bet · GA01TU25 · 1986-12-31 00:00:00 — SASkoncessioner bör enligt motionärerna upphöra. I motion T723 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag i syfte att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn. Det skandinaviska luftfartssamarbetet i SAS är - sompåpekats i olika sammanhang - en förutsättning för att man i , och med dessa länders perifera geografiska läge och begränsade marknadsunder- 18 lag skallkunna driva ett i princip världstäckande företag på flygområdet, /87:25Värdet av att ha tillgång till ett sådant företag för kontakterna på olikaområden med främmande länder blir allt större allteftersom det internationellasamarbetet och utbytet inom olika sektorer av samhället byggs ut. Även omutskottet i princip delar uppfattningen att konkurrens bör finnas påluftfartsområdet anser utskottet att en avreglering från svensk sida påluftfartens område med hänsyn till det begränsade marknadsunderlag som finns ivårt land skulle leda till konkurrens endast på de lönsamma delarna av SASlinjenät. SAS överskott på dessa delar skulle därmed minska och leda till attSAS inte på samma sätt som kan stödja mindre bärkraftiga linjermed överskott från lönsamma linjer. Följden skulle sannolikt bli att de mindrebärkraftiga linjerna måste läggas ned, och därmed skulle våra flygförbindelsermed omvärlden försämras. Vidare torde möjlig- . heterna att från myndighetshållfortlöpande påverka prissättningen för flygresor med främmande flygföretag bliillusoriska efter det att "egna" flyglinjer har lagts ned. bakgrund kan utskottet inte ställa sig bakom krav på en ökad konkurrensoch minskad reglering inorn luftfarten i allmänhet. Inom SAS strävar man numera efter att bygga upp ettkonkurrenskraftigt och effektivt trafiksystem med så många direktförbindelsersom möjligt från , och , i första hand ut i och iandra hand till andra kontinenter. Vidare strävar man efter att så långt sommöjligt utveckla trafik från andra större orter i såsom frånBergen, , och direkt ut i . Vid en sådanutveckling kan restiderna förkortas, och resenärerna slipper besvär medomstigningar mellan olika flyglinjer m.m. Företrädare för har vid tidigarekontakter med utskottet framfört att en förutsättning för att denna utvecklingskall kunna tryggas är att matartrafik till nämnda orter finns och attfrämmande flygföretag inte öppnar flyglinjer mellan orter i ochorter ute i det övriga som minskar SAS underlag för direkttrafik m.m. I proposition 1986/87:4 om förlängning av detskandinaviska luftfartssamarbetet (/87:5, rskr. 49) behandlades enöverenskommelse mellan de skandinaviska trafikministrarna, vilken godkändes avregeringen . Överenskommelsen, som anger riktlinjer för denfortsatta skandinaviska luftfartspolitiken, innebär bl.a. en vissliberalisering av denna i fråga om sekundära gränsöverskridande flyglinjer. fall SAS väljer att inte flyga sådana linjer skall dessa kunna upprättas avandra bolag i interskandinavisk trafik. Någon bedömning äv behovet av en nyfiyglinje eller eventuell avledning från existerande linjer kommer i principinte att göras. Undantag gäller dock bl.a. för nya flyglinjer mellan ,, , , , och . För sekundärlinjer till och från skall enligtöverenskommelsen en anpassning ske till den utveckling som på multilateralbasis pågår i och som diskuteras inom EG ochluftfartsmyndigheternas europeiska samarbetsorgan. Överenskommelsen innebär vidare en avreglering avfraktcharterflygning-arna samt en viss uppmjukning av reglerna ompersoncharterflygningar. Trafikministrarnasöverenskommelse, som enligt beslut utgör 19 en grundför den fortsatta inriktningen av den svenska luftfartspolitiken, TU1986/87:25 tillmötesgår enligt utskottets mening i viss utsträckning demotionsyrkanden som är i fråga. Någon ytterligare förändring av dennapolitik för att fillgodose motionskraven är utskottet för sin del förnärvarande inte berett att förorda. Härav följer att mofionsyrkandena avstyrks. Koncessionsfrågor rörande inrikesflyget behandlas bl.a. itre m-motioner. Sålunda framhålls i motion 7732 (m) att SAS inrikeslinjerbör öppnas för konkurrens. I mofion 7711 (m) framhålls att det bör vara möjligt attgenomföra en ökad konkurrens i inrikesflyget på sträckan . 1 motion T723 (m) yrkas att hos regeringen begären generösare syn vid behandlingen av ansökningar om nya inrikes koncessioner. I sistnämnda motion framhålls också att inrikeslinjetrafik bör ske med inrikes flygbolag. Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden början erinra om att SAS - alltsedan konsorfiets tillkomst - tillerkänts enprioriterad ställning i inrikestrafiken. SAS trafikerade således redan från början de fyra s.k.stamlinjerna, dvs. linjer från fill , , och Malmö.Luleålinjen utsträcktes sedermera till . bildadesLinjeflyg AB () för att tillgodose trafikbehov på andra sträckor änstamlinjerna. har sedermera från SAS övertagit trafiken på linjenStockholm-Visby. Tillstånd till trafik på primärnätet i övrigt innehas av LIN.På vissa linjer bedriver emellertid trafiken på uppdrag av . På regionalfiygnätet (sekundärfiygnätet) - till vilketlinjefart med flygplan av typen och mindre flygplan hänförs- har och andra flygföretag tillstånden. Motionsyrkanden med samma innebörd som de som är ifråga behandlades och avstyrktes i utskottets betänkande /86:15. Utskottetsade sig då inte kunna tillstyrka att intrång sker i SAS stamlinjer i vårtland. Det betonades dock att koncession på en viss flyglinje inrymmer enskyldighet att upprätthålla en tillfredsställande trafik på sträckan. Vidare erinrades om ett uttalande av föredragande departementschefeni proposition 1984/85:100 bil. 8 att regionalflyget är en delmarknad, där detär angeläget att det även i fortsättningen finns flera oberoende företag föratt sfimulera till en fortsatt positiv utveckling av detta slag av luftfart. Vad beträffar kravet på att inrikes linjefart skall skemed inrikes flygbolag konstaterade utskottet att SAS visserligen svarar förtrafiken på de tre tunga inrikeslinjerna men att trafiken i övrigt utförs avLIN och ett flertal andra nafionella bolag. Genom att SAS inrikestrafik utgören integrerad del av den samlade flygverksamheten - forsatte utskottet -erhålls fördelar när det gäller bl.a. utnyttjande av flygplan, personal ochunderhållsorganisafion. I övrigt konstaterades att rollfördelningen inominrikesfiyget ger bolagen möjlighet att operera med enhetlig flygmateriel ochatt anpassa denna till trafikens förutsättningar. I de motioner som är i fråga har inte åberopats någonomständighet som föranleder utskottet att ompröva sitt tidigareställningstagande till de berörda frågorna. Härav följer att motionsyrkandenaavstyrks. Imofion 7230 (m, fp) uttalas önskemål om ett slopat koncessionskrav för TU1986/87:25 inrikes sekundärtrafik. Koncessionsprövningen, som bl.a. syftar till att klarläggatekniska och ekonomiska förutsättningar för den sökta trafiken, kan''enligtutskottets mening ej undvaras. Härav följer att motionsyrkandet avstyrks. I motion 7702 (m) framhålls att det finns ett behov avanslutningsflyg mellan och vissa skånska flygplatser, nämligenKristianstads, och flygplatser. Koncession bör därför lämnastill flygbolag som är beredda atf svara för trafiken på resp. sträckor. Som utskottet framhållit har regeringen givit flygföretagetNewAir Airservice fillstånd att bedriva luftfart i regelbunden trafik mellanSturup och . Enligt den nämnda överenskommelsen mellan de skandinaviskatrafikministrarna kan inte sekundära gränsöverskridande flyglinjer till sammaflygplats upprättas frän två andra flygplatser med ett inbördes avstånd som ärmindre än . Koncessioner för sekundärlinjer mellan ochKöpenhamn samt mellan och synes sålunda inte förenliga medöverenskommelsen. Härav följer att mofionen avstyrks. I motionerna 7712 (c) och 7714 (c) föreslås attalternativa knutpunkter för inrikesflyget skall inrättas. I båda motionernaframhålls att kapacitet är ansträngd och att flygplatsen bör avlastassådan trafik som inte har mål eller utgångspunkt i . Avlastningen bör enligt den förstnämnda motionen främstske genom att linjer inrättas som för passagerare direkt fillGöteborg/och /från och Norrland.Vidare bör man enligt motionärerna studera möjligheterna att låta någraflygplatser i Syd- och utgöra knutpunkter för ett system medmorgon- och eftermiddagsflyg till ett större antal orter. I den sistnämnda motionen framhålls att till Västeråsskulle kunna anlända flyg från ,, och . bör enligt motionären fä iuppdrag att utreda möjligheten att använda som alternafiv knutpunktför inrikesflyget i syfte att avlasta . Enligt utskottets mening bör den svenska inrikeskoncessionsgivningen inte medföra en försvagning av det s.k."nav-eker-systemet", inom vilket främst utgör det nav därolika flyglinjer möts. Resenärerna synes bättre betjänta av de frekventa förbindelsersom finns inom ramen för detta system än av marginellatidsvinster via "genvägar" mellan flygplatser med enstakaförbindelser med varandra. Av detanförda följer att mofionsyrkandena avstyrks. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att riksdagentill Ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på för /88 anvisar ett förslagsanslag på 14,5 milj. kr. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen till Civil /87:25 trafikflygarutbildning för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag på 39 milj. kr. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag attriksdagen till för /88 anvisar ettanslag på . I motion 7718 (c) begärs åtgärder för en bättre serviceför flygpassagerare. Mofionären framhåller att överbokningarna innebärbetydande svårigheter för den som har biljett och som är inställd på att resamen som avvisas i sista stund. Om alla resenärer köper och betalar sin biljetti förväg skulle överbokningen bli överflödig. Vidare vill motionären haändringar till stånd beträffande de kösystem som tillämpas vid incheckning Ochnär passagerarna skall gå ombord på plaiien. Enligt vad utskottet erfarit har en överenskommelseträffats mellan och angående principer för överbokning ochservice-åtgärder i anslutning till överbokning. Av överenskommelsen - som äventillämpas av - framgår att verket är införstått med att SAS av praktiskaoch ekonomiska skäl inte kan upphöra med att i vissa fall överboka flygningar.Överenskommelsen innebär bl.a. att SAS skall iaktta särskild återhållsamhet medöverbokningar på linjer där få alternativa flygförbindelser står till buds.Vid avvisning på grund av överbokning skall SAS också bistå med olikaserviceåtgärder som kan minska olägenheterna för passagerare som avvisats.Dessutom utbetalar SAS en kompensation i samband med avvisningen. Antaletavvisade passagerare uppgår fill i ' medeltal 7 per 10 000 (4per 10 000 på flygningar inom och 8 per 10 000 på Europaflygningar). Åtgärder har sålunda vidtagits för att komma till rättamed de problem som överbokning kan innebära i vissa fall. I vad gäller motionärens anmärkningar i övrigt förutsätterutskottet att flygbolagen söker minimera den tid som passagerarna kan behövastå i kö innan de går ombord på flygplanen. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig med anledning av motionen, varför densammaavstyrks. 1. beträffande ombildning av luftfartsverketsrörelsedrivande del tdl aktiebolag attriksdagen avslår motion 1986/87:T232 (m) yrkande 12 i denna del, 2. beträffande luftfartsverkets affärs- ochmyndighetsfunktioner att avslår motionerna 1986/87:T232 (m) yrkande 12 i denna del, 1986/87:T233 (fp) yrkande 9 och 1986/87:T723 (m) yrkande 5, 3.beträffande aktiebolagsbildning äv de statligaflygplatserna att avslår motionerna 1986/87:T233 (fp) yrkande 10 och 1986/87:T723 (m) yrkande 1, 22 4. beträffande luftfartsverkets verksamhet ochinvesteringar /87:25 att med bifall till regeringens förslag godkänner vad som förordas ipropositionen om inriktningen och omfattningen av luftfartsverkets verksamhetoch om verkets investeringar /88-1989/1990 samt bemyndigarregeringen att besluta om avvikelser därifrån, 5. beträffande omvandling av luftfartsverkets statskapitaltill ett fast statskapital attriksdagen med bifall till regeringens förslag godkänner vad som i propositionenanförs härom,. 6. beträffande finansiering av luftfartsverketsinvesteringar och fondering av överskott attriksdagen med bifall till regeringens förslag i denna del och med avslag påmotion 1986/87:7723 (m) yrkande 7 godkänner vad som anförs i proposifionenhärom, 7. beträffandefinansieringsbolag för luftfartsverket attriksdagen avslår motion 1986/87:7723 (m) yrkande 6, attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:7710 (c) yrkandena 2 och 3, 1986/87:7711(m) yrkande 2 och 1986/87:7723 (m) yrkande 13, 9. beträffandeavgifter för besiktning av privatflygplan attriksdagen lämnar motion 1986/87:7723 (m) yrkande 10 utan särskild åtgärd, 10. beträffande medelsanvisning för bidrag tillkommunala flyg platser attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Bidrag till kommunalaflygplatserm.m. för /88 anvisar ett reservationsanslag på , 11. beträffande bidrag till kommunala flygplatser att a) med anledningav vad som i propositionen anförs därom samt mofionerna 1986/87:7719 (s) idenna del, 1986/87:7728 (fp) yrkande 5 i denna del, 1986/87:7701 (m),1986/87:7706 (s), 1986/87:7712 (c) yrkande 4,1986/87:7720 (m, fp, c) och1986/87:7723 (m) yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet härom anfört, b) lämnar motionerna 1986/87:7730 (m,fp) yrkande 1 i denna del, 1986/87:7715 (m), 1986/87:7716 (s), 1986/87:7717 (c,fp) och 1986/ 87:7722 (s) utan särskild åtgärd, 12. beträffandeny flygplats för attriksdagen avslår motion 1986/87:7712 (fp) yrkande 5, 13. beträffandeMora flygplats attriksdagen avslår mofion 1986/87:7705 (s), 14. beträffande statsbidrag till flygtrafik mellanVilhelmina, och attriksdagen avslår mofion 1986/87:7708 (fp). 15. beträffande samnordiska flygplatsprojekt avregionalpohtisk /87:25 betydelse attriksdagen lämnar motion 1986/87:7713 (s) utan särskild åtgärd, 16. beträffande översyn av driftsformenför icke statliga flygplatser att avslår motion 1986/87:7723 (m)yrkande 2, 17. beträffande trafikflygarhögskolan iLjungbyhed attriksdagen lämnar motionerna 1986/87:T228 (fp) yrkande 1 och 1986/87:7719 (m)utan särskild åtgärd, 18. beträffande samordning av utbildningsresurserna påflygom rådet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:7704 (fp) och 1986/87:7721 (s), 19. beträffandeBromma flygplats attriksdagen avslår motionerna 1986/87:7712 (c) yrkande 3 och 1986/87:7723 (m)yrkande 12, 20. beträffandeny flygplats i attriksdagen lämnar motionerna 1986/87:7727 (fp) yrkande 1 och 1986/87:7709 (m)utan. 21. beträffandeen tredje start- och landningsbana på attriksdagen avslår mofion 1986/87:T232 (m) yrkande 12 i denna del, 22. beträffandesnabbtåg tdl attriksdagen avslår mofion 1986/87:7712 (c) yrkande 2, 23. beträffandeförbättrat utnyttjande av flygplats attriksdagen lämnar motionerna 1986/87:7707 (c) i denna del, 1986/87:7728 (fp)yrkande 5 i denna del, 1986/87:7703 (s), 1986/ 87:7707 (c) och 1986/87:7711 (m)yrkande 1 utan särskild åtgärd, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:7732 (m) yrkande 12 i denna del,1986/87:7733 (fp) yrkande 11 samt 1986/87:7723 (m) yrkande 8, attriksdagen avslår motionerna 1986/87:T232 (m) yrkande 12 i denna del,1986/87:7711 (m) yrkande 3 samt 1986/87:T723 (m) yrkandena 9 och 11, 26. beträffande slopat koncessionskravför inrikes sekundärtrafik att avslår motion 1986/87:T230 (m, fp)yrkande 1 i denna del, 27. beträffande anslutningsflyg mellanKastrup och vissa skånska flygplatser attriksdagen avslår motion 1986/87:7702 (m), 28. beträffandealternativa knutpunkter för inrikesflyget attriksdagen avslår motionerna 1986/87:7712 (c) yrkande 1 och 1986/87:7714 (c), 29. beträffande medelsanvisning avseende rabatter vidflygtrafik på attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Ersättning för särskildarabatter vid flygtrafik på för /88 anvisar ettförslagsanslag pä . 30. beträffandemedelsanvisning för civU trafikflygarutbildning /87:25 att med bifall till regeringens förslag till Civil trafikflygarut bildning för /88 anvisar ett reservationsanslag på 31. beträffandemedelsanvbning för att med bifalltill regeringens förslag till för /88anvisar ett anslag på , 32. beträffandebättre service för flygpassagerare att avslår mofion 1986/87:7718 (c). Stockholmden På trafikutskottets vägnar Närvarande; (), (), (), (),Per Stenmarck (m), (), (), (),(), (vpk), (), (),(), ' () och (). Ombildning av luftfartsverkets rörelsedrivande del tillaktiebolag (mom. 1). PerStenmarck, öch (alla m) anser debatt den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Motionsyrkandenom" och slutar med "del, avstyrks" bort ha följande lydelse: Medden ökade marknads- och kundorientering som kännetecknarluftfartsverket framstår enligt utskottets mening affärsverksformen som föråldrad.Verkets affärsdrivande del bör därför ombildas till akfiebolag. . Dennaföretagsform ställer helt nya och andra krav på verkets ledning och styrelse.Om ledning eller styrelse missköter sig kommer ägarna att kunna byta ut dessamot andra mer kompetenta personer. Styrelsen får det direkta ansvaret förinvesteringarna och finansieringen av dem, vilket ger ökade möjligheter filllångsiktiga och företagsmässiga beslut. Förpersonalen skulle byte av företagsform innebära en posifiv förändring.Aktiebolagsformen ger större följsamhet med den privata sektorn, vilket på siktkan förbättra löneläge och anställningsvillkor. Isamband med att luftfartsverket ombildas till akfiebolag bör ett särskilt avtalupprättas. Detta avtal bör bl.a. reglera de samhällskrav som bör ställas påverksamheten. Sådana samhällskrav rör t.ex. de investeringar verket gör avförsvarsskäl. Förslagenligt de angivna riktlinjerna bör av regeringen föreläggas . Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motion 7732(m), i här /87:25 berörd del, bör av ges regeringen tillkänna. rfe/5 att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ombildning av luftfartsverketsrörelsedrivande del till aktiebolag attriksdagen med anledning av motion 1986/87:7732 (m) yrkande 12 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet härom anfört, , affärs-och myndighetsfunktioner (mom.2) (), Per Stenmarck (m), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Genom luftfartsverkets" och slutar med "följaktligenmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Ett flertal utredningar har tidigare studeratluftfartsverkets funktion och organisation, bl.a. luftfartsutredriing (SOU 1966:34), flygtrafikledningskommittén (Ds K 1971:2) och luftfartsverksutredningen (Ds K 1974:14). ' I samtliga utredningar har framkommit det angelägna i attflygsäkerhetsfrågorna ställs under en myndighets totalansvar samt att det voreen fördel att de kunde behandlas avskilda från de ekonomiska hänsyn som följermed affärsverksformen. Av den anledningen föreslog flygtrafikledningskommittén isitt betänkande - Flygtrafikledning 1980. System öch organisation (Ds K1971:2) - att ett fristående fiygsäkerhetsverk bestående avluftfartsinspektionen samt trafikavdelningen skulle inrättas. Så blev inte fallet,men luftfartsinspektionen gavs en starkare och mer fristående ställning, ochsedermera inrättades för utredning av främstallvarliga civila och mihtära luftfartsolyckor. Frågan om en delning av luftfartsverket har också varitföremål för ' diskussion av revisorer, som igranskningsprome- nr 3/1979 (redovisad iförs. 1980/81:4) bl.a. analyserade spörsmålet huruvida de myndighetsutövandeverksamheterna, dvs. i huvudsak luftfarts-inspekfionen och transport-ochplaneringsavdelningen; borde brytas ut och bilda en ny myndighet. Utvecklingen har således gått mot en mer självständigställning för flygsäkerhetsområdet inom luftfartsverket och också störresjälvständighet och ansvar för flygplatsorganisationen utan att steget dock hartagits att' frikoppla nämnda funktioner. Den vid 1984/beslutade omorganisationen omluftfartsverket borde ha gått längre och heh skilt myndighétsenhéterna frånrörelseenheterna. Förslag härom bör därför enligt utskottets meningföreläggas av regeringen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna7733 (fp) och 7723 (m) bör av ges regeringen till känna. deb att utskottetshemställan under 2 bort ha följande lydelse: /87:25 2.beträffande luftfartsverkets affärs- och myndighetsfunktioner att medanledning av motionerna 1986/87:T232 (m) yrkande 12 i denna del, 1986/87:7733(fp) yrkande 9 och 1986/87:7723 (m) yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet härom anfört, 3.Aktiebolagsbildning av de statliga flygplatserna (mom. 3) (), PerStenmarck (m), (), () och ()anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Den nya"och slutar med "motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse: mening är det angeläget att de statliga flygplatserna har en stark marknadsinriktningoch största möjliga självständighet. Om myn-dighetsfunkfionerna avskiljs frånflygplatsernas rörelsedrivande funktioner skapas förutsättningar för att desistnämnda skall kunna bedrivas i akfiebo-lagsform, fill båtnad för den angivnamålsättningen..Så bör enligt utskottets mening ske. nu anfört med anledning av motionerna 7733 (fp) och 7723 (m) i härberörda delar bör av ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3.beträffande aktiebolagsbildning av de statliga flygplatserna att medanledning av mofionerna 1986/87:7733 (fp) yrkande 10 och 1986/87:7723 (m)yrkande 1 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet härom anfört, Finansiering av luftfartsverkets investeringar ochfondering av överskott (mom. 6) PerStenmarck, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s; 10 som börjar med "Utskottetansluter" och.slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar föredragandens uppfattning att luftfartsverket bör ha en betydandefinansiell rörelsefrihet och därmed ökade möjligheter till ett marknadsanpassatagerande. Möjligheterna härfill minskas dock avsevärt genom den beloppsgräns på50 milj. kr. som enligt föredraganden bör gälla för verkets egnabeslutsbefogenheter i fråga om investeringar och finansieringsavtal som verketträffar med kommunala eller enskilda intressenter för särskildainvesteringssobjekt. Genom att statsmakterna godkänner mäl för verksamheten,investeringarnas totala omfattning och verksamhetens inriktning ser utskottetför sin del inget skäl för en sådan begränsning. Denhär förordade större finansiella rörelsefriheten bör tillsammans med bildandetav ett finansieringsbolag för verket, göra det möjligt att finansieragenomförandet av tredje bana. utgör förnärvarande den avgörande begränsningen av luftfartens fortsatta TU1986/87:25 utveckling. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av regeringensförslag i här berörd del och motion 7723 (m), såvitt nu är i fråga, bör avriksdagen ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse: 6. beträffande finansiering av luftfartsverketsinvesteringar och fondering av överskott attriksdagen med anledning av regeringens förslag i denna del och motion1986/87:7723 (m) yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethärom anfört, Finansieringsbolag för luftfartsverket (mom. 7) Per Stenmarck, och (alla m)anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjarmed "Omvandlingen av" och slutar med "härom avstyrks" bortha följande lydelse: Enligt utskottets mening innebär upplåning genomriksgäldskontoret att luftfartsverket tvingas till en onödig och ineffektivhantering för att tillgodose sitt behov av lånemedel för investeringar. Denbästa ordningen är den att luftfartsverket ges möjlighet att genom ett egetfinansieringsbolag låna direkt på kapitalmarknaden på marknadsmässiga villkor,i synnerhet när det gäller kommersiella investeringar. Att en regeringenunderställd myndighet skulle ha att använda ett organ för att kunnafinansiera investeringar anser utskottet dessutom vara en felaktig ordning.