är alltså statligt anställda KU1986/87:33 personer som skulle vara engagerade exempelvis som styrelseledamöteri de Bilaga A 14 här bolagen? BertU Fiskesjö: Eller som har intressen där. : Intressen som aktieägare? BertU Fiskesjö: Jag ställde den frågan också tillHellström, och han svarade nej. Jag ställer den nu till ,eftersom det har skymtat i debatten att någonting sådant skulle ha förekommit.Jag tycker det är viktigt att man rensar ut sådana uppgifter. : Om man med"myndighetspersoner" menar stathgt anställda personer och om man med"de här bolagen" menar dotterbolag i utlandet, skulle jag vilja svaranej. Anledningen till att jag tvekar litet år att i styrelsen för självtingår exempelvis förre riksmarskalken. Jag vågar inte gå hundraprocentigt i godför hur understrukturen i styrelserna ser ut utomlands. Jag kan bara svara förden del som jag direkt griper över, alltså sådana som arbetar på handelsavdelningenoch i utlandsrepresentation, och på den punkten kan jag utan vidaresvara nej. BirgU : frågade tidigare om detfanns något exempel på att regeringen hade annullerat kontrakt. förekommerdet väl ingen sådan terminologi, men det finns exempel på att regeringen haravslagit tillstånd för kontrakt som varit tecknade. Ett exempel på det ärIndonesien. Man fick avslag , och sedan ändrades detta i februari1986. berättade om ett besök där nere . Denslutsats som man måste dra är att det var denna missnöjesreaktion som kom frånIndonesien beträffande inställning till vapenleveranser ochhandelsförbindelser över huvud taget som avgjorde att man ändrade sig ifebruari 1986. : Grundanledningen var de faktiskaförhållanden som indonesierna i rikt mått beskrev för mig när jag var där neredå man gick igenom hur systemet hade byggts upp sedan i slutet på 1970-taletoch hur man hade valt ett svenskt system, som jag förklarade förra gången. Manhade t.o.m. en särskild skola som skulle utbilda personal på Boforskanoner, ochman hade anpassat reservdelslager och verkstäder. Jag var inte med om det första beslutet, avslagsbeslutetsommaren , men jag hade anledning att se tillbaka på vad som hadeförekommit då och även på vad som hade förekommit i den rådgivande nämnden ianslutning till detta. Jag måste föregen del konstatera att alla dessa faktaicke hade kommit fram vid dét första beslutet. Det var de som hade betydelseför regeringens ställningstagande. Att den indonesiska regeringen uttryckte viss förvåningöver inställning i frågan vill jag hävda inte hade någon betydelse fördet tillstånd som gavs 1986. : Dessa faktiska förhållanden skilde siginte 1985 till 1986. Såvitt jag förstår har man i ocksåvarit mån om att 283 framhålladetta även före beslutet . Jag blir orolig, om KU 1986/87:33beredningen av ärendena är sådan att avgörande fakta inte kommer fram. Är Bilaga A 14 det vanligt? : Nej, det är inte vanligt. M/5 : Jag tycker det behövs en komplettering närdet gäller licensavtal, som talade om. Kan de binda oss så attvi inte kan göra samma politiska bedömning som vi gör vid direktieverans avvapen? Vidare: Är det kartlagt i hur stor omfattning är engagerat i dentypen av avtal med andra länder? antog regeringsförslagetsom innebär aft vi icke kan riva upp gamla licensavtal. Därför kommer det underett antal år framöver att i andra länder produceras vad som kallasBoforskanoner. Det är ett namn som tydligen anses vara värdefullt. Det kommer attsäljas sådana kanoner från ett antal länder som har licenser. De ligger förnärvarande icke under svensk vapenexportkontroll. De är tillverkade i andraländer med en teknik som tillverkarna köpt från och betalat för.Riksdagen beslöt 1983 att inte riva upp de gamla avtalen. Kartläggningen håller vi på med. Visst material finnsredan framme. Det ger klart vid handen att omfattningen är betydande. Men detgäller varor som kommer att bli föråldrade. Man kan uttrycka detså att det är en självawecklande process, men det tar innan viär där. : Ett sådant avtal om licenstillverkningträffades väl 1983 med ? : Det vågar jag inte uttala mig om. Mendet avgörande är att efter det att riksdagsbeslutet har trätt i kraft harsådana avtal icke tecknats. De kräver regeringens tillstånd. Jag vågar intesäga hur många sådana tillstånd regeringen har beviljat. : Enligt en förteckning vi fått fanns detett sådant avtal . : Jag vågar inte gå in på under vilkaomständigheter det är tecknat. : Känner till om man vidnågot annat tillfälle har till något annat land skickat en emissarie av den typSverker representerar och med samma uppgift? : Nej, jag kan inte erinra mig att det harskett. : Vi tackar för att hankommit hit och givit oss värdefull information till gagn för vår granskning. Utfrågningav f. d. ambassadör ku 1986/87:33 : Jag ber att få hälsa välkommen till oss. Vi har ansettdet vara värdefullt att få en muntlig komplettering av vår skriftligadokumentation. Jag tänker därvid på din resa som regeringens emissarie, som dethar kallats. Enligtden praxis vi tillämpar lämnar jag först ordet till dig, om du vill ge oss eninledande redovisning. SverkerÅström: Jag skulle innan överläggningen börjar vilja ställa en fråga, vilkensekretess som råder kring denna överläggning. : Vi gör en stenografisk utskrift i ett enda exemplar av vad som sägs,och den sänds till den som blivit utfrågad, som då har möjlighet att justera.Ledamöterna har jag alltid uppmanat att inte säga någonting om det som berörsekretessbelagda uppgifter, och jag förutsätter att det följs. SverkerÅström: Min befattning med det här ärendet var mycket kortvarig och harföljande bakgrund. Liksomandra medborgare i följde jag naturligtvis i pressen under sommaren1985 de påståenden och rykten som kom fram om att tjänstemän vid hadegjort sig skyldiga till smugglingsaffärer bl.a. i relation till . Imitten eller - jag har slagit upp det i efterhand och settatt det var - kom det ett TT-meddelande från länsåklagare , att utredningen, som då, , hade hållit på i etthalvår och som sannolikt skulle vara avslutad inom någon månad, visade att ettvapen, Robot 70, befann sig i och Bahrein, dit det kommit via . Jagstudsade när jag läste meddelandet. Här gjordes ett påstående som rimligenmåste tolkas som en anklagelse mot ett vänskapligt sinnat land att ha luratSverige, att ha ljugit och att mot sina utfästelser ha smugglat svenska vapen. Detundandrar sig mitt bedömande, då som , vilka motiv som har kunnat finnasbakom TT-meddelandet: om det var ren obetänksamhet eller om det var en önskanatt göra sig populär hos media eller om avsikten rent av var att skadaförbindelserna mellan och . Även om detta sistnämnda inte varavsikten - därom kan jag ingenting veta eller påstå - så var detta dockeffekten av hans uttalande. ISingapore uppfattade man det så - vilket jag fick full klarhet i - atten hög ämbetsman i offentligt anklagat regering för att habrutit sitt ord och att ha handlat mot givna utfästelser. Dessa anklagelser togman allvarligt på, dels därför att ingen regering tycker om att behandlas somlöftesbrytare, dessutom utan att något bevis förebragts, dels därför att manjust i som ett centrum för handel och kommunikationer i hela sydöstraAsien är särskilt angelägen om att ha ett gott namn som en pålitligsamarbetspartner. Alldeles särskilt gäller detta förhållande tillUSA. Jag kan tillägga att i den här delen av världen är alltsom liknar "loss of KU 1986/87:33 face" en allvarlig fråga. Detvar alltså klart redan för en tidningsläsare att . Bilaga A 15 något slagskris var under uppsegling i relationerna mellan och . Det var förklarligt att man ur svensk synpunkt ansåg ensådan kris inte vara särskilt önskvärd. Till ä;r förlagda ett stortantal svenska bank- och affärsgrupper- omkring 150, om jag är riktigtunderrättad - och det finns en stor svensk koloni på sammanlagt över 500personer. För de svenska ekonomiska förbindelserna med hela detta område,alltså inte bara , är det angeläget att om möjligt åtnjuterde singaporiånska myndigheternas förtroende. Det var i det läget som kontakt togs med mig. Det var den5 september enligt de anteckningar jag har gjort som en fråga ställdes avdåvarande utrikeshandelsministern, statsrådet , om jag villeföreta en resa till . Mitt uppdrag som det definierades då jag träffadestatsrådet skulle vara att med gå igenomfrågan om den svenska exporten av krigsmateriel, över huvud taget och speciellti förhållande till och att konstatera att man i hade enkorrekt uppfattning om de principer som styr den svenska krigsmaterielexporten.Min resa ingick inte i den pågående utredningen, och jag hade ingen kontakt medpolis eller åklagare vare sig före eller efter min resa. Jag gjordes uppmärksampå att man låg på ansökningar om licens för export från till Singaporeoch att uppenbarligen kände sig oroad och irriterad. Det var heller inte så konstigt. har efter sinsjälvständighet , då man började bygga upp ett försvar,satsat en hel del på av två skäl, som sedermera redovisades för mig,nämligen dels att man ansåg att som neutral och självständig stat varen hygglig samarbetspartner på ett så känsligt område som militärmateriel, delsatt man inte ville så att säga lägga alla sina ägg i en korg, dels att manansåg att svensk mekanisk materiel har en god kvalitet. Jag vill här skjuta in ett minnesintryck från Singaporesom ett slags symboliskt uttryck för relationerna till . i , en stor vit byggnad med två flyglar, står somenda dekoration och utsmyckning en svensk luftvärnskanon med etikettenklart utsägande "" och registreringsnumrel på dennakanon. Jag var i dagarna och träffadedär i huvudsak tre personer. Den förste var tjänsteförrättande utrikesministern- utrikesministern själv var på resa i . Den andre vartjånsteförrättande försvarsministern, inom parentes sagt son tillpremiärminister - premiärministern själv var i ; annars hade jag nogträffat honom också. Den tredje var statssekreteraren i försvarsdepartementet. Det framgick under samtalen som jag hade att man var välmedveten om de svenska reglerna och också om de utfästelser som man själv hadeiklätt sig. Jag refererade de påståenden om smuggling via Singaporesom framkom mit i samband med den pågående utredningen om affärer. Man sade att man var upprörd och allvarligt bekymrad över dessa uttalanden, som man 286 hade svårt att tolka annatän som anklagelser mot för KU 1986/87:33 löftesbrott,särskilt som dessa anklagelser kom, som man uppfattade det i Bilaga A 15Singapore, från myndighetshåll. Samtalenresulterade i att myndigheterna i förklarade sig gärna vilja bekräftaskriftligen de uttalanden som de hade gjort. Så tillkom ett brev somtillställdes svenska ambassaden jag var i och som dånaturligtvis genast vidarebefordrades till . Ibrevet hänvisades i korthet till 1979 och avtal om köp av Robot 70.Det erinrades om de utfästelser som gjorts med uttrycket "foruse by 's armed forces". Man lade till i brevet att de vapen somhade importerats med dessa utfästelser icke hade reexporterats. Man förklaradeslutligen i brevet att man var medveten om den nya lydelse som vid den härtiden hade införts i slutförbrukningsintyget, där det inte bara talas om attmaterielen är "for exclusive use of the armed forces" utan också attden icke kommer att reexporteras. Eftermin hemkomst till rapporterade jag muntiigen tillutrikeshandelsavdelningen och träffade också statsrådet personligen.Därefter har jag över huvud inte haft riaed saken att göra. Jagläste i pressen att utrikesministern i sagt kort efter min hemkomst att licensgivningen för export från till skulle återupptas och att man ökat kontrollen på . Jag läste också i pressen att vice premiärminister, som är försvarsminis- , ter, hade gjort ettuttalande i av innebörd att försäkratSveriges regering att ingen reexport förekommit. Man konstaterade alltsåriktigheten av de uttalanden som gjorts i brevet till den iett, om man så vill, förpliktande sammanhang. Jaghar svårt att ha en egen uppfattning om detta och har heller inte gentemotexempelvis givit uttryck för någon sådan. Å ena sidan harjag inte sett någon bevisning, om nu inte ett påstående av Svenska freds- ochskiljedomsföreningen bör betraktas såsom full bevisning. Å andra sidan har jagvarit med för att ha svårt att anse någon regering ellerenskild politiker vit som snö. AndersBjörck: Vilken typ av material hade tagit del av före avresantill ? Hade gått igenom de anklagelser som då hadeframförts om vapenexport dit? Med "gått igenom" menar jag då ennoggrann genomgång. Eller utgjorde bakgrundsmaterialet tidningsuppgifter? SverkerÅström: Som jag sade fann jag det inte riktigt att ta kontakt medspaningsledningen och gjorde det inte heller. Det bakgrundsmaterial som jaghade tillgängligt var egentligen det som hade stått i pressen. AndersBjörck: Så det förekom ingen särskild föredragning för t.ex. avKMl före avresan? SverkerÅström: Jag hade kontakt både med statssekreteraren och expeditionschefen iutrikeshandelsavdelningen och med statsrådet själv, men jag har ingenanteckning från de samtalen. AndersBjörck: Gav någon skriftlig rapport till regeringen /87:33 efter sammankomsten utöver den muntliga avrapporteringen? : Min rapportering om samtalens innehåll ochomständigheterna kring tillkomsten av brevet skedde telegrafiskt i chifferfrån . : Om jag förstår saken rätt har det därutöverinte gjorts någon form av slutrapport? : Jag har inte avgivit någon skriftligslutrapport utöver det samtal som jag hade med statsrådet efter hemkomsten. : Jag återvänder till slutanvändningsintygen.Jag har ställt frågan till några andra som varit gäster här i ,och jag tycker det är viktigt att få åven syn på omslutanvändningsintygen vad gäller var så formulerade att de ärvattentäta. Finns det några juridiska kryphål som gör att regeringkan hävda att man och under vissa förutsättningar kan tillåtareexport? : Om jag inte misstar mig var den gamlaformuleringen "for the use of the armed forces of the respectivecountry" - i det här fallet : Mig förefaller det självklart attdetta skall tolkas precis som det sägs. Låt mig säga att frågetecken kanuppkomma om vi exporterar exempelvis krut eller vapen till Förentastater - vilket väl förekommer - och något av detta används avockupationsstyrkorna i . Jag föreställer mig att det kan vara entolkningsfråga huruvida detta är "for the use of the armed forces of theUnited States of ". Det är möjligt att det är på det sättet. Jagkänner inte till om någon motsvarande situation fanns för men det ärmöjligt. : "For the use of the armed forces"innebär såvitt jag förstår en begränsning till egen reguljärakrigsmakt. Är det uppfattning att det kan föreligga någotjuridiskt problem här? : Det förefaller mig svårt att säga, och detär möjligen av mindre relevans efter det att sua sponte ibrevet har lagt till att de vapen som har importerats enligt de här tvåkontrakten icke har reexporterats. : Har i något annat sammanhanghaft motsvarande uppdrag för den ? : Efter min avgång? Jag avgick somambassadör och lämnade utrikesförvaltningen . Jag har sedan varit gäst hosColombias president . : lag menar: i något sammanhang som rörvapenexport? : Nej, ingenting som rör vapenexport. Berttl Fiskesjö: Jag har fattat det så all ambassadörÅströms uppdrag inte var att företa några undersökningar av vad som kan ha förekommit,utan enbart att redovisa för regeringen i vilka regler som gäller ochborde gälla och fåförsäkringar om att man har respekterat dessa regler. Är det korrekt KU1986/87:33 uppfattat? BertU Fiskesjö: Det innebär då att intehade några kontakter med t.ex. de bolag i som har anknytning tillBofors genom skilda former av delägarskap? : Nej, inte annat än i den mån som någoneller några av de tjänstemän i försvarsdepartementet som jag råkade samtidigthar något slags anknytning till något av de här företagen. Det är fulltmöjligt, men det undersökte jag inte närmare. BertU Fiskesjö: Det gäller alltså singaporiånskatjänstemän? BertU Fiskesjö: Anser ambassadör att uppdraget somsådant var meningsfullt? Jag kanske skall förtydliga frågan: kunde man inte förutsevad som skulle komma ut av besöket? : Nej, det kunde man inte göra med säkerhet.Uppdraget var naturligtvis inte av spaningskaraktär, utan var, om man så vill,ett politiskt uppdrag som kunde utmynna i vad som helst men vars syftenaturligtvis var att se om man kunde få klarhet från singaporiansk sida i dehär affärerna och därmed förbättra våra förbindelser med ,som då var på väg att försämras. BertU Fiskesjö: Anser ambassadör att deredovisningar som singaporiånska regeringen gav var utförliga ochtillfredsställande? : Det undandrar sig mitt bedömande. Det varett något känsligt läge. För det första betraktas det i varje land som hemligthur landet på sitt territorium disponerar sina försvarsresurser, vare sig de ärproducerade inom landet eller importerade.