bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt kommitténs mening är det dock, med hänsyn tilllagrens fillgänglighet och mot bakgrund av behovet av flexibilitet i produktsammansättningen,angeläget att statens beredskapslager av olja bibehålls på i huvudsaknu'.ärande nivå och att lagerminskningen sålunda väsentligen avser övriglagring. Med utgångspunkt från ovanstående hänvisarförsvarsministern därefter till de förslag, bl.a. avseende viss omstruktureringav ansvaret för bered- , skapslagring av olja, som framläggs av statsrådetGustafsson. Beträffande delfu/iktionen Elkraft uttalarförsvarsministern som sin och chefens för miljö- och energidepaitementet meningatt elförsörjningen är ett område som måste ges hög prioritet iberedskapsplaneringen. Försvarsministern anser att distributionsnätenfortsättningsvis bör ägnas särskild uppmärksamhet med hänsyn till betydelsenav en stabil eltillförsel och av funktionssäkerheten hos transporter,telekommunikationer och kommunaltekniska system i samband med krigsorganiseringav samhället. Han berör härutöver frågor rörande åtgärder mot fredstida ochkrigstida störningar i den kommunaltekniska försörjningen. I övrigt hänvisas tillde förslag som framläggs av statsrådet . Beträffande delfunktionen Beklädnad m. m. hänvisarförsvarsministern till riksdagsbesluten och 1981 angående målen förförsörjningsberedskapen på teko- och läderskoomrädena och konstaterar attdessa beslut inneburit en ambitton som varit högre än för nästan alla andraområden. Åven för beredskapen på beklädnadsområdet innebär emellertid vad somanförts beträffande bedömningen av krisers och krigs, särskilt s. k. förkrigsskedenslängd och karaktär, en inte oväsentlig förändring jämfört med deplaneringsförutsättningar som gällt. En följd av de nya planeringsförutsättningarna blir attbehovet av att upprätthålla produktionskapacitet minskas. Jag anser i likhet med försvars kommittén att de kapacitetsbevarande åtgärder som kan komma att aktuali- 94 seras iförsta hand torde beröra tillgången på främst vissa grundtextila varor FöU1986/87:11 och förutser efter samråd med statsrådet att dethittillsvarande skyddet mot lågprisimport som stöd för samhälletsförsörjningsberedskap måste behällas för ett begränsat antal varor. I övrigt berör försvarsministern i detta avsnitt frågorrörande roll vidangivande av produktionsmål inom beklädnadsom rådet, buffertlagerav inhemskt framställda tyger för uniformer, m. m. Beträffande buffertlager föreslås, med hänvisning till att beredskapseffek ten av buffertlagersystemet är liten i förhållande till de kostnader av olika slag som är förknippade med systemet, att vissa statliga myndigheters skyldighet att upphandla uniformstyger hos ÖCB upphör sedan nuvarande buffertlager köpts av dessa myndigheter, "Inkomsterna från utförsäljningen till de berörda myndigheterna bör fä användas för beredskapsåtgärder inom funktionen Övrig varuförsörjning." Vad sedan gäller Ke/niska produkter, m. m. erinrarförsvarsministern om vad som föreslagits i samband med behandlingen av vissaför totalförsvarets planering gemensamma utgångspunkter beträffandeutförsäljning av freds-krislagren av bl. a, kemiska produkter. Även i fråga om Metaller och verkstadsprodukter m. m. börenligt försvarsministern en mer omfattande utrikeshandel förutsättas än vad somtidigare legat till grund för planeringen, I enlighet härmed har försvarsministernföreslagit att fredskrislagret av bl, a, metaller säljs ut. Försvarsministern finner i detta sammanhang skäl attsärskilt behandla den viktiga fråga inom metall- och verkstadsområdet som gäller möjligheterna att under kriser upprätthålla en godtagbar tillförsel av elektroniska komponen ter, ett område där det fredstida importberoendet är mycket stort och där importen kan utsättas för störningar redan i ett tidigt skede av en internatio nell konflikt, "I likhet med försvarskommittén finner jag det synnerligen angelägetatt de försörjningsmässiga problemen i fråga om elektroniska komponenternärmare klarläggs. Detta gäller både storleken av det kristidatillförselbehovet och metoderna för hur behovet skall kunna tillgodoses. Detankommer på ÖCB att utreda och vid behov lämna förslag till regeringen i dennafråga," Försvarsministern behandlar i detta avsnitt frågor rörandefunktionerna Domstolsväsendem, m, Ordning ochsäkerhet m, m, Försäkringarutom Socialförsäkring m. m. D Skolväsende FöU 1986/87:11 Ekonomiskaresurser för totalförsvarets civila del Finansieringsprinciper för den civila delen avtotalförsvaret Försvarsministern konstaterar att de principer som nugäller för finansiering av beredskapsåtgärder inom den civila delen avtotalförsvaret inte är enhetliga vare sig i fråga om investeringar, administrativakostnader eller driftskostnader. Han redovisar därpå det förslag tillfinansieringsprinciper som utformats av generaldirektören påuppdrag av försvarskommitté. Försvarsministern ansluter sig, i likhet medförsvarskommittén, i allt väsentligt till förslag, som bl.a.innebär att beredskapsåtgärderavseende fredstida störning i normalfallet bör genomföras och bekostas av detorgan - myndighet, affärsverk, kommun, företag, etc, som har ansvaret för denfredstida verksamheten; statens kostnadsansvar bör i detta fall begränsas tillsituationer mot vilka den verksamhetsansvarige saknar reella möjligheter attskydda sig och där det är ett säkerhetspolitiskt samhällsintresse attverksamheten kan fullföljas, kostnadsansvaretvad gäller kriser och krig bör delas mellan staten och den i fredverksamhetsansvarige, den som skallupprätthålla en verksamhet under kriser och i krig bör själv svara för deadministrativa kostnaderna, dvs, kostnaderna för planerings-, utbildnings- ochövningsverksamhet, D staten ansvarar i regel förkostnaderna för beredskapsinvesteringar; undantag bör helt eller delvis görast, ex, om beredskapsinvesteringar medför väsentlig nytta för vederbörande organi den fredstida verksamheten, frågan om ansvaret fördrifts- och underhållskostnader bör bedömas frän fall till fall, bl, a, i ljuset av fredsnyttan av en investering. Med tillämpning av dessa principer föreslärförsvarsministern bl, a, att självt skall finansiera sinaberedskapsåtgärder och att sjukvårdshuvudmännen i fortsättningen skall svaraför kostnaderna för den fredsmässiga hälso- och sjukvården under ettförkrigsskede och under neutralitet eller i krig. Försvarsministern anför dock att staten tills vidare börsvara för finansieringen av kommunernas administrativa kostnader samt attstatens järnvägars och luftfartsverkets beredsk.apsåtgärder böranslagsfinansieras. Ekonomisk ram och priskompensationssystem förförsvarsbeslutsperioden /88-1991/92 Försvarsministern föreslår, med instämmande iförsvarskommitténs förslag, att en planeringsram för den civila delen avtotalförsvaret inrättas och att den förförsvarsbeslutsperioden skall uppgä till 7823 milj. kr. i prisläge 1986/87 FöU 1986/87:11 (civilförsvar prisläge ). Med tillämpning av dennaram kommer de beräknade ramutgifterna för totalförsvarets civila del /88 att uppgå fill 1 591 milj. kr. Försvarsministern anser att storleken av driftskostnadernaför den statliga oljelagringen är svår att bedöma och att dessadärför tills vidare inte bör ingå i ramen. I övrigt ansluter sigförsvarsministern till ett av överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) utformatförslag till konstruktion av ekonomisk ram och priskompensationssystem förtotalförsvarets civila del. Försvarsministern biträder vidare försvarskommitténsförslag i fråga om att a avdela 500 milj, kr, utöver ramen för försvarsbeslutsperiodenför att förbättraberedskapen på hälso- och sjukvårdsområdet, utförsäljafredskrislagren på kemi-, metall- och beklädnadsområdena och att intäkternafrån försäljningen bör användas för åtgärder inom den civila delen avtotalförsvaret, o minska beredskapslagren av olja. Motionerna Grunder och inriktning Väckt under allmänna motionstiden 1986/87 :Fö406 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar hemställa att regeringen ger ÖCB i uppdrag att genomföra enspecialstudie om särbarhetssituafionen i landets tre storstadsområden. Väckta med anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 2 att beslutar att som sin mening ge till känna vad somanförts i motionen om samhällets ökade sårbarhet. 1986/87:Föl28 av m. fl. (m) såvitt gälleryrkande 15 att som sin mening ger regeringen till känna atttotalförsvarets civila del skall inriktas i enlighet med vad som i motionenanförts. Civil ledning och samordning Väckta under allmänna motionstiden 1986/87:Fö401 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att civilbefälhavarens kansli för södracivilområdet skall stationeras i . 1986/87:Fö402 av m. fl. (s) vari yrkas attatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att civilbefälhavarens kansli och militärbefälhavarens stab i södramilitärområdet bör förläggas tillsammans i . 7 1986/87. 1986/87:Fö405av () vari yrkas att som sin FöU 1986/87:11mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av kvalitet ivår civila beredskap. 1986/87:Fö407 av () vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ÖCB:s lokalisering slutligt böravgöras pä grundval av i framställning, 2. att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om byggande av nyttkontorshus på . 1986/87:Fö409 av och () vari yrkas att hos regeringen begär att en ny utredningtillsätts med uppgift att lämna förslag till en samlokaliseradtotalförsvarsledning på högre regional nivå. Civilförsvar och fredsräddningstj änst Väckt under allmänna motionstiden 1986/87:Fö515 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att det behövs effektivaåtgärder, exempelvis utnyttjande av TV-programmet , för att görainnebörden av signalen "viktigt meddelande" allmänt känd. Väckta med anledning av totatförs varspropositionen 1986/87:Föl20 av och () variyrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ett parlamentariskt deltagande i utformriingen av en ny skyddsrumspolitik, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom resurser till skyddsrumsbyggandet. 1986/87:Föl21 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin . mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kostnadsansvaret för befolkningsskyddet. 1986/87:Föl28 av m. fl. (m) såvitt gälleryrkandena 17. att tiksdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om prövning av medelstilldelningen för skyddsrumsbyg gande, 18, att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om civilförsvarets räddningsenheter och dessas övnings- , verksamhet, 1986/87:Föl33 av Kersfin m, fl, (fp) vari yrkas 1. att hos regeringen begär att översynen avnuvarande riskområden skall ske på sådant sätt att man snabbt kan få frambesked för de delar av kommuner där mer omfattande bostadsbebyggelse väntas denärmaste åren. 2, att hos regeringen begär förslag om attuttagningen av FöU 1986/87:11 civilförsvarsplikfiga till utbildning skallöverföras från länsstyrelserna till kommunerna. Väckta med anledning av totalförsvarsproposiiionen ' ' ' ' 1986/87:Föl27 av m, fl, (c) såvitt gälleryrkandena, 13, att beslutar att som sinmening ge regeringen fil) känna vad som i motionen anförs rörande närradionsalarmeringsfunktion i krig, 14, att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i mofionen anförts rörande prövning urtotalförsvarssynpunkt av utnyttjande av AM-frekvenser som tilldelats , 1986/87:Föl28 av m, fl, (m) såvitt gälleryrkande 22 att som sin mening ger regeringen till känna vad som irriofionen anförts om det psykologiska försvaret. 1986/87:Föl49 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom skyndsamma åtgärder beträffande ansvaret för närradiosändarna samt derasanvändning inom totalförsvaret i händelse av kriser och krig. Hälso-och sjukvård m. m. Hithörande motioner behandlas under punkt 4. . Väckt med ariledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 15,att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad sorri-anförts om larmsystem. Livsmedelsförsörjning, m. m. Hithörande motioner behandlas under punkt 17, Hithörande motioner behandlas under punkt 21, Väckt under allmänna motionstiden 1986/87:Fö404 av () vari - medhänvisning till motion 1986/87:N374 - yrkasatt som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om resurser till det ekonomiskaförsvaret. Väckta medanledning av totalförsvarsproposiiionen FöU 1986/87' 11 1986/87:Föll7 av Hans Nyhage (m) och ()vari yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ensärskild utredning med uppgift att pröva grunderna för försörjningsberedskapen, 2, att riksdagenbeslutar att försörjningsberedskapen på tekoområdet, i avvaktan på i motionenangiven utredning, skall grundas på ett bibehållande av existerandeproduktion och kapacitet, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts beträffande detgrundtextila området, 4, att riksdagenbeslutar att skyldigheten för samtliga statliga myndigheter att upphandlauniformstyger m, m. hos ÖCB skall kvarstå, 5, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeutarbetande av effektiva rutiner för samråd mellan de upphandlandemyndigheterna, ÖCB och textiliiidustrin, 6, att riksdagenbeslutar att det s, k, försörjningsberedskapsstödet vid offentlig handel skallkunna utgå vid en prisskillnad på upp fill mellan svensk och utländskoffert, 1986/87:Föll8 av () och () vari yrkas 1, att riksdagenbeslutar att de mäl som gäller för beredskapen inom teko skall behållas, 2, att riksdagenbeslutar att myndigheternas skyldighet att upphandla inhemskt producerad vävskall kvarstå, 3, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att nuvaranderesurstilldelning till ÖCB för tryggande av försörjningsberedskapen inomtekoomrädet behålls på nuvarande nivå, 1986/87:Föl27 av m,fl, (c) såvitt gälleryrkande 18 att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts beträffande försörjningen på beklädnadsområdet, 1986/87:Föl36 av m,fl, (vpk) såvitt gälleryrkandena att , om förslaget om avslag påtotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, hos regeringen begär förslag fillbrytning och förädling av legeringsmetaller med stöd av beredskapsmedel, somersättning för nuvarande import så långt det är möjligt, 3k), att , om förslaget under 2 inte vinnergehör, beslutar att någon utförsäljning av beredskapslagren av metaller tillsvidare inte får ske, 1986/87:Föl58 av m,, fl, (s) vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av fortsatt försörjningsberedskapsstöd, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av insatser för att säkra försörjningen av skor och bomullsväv. Ekonomisk ram m. m. FöU 1986/87:11 Väcktamed anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87;Föl27av m, fl, (c) såvitt gäller yrkande 10 att beslutaransluta sig till den ekonomiska ram samt fördelningen av densamma som imotionen angivits för totalförsvarets civila del. 1986/87:Föl61av () och () vari yrkas 1. attriksdagen uttalar sig för att det civila försvaret för bör disponera 600 milj, kr, utöver regeringens förslag i enlighet med i motionen redovisade synpunkter, 2, attriksdagen uttalar sig för att minskningen av bemyndigandebehovet begränsas till 750 milj, kr. Utskottetkonstaterar att försvarsministern i propositionen i detta avsnitt drar uppprincipiella riktlinjer för inriktningen och utvecklingen av den civila delenav totalförsvaret. Det mest grundläggande uttalandet i propositionen är härvidatt försvarsministern liksom försvarskommittén finner att 1982 årsförsvarsbeslut när det gäller den civila delen av totalförsvaret i väsentligaavseenden bör fullföljas och vidareutvecklas men att delvis ändrade bedömningarav krisers och krigs karaktär och av den militärtekniska utvecklingenskonsekvenser motiverar vissa omprioriteringar. Härtill läggs uttalandet att detkrävs ytterligare satsningar på vissa funktioner som uppmärksammades också i1982 års försvarsbeslut men där genomförandet av olika skäl försenats, Ipropositionen anges med utgångspunkt frän detta huvudpunkterna i den inriktningsom föreslås. Försvarsministern redovisar försvarskommitténs bedömning att deallvarliga brister som konstaterades i samband med försvarsbeslut ifråga om hälso- och sjukvården - främst avseende beredskapen för krig -därefter närmast förstärkts och att beredskapen i fråga om försörjningen medsjukvårdsförnödenheter och läkemedel för främst den civila hälso- och sjukvårdenfortfarande ligger på en oacceptabelt låg nivå. Med anledning härav förordarförsvarsministern, utgående från försvarskommitténs förslag, att en väsentligsatsning nu görs med sikte på att det vid den kommande försvarsbeslutsperiodensslut skall ha byggts upp resurser i fråga om försörjningsberedskapen medsjukvårdsförnödenheter så att i varje fall krigsbehoven i huvudsak kantillgodoses. Vidareåterger försvarsministern vad försvarskommittén anfört beträffan de det oacceptabla i att bristerna när det gäller tillgången på skyddsrum ivissa områden är så stora att de med fortsatt skyddsrumsbyggande enligt . tillämpade principer inte kan täckas under . Försvars ministern instämmer i försvarskommitténs bedömning om behovet av en ändrad inriktning av befolkningsskyddet inom civilförsvaret och aviserar mot denna bakgrund förslag av innebörd att det framtida skyddsrumsbyggandet, 101 utifrån ensamlad syn på befolkningens behov av skydd, i högre grad än FöU 1986/87:11hittills inriktas på sådana områden där mer betydande risker finns förcivilbefolkningen vid en angripares bekämpning av militärt betydelsefulla mål. Vidare aviseras förslag om en väsentligt utökad satsning på att komplettera skyddsrumsbyggandetmed andra skyddsåtgärder som kan bidra . ttll att bristerna täcks inomöverskådlig tid. Enligt försvarsministern och föirsvarskommittén bör deförordade åtgärderna för att förstärka beredskapen inom hälso- och sjukvårdenoch genom den ändrade inriktningen av befolkningsskyddet sammantaget medföra enför befolkningens överlevnadsmöjligheter i krig mer ändamålsenlig fördelningav resurserna. En tredje huvudkomponent i försvarsministerns förslag tilländrad inriktning inom den civila delen av totalförsvaret hänför sig tillförsörjningsberedskapen varvid den tidigare redovisade synen på krisers ochkrigs varaktighet och karaktär är av särskild betydelse. De olika förslag somredovisas för olika funktionsområden grundar sig på denna syn och utgår ävenfrån vad som tidigare redovisats beträffande det angelägna i att uppnå enbalanserad uthållighet mellan totalförsvarets olika delar. Sålunda finnerförsvarsministern, efter samråd med chefen för miljö- och ,att den samlade bedömningen av kriser ochkrig som utgångspunkt för planeringen leder till att beredskapslagren främst avolja kan minskas väsentligt med bibehållande av en tillräckligt högförsörjningssäkerhet. De medel som på så sätt kan frigöras bör enligt försvarsministernutnyttjas för andra behov inom totalförsvaret, där bedömningen av hotbilden gérvid handen att ytterligare åtgärder är nödvändiga. Härutöver framhåller försvarsministern i likhet medförsvarskommittén att ytterligare åtgärder erfordras främst inom tele-, el-ochtransportområdena, funktioner som är av grundläggande betydelse för helasamhällets möjligheter att verka i krig. Försvarsministern understryker vikten av att allaberedskapsåtgärder som vidtas bygger på gemensamma operativa grunder. Han konstaterarockså att vissa funktioner inom den civila delen av totalförsvaret, främstsådana funktioner som avser försörjning med varor inkl. energi, för sinplanering är beroende av preciserade planeringsförutsättningar beträffandekrisers och krigs längd och den kristida utrikeshandelns omfattning samt ävennär det gäller målen för försörjningsstandarden.' Utskottet har för sin del inget att invända mot vad som ipropositionen i detta avsnitt anförs. Utskottet biträder uppfattningen att försvars beslut i här berörda delar i väsentliga avseenden bör fullföljas och vidareut vecklas men att redovisade ändringar i bl.a. bedömningen av krisers och krigs varaktighet och karaktär får till konsekvens att de olika ömprioritering- arna och ändringarna i inriktningen som förordas i propositionen bör göras. Utskottet vill i anslutning härtill särskilt understryka vad som framhålls i propositionen angående vikten av att beredskapsplaneringen inom hela totalförsvaret bygger på och utgår ifrån gemensamma operativa grunder samt att en strävan härvidlag skall vara att uppnå en balanserad uthållighet inom totalförsvaret mellan dess olika delar. Utskottet vill även ta fasta påvad som anförs beträffande det angelägna i att sätta in åtgärder för att förstärka 102 befolkningsskyddetöch räddningstjänsten samt hälso- och sjukvården i ett FöU 1986/87:11gemensamt perspektiv, med målet att åstadkomma största möjliga ända-'målsenlighet i fördelningen av resurserna för att säkerställa befolkningensoverlevnadsmöjligheter i krig. I en motion, FÖ128 (m), yrkande 15, anförs vissaprincipiella invändningar mot inriktningen i de planeringsförutsättningar somanges i propositionen och som här ovan översiktligt återgivits. Utskottetkonstaterar att yrkandet i sak innebär ett upprepande av yrkande 2 i sammamotion. Detta senare yrkande behandlade utskottet inom ramen för avsnittet omvissa gemensamma utgångspunkter för planeringen. Utskottet kan således härhänvisa till de skäl för att avstyrka bifall som i det sammanhanget anfördes. Under rubriken grunder och inriktning behandlas ipropositionen även vissa frågor rörande samhällets sårbarhet varvid försvarsministern bl. a. framhåller att samhällets förmåga att möta fredstida störningar är en viktig resurs när det gäller beredskapen för kriser och krig. Försvarsministern uttalar vidare att sårbarhetsfrågorna i allt väsentligt kan betraktas som problem som avser enskilda funktioner, Emellerfid kan, framhåller han, samhällets beroende av datorer och informationsbehandling betraktas som ett för de olika funktionerna gemensamt särbarhetsproblem som det är motiverat att behandla separat. Med hänvisning till resultatet av hittillsva rande arbete inom överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) med dessa frågor uttalar försvarsministern att beredskapsplaneringen inom ADB-området måste aktiveras och att arbetet bör fortsätta med hög prioritet och inriktas mot att höja beredskapsnivån för dem som avser utnyttja ADB för sin verksamhet under kriser och i krig. Försvarsministern omtalar att han avser att senare lämna förslag till regeringen om att uppdra ät ÖCB att i samverkan med försvarets rationaliseringsinsfitut och statskontoret samt funktionsan svariga myndigheter konkretisera de åtgärder som bör vidtas för att förbättra ADB-säkerheten. Ett antal under den allmänna motionstiden väckta motioner,Fö403(fp),, Fö408 (m) och Fö 410, tar upp olika synpunkter och förslag medanknytning fill frågorna om ADB-sårbärhet och ADB-säkerhet, Utskottet har, medhänvisning fill vad som här ovan återgivits beträffande planerat fortsattutredande av dessa frågor av ÖCB m, fl. berörda myndigheter och även motbakgrund av att dessa motioner inte direkt hänför sig till och påverkas av dennu aktuella totalförsvarsproposifionen, funnit det lämpligt att uppskjutabehandlingen av de i motionerna upptagna frågorna och förslagen fill ett senaresammanhang.