bet · GA01FiU27 · 1986-12-31 00:00:00 — De delar av valutaregleringen somreglerar kapitalplaceringar som styrs av ränteskillnader och förväntningar omränte- och valutakursutvecklingen har däremot behållits. Utskottet avvisade vid den tidigare behandlingen kravet påatt svenska statsobligafioner skulle få köpas även av utländska placerare. Detär enligt det resonemang utskottet då förde inte alls givet att en möjlighetför utlänningar att köpa kronobligationer skulle innebära lägre räntor settöver . Det är inte heller ett försvarbart argument för ett landmed fasta växelkurser att hävda att staten undviker valutarisker genom att låtage ut kronobligationer i utlandet. Utskottet anser således alltjämt attutlänningar inte bör få fillstånd att köpa svenska kronobligationer. Utskottet har även i övrigt samma uppfattning som tidigareoch anser i likhet med vad som anförs i propositionen att avregleringen påvalutaområdet bör fortsätta men i en takt som är lämplig med hänsyn tillbetalningsbalansens utveckling och erfarenheterna av avregleringen. Det finnsäven i ett längre perspektiv skäl för att behålla de delar av regleringen sombehövs för att det skall vara möjligt att föra en effektiv penningpolitik ochatt begränsa spekulativa valutaflöden. Utskottet tillstyrker således att valutaregleringenförlängs . Mofionerna Fi 106 yrkande 1, Fil07 yrkande 1, Fi109 yrkande 1 och Fi605 yrkande 1 avstyrks således av utskottet. Utskottet motsatte sig vidare också bestämt förslaget attSverige skulle ansluta sig till den europeiska gemenskapens monetära system(EMS). Det skulle allvarligt försvåra möjligheten för att föra enönskvärd ekonomisk politik. Utskottet avstyrker därför motion Fi605 yrkande 3. I propositionen föreslås att valutastyrelsen skall beståav nio ledamöter oberoende av vilken typ av ärenden som handläggs. Regeringen skall utse två ledamöter och sju, varav två skall representera arbetstagarna. Den nu gällande ordningen med varierande sammansättning beroende på ärendetyp kan innebära praktiska svårigheter, anförs det i propositionen. Det är viktigt, anförs det vidare, att valutastyrelsen är så allsidigtsammansatt som möjligt i alla ärenden med hänsyn till behovet av sakkunskap inom ämnesområdet och representation för olika samhällsintressen. I motionerna Fil06 av m.fl. (fp), F(707av m.fl. (m) och Fi]09 av Sfig Josefson m.fl. (c) yrkas som nämnts avslag på förslaget att föriänga valutaregleringen. Detta ställningstagande innebär att valutastyrelsen får J3 merbegränsade uppgifter och därmed blir valutastyrelsens sammansättning FiU1986/87:27 av mindre betydelse. Så länge valutastyrelsen finns kvar anser dock motionärernaatt den bör ha lika många ledamöter vid behandlingen av alla ärenden.Den bör vara allsidigt sammansatt utan att vara partssammansatt. Ledamöternabör utses på grund av sin kompetens i de sakfrågor som behandlas.Det är enligt vad som anförs i motion Fil07 svårt att se varför valutaregleringenskulle vara en facklig fråga. I motionerna föreslås att valutastyrelsenskall bestå av sju personer varav utser fem ledamöteroch regeringen två. Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. Det ärviktigt att valutastyrelsen ges en allsidig sammansättning för alla förekommandeärenden. Eftersom besluten ofta avser betydande belopp eller är av principiellbetydelse och besluten direkt och indirekt kan påverka olika sektorer avsamhällsekonomin är det angeläget att styrelsen representerar olika samhällsintressen,däribland de fackliga. Utskottet avstyrker därför motionerna Fil06 yrkande 2,Fil07 yrkande 2 och Fil09 yrkande 2. I motion FiI08 av m.fl. (vpk) och motion Fi607(vpk) begärs att de anställdas inflytande i företagen skall öka. Motionärernaanser att godkännande skall krävas för ett företags eller en koncernsutlandsinvesteringar eller vid avyttring av ett svenskt företag till utländskaköpare. Utskottet anser att de anställdas inflytande överföretagens utländska investeringar och försäljning av företag till utländskaköpare bör regleras på det sätt som sker i arbetsrättsligasammanhang. Som utskottet anfört är det angeläget att de fackliga intressenafinns företrädda vid beslut av den typ som motionärerna tar upp. Utskottetanser att det ställningstagande som utskottet gjort vad gäller valutastyrelsenssammansättning är ett uttryck för detta synsätt. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionen är därför enligt utskottets mening inte nödvändig.Utskottet avstyrker därför motionerna Fil08 (vpk) yrkandena 4 och 6 och Fi607yrkande 3. Utskottet har inte något att erinra mot förslagen ipropositionen att avskaffa regleringen för in- och utförsel av guld, guldmyntm.m. Inte heller föranleder förtydligandet i valutaförordningen attförseningsavgifterna skall tillfalla någon erinran från utskottetssida. I motion Fi602 av () anförs att en friarenordisk aktie- och kapitalmarknad bör vara ett centralt mål för det nordiska samarbetet.Den bör tillsammans med övriga nordiska regeringar tainitiativ till samarbete mellan länderna med avsikt att åstadkomma sådanaändringar i OECD-avtalen som skulle kunna möjliggöra en etablering av ennordisk kapitalmarknad. Utskottet har de senaste årenbehandlat likalydande yrkanden (FiU 1983/84:42, FiU 1984/85:28 och FiU1985/86:28). Utskottet har därvid konstaterat att de åtaganden gjortgenom att ansluta sig till kapitalliberaliseringsstadga gör det omöjligtatt upphäva restriktio- ner vadgäller aktiehandel endast'de nordiska länderna emellan. Utskottet FiU1986/87:27 har därför uttalat att eventuella liberaliseringsåtgärder när detgäller kapitalrörelser inte kan begränsas till utan måste införas på etticke-diskriminerande sätt gentemot samtliga länder som anslutit sig tillOECD-stadgan. Även de uttalanden av som motionärenåberopar utgår från detta synsätt. Mot bakgrund av vad utskottet anförtavstyrker utskottet motion Fi602. I motion FiSOl av m.fl. (fp) anförs attsom ett steg på vägen att avskaffa valutaregleringen bör riksbankentillåta de mindre och medelstora företagen att betala tillbaka utlandslån närde själva önskar utan särskild ansökan. Utskottet vill med anledning härav anföra att sedan 1986gäller att alla lån som upptagits och som uppgår till högst 2milj. får återbetalas utan att avvakta ordinarie förfallodag om lånet inteupptagits på grund av krav eller villkor som uppställts av . Från år1984 har låntagare kunnat välja löptid fritt ned till , och från februarii år har den genomsnittliga löpfiden varit så kort som . Utskottet kanmot denna bakgrund inte se att frågan om förtida återbetalningar kan vara ettsådant problem för de mindre företagen att åtgärder behöver vidtas. Det kanockså nämnas att har kravet att sveriska direktainvesteringar i utlandet skall finansieras genom lån i utländska valutorupphört. Utskottet anser således att inte bör vidta någon åtgärd medanledning av motion FiSOl yrkande 3. Den avstyrks av utskottet. Åtgärder för att minska internationella beroende I motion Fil08 (vpk) begärs med åberopande av motionernaFi607 (vpk) och Fi226 (vpk) åtgärder för att motverka ekonomiskaberoende av utlandet. Enligt motionärerna förefaller den svenska utrikeshandelnha utvecklats på ett sådant sätt att detstrukturella beroendet ökat både vad gäller graden av känslighet och avsårbarhet. En växande del av sysselsättningen inom industrin har blivit avhängigav den ekonomiskpolitiska utvecklingen hos våra viktigaste handelspartner. Transnationaliseringen försvårar utformandet av ensjälvständig och konsekvent nationell politik på det ekonomiska området, anförmotionärerna. Det gäller handelspolitiken, industri- och regionalpolitiken,men det gäller också valuta- och räntepolitiken, där transnationaliseringen avkreditväsendet skapat problem för de enskilda staterna. De internationellakapitalrörelserna har blivit alltmera omfattande och bankväsendet har transnationaliserats.De transnationella företagen har möjlighet både att påverka ländernasväxelkurser och att operera utan hänsynstagande till de enskilda staternasvaluta- och räntepolitik. Detta berör i växande grad och minskarregeringens, och inflytande. Transnationaliseringenpåverkar alla delar av det samhälleliga livet. Den innebär ett hot mot dennationella självständigheten och oberoendet. och direktinvesteringar i utlandetär enligt motio- FiU 1986/87:27 närerna inte några oundgängliga inslag i deninternationella arbetsfördelningen. Denna kan tvärtom utvecklas sombåde den offentliga sektorn och den nationella industrisektorn byggs ut.Produktion och investeringar i varusektorerna bör inriktas mot användning av enstörre andel inhemska kunskapstraditioner, råvaror och förnyelsebaraindustrikällor. Handelspolitiken bör ges en större länderspridning.Genom vidareförädling i ökad utsträckning av inhemska råvaror kan beroendetminskas av utländska insats- och investeringsvaror. All valutahandel bör enligt motionärerna gå genomsamhällsägda finansinstitutioner. Utflyttning av koncernledningar i svenskaföretag och av deras forsknings- och utvecklingsverksamhet bör motverkas och omnödvändigt förbjudas genom lagstiftning. bör lämna ochInter-amerikanska samt kräva en demokratisering av Internafionellavalutafonden. Frågan om en ändring av kapitalliberaliseringsstadga upp. En rad av de åtgärder som nämnts bör enligtmotionärerna ingå i ett åtgärdsprogram avsett att motverkatransnationaliseringen. Andra åtgärder kan bli föremål för omedelbara beslut. Utskottet vill med anledning av motionen anföra attSverige är ett land som förespråkat och tillämpat en fri handel avvaror och tjänster. Det är därför inte förenligt med våra internationellaåtaganden att införa restriktioner eller att föra en mer selektiv ekonomiskpolitik av det slag som förordas i motion Fi607. Det är sannolikt att den typav åtgärder som motionärerna förespråkar skulle få omedelbara återverkningarför svenska företags möjligheter att sälja sina produkter och tjänsterutomlands, vilket skulle få negativa följder för sysselsättningen ochtillväxten i . Utskottet avstyrker därmed motionerna Fil08 yrkandena 1-3och 5 och Fi226 yrkande 6 samt Fi607 yrkandena 1 och 2. 1. beträffandefortsatt tillämpning av valutalagen attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Fil06 yrkande 1, 1986/87:Fil07yrkande 1, 1986/87:Fil09 yrkande 1 och 1986/87:Fi60S yrkande 1 a) antar iproposition 1986/87:123 framlagt förslag fill lag om tillämpning av valutalagen(1939:350), b) lämnar utanerinran i proposition 1986/87:123 intaget förslag till förordning om fortsattgiltighet av valutaförordningen (1959:264), 2. beträffande anslutnitig till den europeiskagemenskapens monetä ra system attriksdagen avslår motion 1986/87:Fi60S yrkande 3, 3. beträffandevalutastyrelsens sammansättning attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Fil06 yrkande 2, 1986/87:Fil07 yrkande 2 och 1986/87:Fil09 yrkande 2 antar i proposi tion 1986/87:123 framlagt förslag till 16 a) lagom ändring i valutalagen (1939:350), FiU 1986/87:27 b) lag om ändring i lagen (RFS 1975:6) medreglemente för (bankoreglementet), c) lag om ändring i lagen (1984:655) om arvodenm.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 4. beträffandede anställdas inflytande i företagen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fil08 yrkandena 4 och 6 samt 1986/87:Fi607yrkande 3, 5. beträffandeguldreglering m.m. attriksdagen lämnar utan erinran i proposifion 1986/87:123 intaget förslag tilländring i valutaförordningen (1959:264), 6. beträffandegemensam nordisk aktiemarknad att avslår mofion 1986/87:Fi602, 7. beträffandevillkor för utlandslån attriksdagen avslår mofion 1986/87:Fi801 yrkande 3, 8. beträffande åtgärder för att minska Sverigesinternationella beroende attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fil08 yrkandena 1-3 och 5, 1986/87:Fi226yrkande 6 samt 1986/87:Fi607 yrkandena 1 och 2. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (), BoSödersten (s), (), (), iGamleby (s), i (vpk), (),(), (), (), () och (). Fortsatt tillämpning av valutalagen (mom. 1) (), (), (),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottet delar inte uppfattningen att valutaregleringenbehövs för att det skall vara möjligt att föra en effektiv penningpolitik ochbegränsa spekulativa valutaflöden. I likhet med vad som anförs i motionernaanser utskottet att valutaregleringen endast temporärt kan fördröja ennödvändig anpassning av den svenska ekonomin vid utifrån kommande störningar.Valutaregleringens stabiliseringspolitiska värde är således negativt.Utan valutareglering skullestörre krav ställas på finanspolitiken, vilket skulle innebära en bättre FiU 1986/87:27 avvägning mot penningpolitiken. Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i flera avmotionerna, att valutaregleringen medför en rad olägenheter för de svenskaföretagen och den svenska ekonomin. Svenska kapitalplacerare förhindras genomregleringen att sprida sina portföljer och därmed utjämna risker. Det ledertill större avkastningskrav och högre kapitalkostnader för de svenskaföretagen. Det leder också till obalanser i de svenska företagens finansiellaställning eftersom de tvingas placera tillgångarna i som deförhindras att betala sina skulder i utlandet. Utskottet anser att valutaregleringen böravvecklas. Avvecklingen bör vara fullständig och definitiv. Den av regeringenförordade metoden med endast en successiv och partiell liberalisering avvalutapolitiken medför en rad svårigheter. Varje förändring ger upphov till ettvalutaflöde. Det är därför viktigt att man öppnar för kapitalströmmarsåväl fill som från . Det är, som också anförs i motionerna, särskilt angelägetatt möjligheter öppnas för valutautlänningar att köpa svenskastatsobligationer. Det skulle sannolikt verka nedpressande på den svenskaräntenivån, vilket skulle få positiva effekter för den svenska kostnads- ochinvesteringsutvecklingen. Utskottet avstyrker således propositionens förslag tillförlängd valutareglering. dels utskottets hemställan under 1bort ha följande lydelse: 1. beträffande/orf5a« tillämpning av valutalagen attriksdagen med bifall fill motionerna 1986/87:Fil06 yrkande 1, 1986/87:Fil07yrkande 1, 1986/87:Fil09 yrkande 1 och 1986/87:Fi60S yrkande 1 a) avslårförslaget i proposition 1986/87:123 till lag om tillämpning av valutalagen(1939:350), b) som sin meningger regeringen till känna att valutaförordningen (1959:264) bör upphöra attgälla efter utgången av , Anslutning till den europeiska gemenskapens monetärasystem (mom. 2) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet motsatte" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i motion FiöGS att Sverigebör eftersträva mer stabila valutarelationer med våra viktigaste handelspartner. På det valutapolitiska området är det enligt utskottet särskilt angeläget att upprätt hålla stabila spelregler. Den nuvarande konstruktionen av den korg med främmande valutor till vars värde kronan är fixerad har till följd av dollarkursens utveckling lett till att den svenska kronan successivt devalve rats i förhållande till flertalet europeiska valtitor. Detta har skapat ettextra utrymme i exportföretagen som i den mån det inte stannar där som ökad vinst Ig leder tillökad löneglidning. Det driver i sin tur på den inhemska kostnadsut- FiU1986/87:27 vecklingen. Ett sätt att för framtiden förhindra en sådan utvecklingvore att ändra valutakorgens konstruktion och i stället knyta kronan fill deteuropeiska monetära systemet (EMS) i vilket flertalet valutoringår. Genom att uttalar sin avsikt att på detta sätt knyta kronan tillEMS skulle således en betydligt högre grad av stabilitet uppnås gentemot våraviktigaste handelspartner i . Vad utskottet anfört med anledning avmotion FiöOS bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande anslutning till den europeiska gemenskapensmonetära system attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Fi605 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Anslutning till den europeiska gemenskapens monetärasystem (mom. 2, motiveringen) (), (), () ochStina () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjarmed "Utskottet motsatte" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Det sker en omfattande förändring av deinternationella finansiella marknaderna. En påtaglig avreglering har ägt rum påde nationella marknaderna i och i synnerhet inom EG vilket bidragittill friare kapitalrörelser och en ökad internationalisering. Det finns somutskottet ser det all anledning för att noggrant följa och analyseravad som händer på de internationella marknaderna. kan inte isolera sigfrån utvecklingen i omvärlden. En anknytning till det europeiska monetärasystemet (EMS) som föreslås i motion Fi605 skulle emellertid innebära attkonstruktionen för den svenska valutakorgen skulle behöva ändras.Konstruktionen kan självfallet diskuteras, men kravet på stabilitet, som görsig särskilt gällande på valutasamarbetets område, gör att man bör iaktta storförsiktighet med sådana förändringar. Enligt utskottets mening talar inteheller erfarenheterna av det s.k. ormsamarbetet för attåteruppta detta. Utskottet avstyrker med anledning härav motion FiöOS yrkande3. Valutastyrelsens sammansättning (mom. 3) (), (), (),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Utskottet delar uppfattningen att valutastyrelsen bör halika många ledamöter vid behandlingen av alla ärenden. Styrelsen bör ha en allsidig 19 sammansättningutan att vara partssammansatt. Valutastyrelsens arbete är FiU 1986/87:27enligt utskottets mening inte en facklig angelägenhet utan en strikt myndighetsutövandeuppgift som bör skötas av personer, som är rättsligt och ekonomiskt sakkunnigainom ämnesområdet. Om valutaregleringen skall förlängas anser utskottet attvalutastyrelsen skall bestå av sju personer, varav bör utse femledamöter och regeringen två. Utskottet tillstyrker således motionerna Fil06yrkande 2, Fil07 yrkande 2 och Fil09 yrkande 2. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande valutastyrelsens sammansättning attriksdagen med bifall fill motionerna 1986/87:Fil06 yrkande 2, 1986/87:Fil07yrkande 2 och 1986/87:Fil09 yrkande 2 antar det i proposition 1986/87:123framlagda a) förslaget till lag om ändring i valutalagen(1939:350) med den ändringen att 6 a § erhåller följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse Föreslagen lydelse Reservanternas förslag beslutanderätt enligt beslutanderätt enligt denna lag utövas inom av dennalag utövas inom av en styrelse (valutastyrelsen). (valutastyrelsen). Valu tastyrelsen består av nio ledamöter. tastyrelsenbestår av sju ledamöter. Två av dem utses av regeringen, de Tvåav dem utses av regeringen, de övriga av fullmäktige i . övrigaav fullmäktige i . För varje ledamot skall i samma För varjeledamot skall i samma ordning högst två suppleanter utses. ordninghögst två suppleanter utses. Valutastyrelsens beslut fåröverklagas hos fullmäktige i från det klaganden fickdel av beslutet. Om minst tre av de ledamöter eller suppleanter somdeltagit i styrelsens beslut yrkar det, skall beslutet underställas fullmäktigeför prövning. Ett sådant yrkande skall framställas genast efter det attbeslutet fattats. Fullmäktigesbeslut får inte överklagas. Närmare bestämmelser rörande valutastyrelsen meddelas ibankoreglementet. b) förslaget till lag omändring i lagen (RFS 1975:6) med reglemente för (bankoreglementet) med den ändringen att 13 § 1 mom. erhåller följande som Reservanternas förslag betecknade lydelse 1 mom. Till ledamöter i den i 6 a § / mom. Till ledamöter i den i 6 a § valutalagen(1939:350) nämnda va- valutalagen (1939:350) nämnda valutastyrelsen skallfullmäktige utse lutastyrelsen skall fullmäktige utse dels frånriksbanken vice riksbanks- dels från viceriksbanks- FiU 1986/87:27 chefen, en fullmäktig eller suppleant chefen,en fullmäkfig eller suppleant för fullmäktig och en riksbanksdi- för fullmäkfig och en riksbanksdi rektör, dels utanför banken fyra le- rektor,dels utanför banken två le damöter, av vilka två skall represen- damöter,vilka skall representera tera bankväsendet och näringslivet i bankväsendetoch näringslivet i övrigt och två arbetstagarna. Fullmäktige skall också utse mäktige skall också utse högst två högst två suppleanter för varje le- suppleanter för varje ledamot. Vice riksbankschefen ärvalutastyrelsens ordförande. Fullmäktige förordnar en av de övriga inomriksbanken utsedda ledamöterna att vara vice ordförande. Valutastyrelsenär beslutför när minst fem ledamöter är närvarande. c) förslaget fill lag om ändring i lagen (1984:655) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Deanställdas inflytande i företagen (mom. 4) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Det har under skett en kraffigförskjutning av sysselsättningen i de svenska företag som harutlandsproducerande enheter. I de 18 mest internationaliseradeindustrikoncernerna minskade antalet anställda i Sverigemed 33 000 eller medan antalet anställda i utlandet inom dessa företagökade med 120000 eller . Förskjutningen av sysselsättningen mot uflandet äralltså stark. Samma förskjutning kan noteras när det gäller den totala svenskaindustrisysselsättningen. som denna utveckling har ägt rum har antaletutlandsägda företag ökat kraftigt i . harutländska intressen köpt 410 tillverkningsföretag med 55700 anställda. En utveckling av det här slaget har naturiigtvis storbetydelse för sysselsättningen i och för de anställda i de berördaföretagen. Utskottet anser det därför i hög grad rimligt att de anställda i deföretag som överväger att investera utomlands och i de företag som avyttrastill utländska köpare ges ett avgörande inflytande på denna utveckling.Utskottet tillstyrker därför motionerna Fil08 och Fi607 i här berörda delarsom kräver att dessa transakfioner skall godkännas av de anställda i företagenför att få genomföras. dels utskottets hemställan under 4bort ha följande lydelse: 4. beträffande de anställdas inflytande i företagenatt med bifall till motionerna 1986/87:Fil08 yrkandena 4och 6 samt1986/87:Fi607 yrkande 3 a) hosregeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattning- arna attde anställdas godkännande krävs för ett företags/en koncerns FiU 1986/87:27utlandsinvesteringar, b) hos regeringen begär förslag till sådan lagändring attde anställdas godkännande krävs för avyttring av ett svenskt företag tillutländska köpare. De anställdas inflytande i företagen (mom. 4,motiveringen) (), (), (),(), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att valutaregleringen inte bör förlängasytterligare. Skulle så ändå ske bör inte de valutapolitiska frågorna göras tillfackliga frågor. Utskottet avstyrker således motionerna Fil08 yrkandena 4 och 6samt Fi607 yrkande 3. Gemensam nordisk aktiemarknad (mom. 6, motiveringen) (), (), (),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjarmed "Utskottet har vid" och på s. 15 slutar tned "motionFi602" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att valutaregleringen bör avskaffas. Detinnebär att också restriktionerna vad gäller aktiehandeln avskaffas. Någrasärskilda åtgärder för handeln med de nordiska länderna är därför inteerforderliga. Motionen avstyrks därför. Villkor för utlandslån (mom. 7, motiveringen) (), (), (),(), (), () och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att valutaregleringen bör avskaffas.Därigenom tillgodoses de önskemål motionärerna har. Någon ytteriigare åtgärdfrån sida behöver därför inte vidtas.