bet · GA01JuU25 · 1986-12-31 00:00:00 — ont anslag till domstolsväsendet (prop. 1986/87; 100bil. 4, D,jämte motioner) I detta betänkande tillstyrker utskottet regeringensförslag om medelsanvisning till domstolsväsendet för nästa budgetår. Ianslutning därtill berör utskottet bl. a. frågan om domarbanans utformning samt- delvis med anledning av ett beslut av JO - skatteprocessens anordnande.Utskottet gör också ett inskärpande uttalande om vikten av att beaktadomstolsverksamhetens krav vid tidsplaneringen av byggnadsarbeten fördomstolarna. Utskottet behandlar i betänkandet också motionsyrkanden ombl.a. delegation vid domstolarna, olika frågor rörande nämndemän, vittnespliktför tolkar och expediering av dom till tilltalad i brottmål. Utskonet avstyrkerbifall till motionerna. Utskottets borgerliga ledamöter har reserverat sig i olikafrågor, bl. a. med begäran om eri översyri i syfte att nedbringa antaletspecialdomstolar m. m. Utskottettillstyrker regeringens i proposition 1986/ 87:100 bilaga 4 ()under punkt D 1 (s. 62 och 63) framlagda förslag och hemställer att riksdagentill för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt D 2 (s. 64-71) föreslagit atttill Allmänna domstolarna för /88 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:Ju40l av () hemställs anriksdagen beslutar att möjligt återinföra de regler som gällde före den1 beträffande antalet nämndemän i fingsrätt. I motion 1986/87; Ju404 av m. fl. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga att hos regeringen begär attdomstolsverket får i uppdrag att utreda möjligheterna att införa kanslisttjänsterinom domstolarna i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). 1 1986/87. Rättelse: S. 27 rad 28 och 29 Står: 5 Rättat till: 4 I motion1986/87:Ju405 av () hemställs såvitt nu är i fråga att JuU1986/87:25 beslutar att återinförade regler som gällde beträffande antalet nämndemän i tingsrätt. I mofion 1986/87;Ju407 av i (m)hemställs att hos regeringen begär förslag till en "codexethicus" för domare och förvaltningstjänstemän på basen av (de ) Domarreglerna i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1986/87;Ju409 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär att får i uppdrag att utredamöjligheten att tingsrätter i samtliga brottmål skall bestå av fyra nämndemänoch en lagfaren domare. I motion 1986/87:Ju411 av m.fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen tillkänna dels vad i motionen anförts om domstolarnas verksamhet (yrkande 1), delsatl det totala antalet nämndemän inte bör förändras (yrkande 2). I motion 1986/87:Ju414 äv () och ElvingAndersson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt av anslaget Förvaltningskostnader för domstolsväsendet skall domstolsverketge ökade ekonomiska anslag till för informafion ochutbildning. I motion 1986/87:Ju415 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att Sjuhäradsbygdenstingsrätt skall behållas. I motion 1986/87: Ju702 av ()hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i rättegångsbalkenatt i enlighet med vad som anförs i motionen vittnesplikten för tolkarbegränsas. I motion 1986/87:Ju706 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsdels om att mottagningserkännande tillställs målsägare vid besvär hosrättsmyndighet (yrkande 1), dels om att vid "icke beviljatprövningstillstånd" avslagsskälen utförligt motiveras till målsägaren(yrkande 2). I motion 1986/87;Ju710 av () ochGunnar i (c) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om skriftlig underrättelse om dom ibrottmål. I motion 1986/87:Ju711 av () och () hemställs att hos regeringen begär att får iuppdrag att lösa nämndemännens olycksfallsförsäkring. I motion 1986/87:Ju712 av m. fl. (m)hemställs att beslutar att i 1 kap. 3 § och 2 kap. 4 §rättegångsbalken samt i 15 kap. 29 § och 30 a § införsbestämmelser om att bland tjänstgörande nämndemännen båda könen skall vararepresenterade. I motion1986/87:Ju714 av () och () JuU 1986/87:25hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad somframförts angående stöd till nämndemännens organisation. I motion 1986/87: Ju715 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom utbildning av nämndemän samt om information till allmänheten omnämndemannaupp-drag. I motion 1986/87:Ju809 (yrkande 5) av . (m) hemställs såvitt nu är i fråga att till allmännadomstolarna för /88 anvisar ett förslagsanslag av 1 083 354 000kr. (yrkande 5). Regeringen föreslår ett anslag till de allmännadomstolarna om . Det s. k. huvudförslaget om besparinghar inte tillämpats. Särskilda medel har beräknats dels för de kostnader somförslagen i den avlämnade propositionen (1986/87:112) om anhållande ochhäktning kan komma att föranleda (2 milj. ), dels för en ökad takt igenomförandet av fastighetsdatareformen i enlighet med beslut som riksdagentidigare fattat (2 milj. Medel för efterutbildning vid de allmännadomstolarna, som fidigare anvisats under anslaget fill , harberäknats under förevarande anslagspunkt (ca 2,7 milj. Medel beräknasinte för några nya tjänster. I motion 809 (yrkande 5) begärs att anslaget ökas med 15milj. utöver vad regeringen har föreslagit. Yrkandet har sin grund i attmofionärerna anser att antalet nämndemän i domför sammansättning i tingsrättbör ökas från tre till fem. Anslaget till de allmänna domstolarna har under en följdav år varit föremål för kännbara nedskärningar. Redan vid behandlingen avbudgetpropositionen framhöll utskottet att kravet på rättssäkerhetensupprätthållande sätter en gräns för rriöjligheterna att genomrationaliseringar och liknande åstadkomma lättnader i fråga om domstolarnasarbetsförhållanden. Utskottet konstaterar att regeringens medelsberäkning börgöra det möjligt för de allmänna domstolarna att under nästa budgetår arbetaunder oförändrade villkor. Detta bör ge tillfälle att konsolidera verksamhetenoch fortsätta rationaliseringsarbetet. I detta sammanhang bör uppmärksammas en av domstolsverketnyligen färdigställd rapport (DV Rapport 1987:1) om rekryteringen lill ochavhoppen från domarbanan, ett spörsmål som utskottet tidigare uppmärksammat.Enligt rapporten har avhoppen ökat kraftigt somsvårigheter att rekrytera tillräckligt kvalificerade aspiranter uppstått (s.56-57). Det är framför allt två förhållanden som under utredningen trätt iförgrunden när det gäller domarbanans minskade attraktionskraft, nämligen löneförhållandenaoch domarkarriärens utformning (s. 59). Även andra JuU 1986/87:25 omständigheterhar enligt rapporten inverkan på utvecklingen. Enligt utskottets mening utgör rapporten en särskild orsakatt nu företa en noggrann prövning av vilka åtgärder - både på kortare ochlängre sikt - som är erforderliga för att bryta utvecklingen. Departementschefenuttalar också i årets budgetproposition (s. 67) att han avser att föreslåregeringen att låta utreda meritvärderingen och domarbanans utformning pålängre sikt och därmed sammanhängande frågor. En sådan utredning skall enligtdepartementschefen inriktas på att föreslå lösningar för att stärkadomarkarriärens attraktionskraft. Utskottet anser sig inte böra genom några särskildauttalanden föregripa denna utredning. Utskottet vill dock liksom tidigareunderstryka vikten av att domstolarnas dömande och rättsvårdande verksamhetbehålls på hittillsvarande kvalitativt höga nivå. I ett sådant perspektiv ärdet självklart att det är angeläget med olika åtgärder för att stävja denutveckling som skildras i rapporten. I fråga om medelsanvisningen hänvisar utskottet fill sittnedan angivna ställningstagande vad gäller antalet nämndemän i tingsrätt. Ikonsekvens med det ställningstagandet avstyrker utskottet bifall till yrkandeti motion 809 om höjt anslag till de allmänna domstolarna. Utskottet fillstyrkerregeringens förslag om medelsanvisning. I motiori 415 begärs ett uttalande av attSjuhäradsbygdens tingsrätt skall behållas. Enligt vad som framhålls i motionenär den sammanslagning av fingsrätt med somtidigare var aktuell olämplig av flera skäl och det föreligger också enligtmotionären ett starkt lokalt motstånd mot tanken på en sammanslagning. - med kommun som jurisdiktionsområde- är belägen i vid i . Domstolensysselsätter ca 40 personer. , som omfattar ,, och kommuner, är också den belägen i , ca1 kilometer öster om . Domstolen sysselsätter drygt 20 personer. Bakgrunden till den nu aktuella motionen är attdepartementschefen budgetproposition anmälde att han avsåg attsenare föreslå regeringen en sammanslagning av de två tingsrätterna. uppdrog regeringen åt ochbyggnadsstyrelsen att utreda frågan om lämpliga lokaler för en sammanslagentingsrätt. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs frågan om ensammanslagning av domstolarna alltjämt inom . har tidigare haft anledningatt uttala sig i frågor om sammanslagning och nedläggning av allmännaunderrätter (se t. ex. JuU 1978/79:26). Därvid har utskottet bl. a. framhållitden betydelse från rättsvårdssynpunkt som en lokal domstol har för bygdensbefolkning och utskottethar också betonat vikten av att hänsyn tas till andra skäl av JuU1986/87:25 regionalpolitisk natur. Vad gäller den nu aktuella motionen har det av redogörelsenframgått att frågan om en sammanslagning av medSjuhäradsbygdens tingsrätt är föremål för överväganden inomregeringskansliet. I detta läge saknas det anledning att - utöver vad nysssagts - göra något särskilt uttalande i saken. Motion 415 avstyrks därför avutskottet. I motion 407 begärs att regeringen skall lägga framförslag till etiska regler för domare och förvaltningstjänstemän baserade pådomarreglerna. Syftet med motionsönskemålet är att åstadkomma en sådan ordningatt den enskilde medborgarens intressen gentemot statsmakten tillgodoses vidutövandet av juridiska funktioner. I anslutning till motionen vill utskottet, som ocksåmotionären gör, erinra om att domarreglerna av ålder intas i lagboken. Redangenom sin plats där har de en inverkan på rättstillämpningen (jfr Strömholm,Rätt, rättskällor och rättstillämpning, s. 397 och 413). Sådan betydelse harockså domareden, som varje domare skall avlägga innan han får tjänstgöra (se 4kap. 11 § ). Av stor betydelse för en god rättstillämpning idomstolar och förvaltningsmyndigheter är naturligtvis också självahögskoleutbildningen och den träning och utbildning som de yngre juristernafår under sin karriär. Handläggningsnormer har också uppställts genomstraffrättsliga och disciplinrättsliga regler inom tjänstemannarätten. Även om utskottet kan ställa sig bakom syftet med motionenanser utskottet att det inte är en statlig uppgift att - vid sidan av vad somredan gäller - föreskriva sådana etiska regler som motionären efteriyser. Dettakan däremot, som motionären själv påpekar, vara en sak för t. ex. yrkesföreningaroch vetenskapliga sammanslutningar. Med dessa uttalanden avstyrker utskottetbifall till motionen. Deiegering vid domstolarna m. m. I motion 404 (yrkande 2) begär motionärerna en utredningom möjligheten att införa kanslisttjänster vid domstolarna. Motionärernas syfteär att flytta bort enklare juristgöromål från den dömande personalen tillbiträdespersonal. bör enligt motionärerna få i uppdrag att göraen sådan utredning. I mofion 411 (yrkande 1) efterlyses en prövning av olikamöjligheter att förbättra domstolarnas balanser. Enligt 18 och 18 a §§ tingsrättsinstruktionen (1979:572)får vissa göromål delegeras fill fingsnotarier och andra anställda som vunnitfillräcklig erfarenhet. Enligt 19 och 20 §§ får domargöromål delegeras tilltingsnotarier. Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om domstolsverkelskontinuerliga insatser för fortbildning av biträdespersonal som leder till attdet finns tillräckligt med kvalificerad personal för att möjliggöra deiegering.Försök med en mer omfattande deiegering än vad tingsrättsinstruktionen medger pågårbeträffande ärenden om betalningsföreläggande (se SFS 1984:184) och JuU1986/87:25 förmynderskap (se SFS 1985:35). En utvärdering avförsöksverksamheten ' pågår inom . De hittillsvarande erfarenheternaav verksam- . heten är goda. Inom har utarbetats en rapport (DV Rapport1986:3) angående beslutsdelegation i mål och ärenden vid tingsrätt. I rapportenföreslås ytterligare deiegering från jurister till biträden vad gäller vissamål och ärenden. Vidare föreslås viss deiegering från domare till notarier.Förslagen är under beredning i . Utskottet har (JuU 1984/85:25 s. 4 och JuU1985/86:23 s. 3) gjort uttalanden av innebörd att deiegering kan vara enpositiv rationaliseringsåtgärd. Utskottet vill med oförändrad inställningockså peka på att deiegering kan avlasta domarpersonalen mer eller mindrerutinriiässiga arbetsuppgifter som notarier och biträdespersonaldärigenom får mer ansvarsfyllda uppgifter. Deiegering är således inte endastatt se som rationalisering i besparingssyfte utan även som enpersonalutvecklande åtgärd, ägnad att ge alla berörda personalkategorier störrearbetstillfredsställelse. Vad gäller särskilt motion 411 vill utskottet peka på attdet pågår ett omfattande förändrings- och rationaliseringsarbeteinom domstolsväsendet. Utskottet vill särskilt nämna förutom delegeringen avarbetsuppgifter till biträdespersonal även införandet av ADB-stöd. Av betydelsei sammanhanget är också förändringar på processlagstiftningens och strafflagstiftningensområde såsom ökade möjligheter att använda strafföreläggande ,avkriminahseringar och ändrade regler för de allmänna domstolarnassammansättning. Som framgått pågår det arbete i den riktning sommotionärerna eftersträvar och någon åtgärd från sida är inteerforderlig. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna 404 och 411såvitt nu är i fråga; Antalet nämndemän i domför sammansättning I motionerna 401 och 405 begärs att antalet nämndemän idomför sammansättning i tingsrätt skall höjas från tre till fem. Sammaönskemål motiverar det ovan behandlade yrkandet om ökad medelsanvisning imotion 809. I motion 409 förespråkas att antalet nämndemän skall höjas tillfyra. Motionärerna anser bl. a. att nämndemännen numera får tjänstgöra alltförsällan och att det allmänna rättsmedvetandet inte kan speglas på ett allsidigtoch representativt sätt med endast tre nämndemän. ändrades tingsrätternas sammansättning så att deblev domföra med tre i stället för fem nämndemän. Den större sammansättningenbehölls dock för vissa grova brottmål (prop. 1982/83:126, JuU 32, rskr. Vid sin behandling av ändringsförslagen uttaladeutskottet att den föreslagna minskningen av antalet nämndemän inte kunde antasleda till någon försämring av tingsrättens möjligheter atl komma fram till ensakligt riktig dom. Förslaget bedömdes inte heller innebära andra negativakonsekvenser. Utskottet har därefter behandlat fråganoch därvid inte funnit anledning frångå nyssnämnda ställningslagande. För ennärmare redogörelse för utskottets överväganden hänvisas till betänkan- dena JuU1982/83:32, JuU 1983/84:23, JuU 1984/85:25 och JuU 1985/86:23. En utvärdering av domförhetsreglerna i tingsrätt harföretagits och föreligger nu i en rapport (DV Rapport 1986:4) av domstolsverketom bl. a. underrätternas sammansättning. En sammanfattning av rapporten finns ibudgetpropositionen (s. 67 f). Utskottet delar departementschefens bedömning attutvärderingen av nämndemannareformen inte tyder på att de nyasammansättningsreglerna med normalt tre nämndemän skulle ha medfört atträttskipningen blivit sämre. Vid bedömningen av motionsönskemålen bör enligtutskottets mening beaktas att rättegångsutredningen såsom anges ibudgetpropositionen överväger att i sitt slutbetänkande senare i vår ta uppbl. a. domförhets-regler och frågor om antalet nämndemän. Med hänsyn härtillbör ett ställningstagande fill antalet nämndemän anstå. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna 401, 405 och 409. Det totala antalet nämndemän I motion 411 begär motionären med anledning av ettuttalande i budgetpropositionen att skall uttala att det totalaantalet nämndemän inte bör förändras (yrkande 2). I samband med nämndemannareform uttalades att dettotala antalet nämndemän skulle förbli oförändrat. Den minskadetjänstgöringsfrekvensen som skulle bli en följd härav skulle enligtdepartementschefen (prop. 1982/83:126 s. 55) kunna bidra till att ytteriigarebredda reki-yterings-underlaget eftersom tjänstgöringen blev mindre betungandeutan att för den skull göra nämndemänrien mindre skickade att utföra sittuppdrag. Som ett riktmärke för tjänstgöringstätheten angavs (s. 30) én dag varsjätte vecka. Av i det föregående nämnda utvärdering avnämndemannareformen framgår att den genomsnittliga tjänstgöringstäthetenkommit att bli något glesare än så. Detta kan, anser utskottet, fånegativa konsekvenser för rättskipningen genom att nämndemännens bristandeerfarenhet allteftersom de byts ut kommer att göra sig allt starkare gällande.En alltför gles tjänstgöring kan också, såsom utskottet ser det, medföra attnämndemännen finner sitt uppdrag mindre meningsfyllt. Det finns sålunda, anser utskottet, fog fördepartementschefens konstaterande i årets budgetproposition (s. 69) att detför att öka tjänstgöringsfrekvensen fill kan bli nödvändigtatt något minska antalet nämndemän i vissa domkretsar. Detta är dock såsomframhållits i propositio- nen en fråga för berörda domstolar. I sammanhanget vill utskottet erinra om att såsent som i samband med nämndemannareformen prövade frågan om delegation ävbeslutanderätten i fråga om hur många nämndemän som skall finnas i varjedomstol. Det beslut fattade innebar att regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer har att besluta om antalet nämndemän viddomstolarna (1 kap. 4 § och 2 kap. 4 b § ). Regeringen hardärefter delegerat beslutanderätten till hovrätterna och kammarrätterna. De trestörsta tingsrätterna och länsrätterna har dock att själva bestärrima antaletnämndemän (SFS 1983:382). Det saknas enligt utskottets mening anledning att nuföreslå ett frångående JuU 1986/87:25 av nyssnämndaställningstagande. Utskottet vill tillägga att den nu aktuella frågan ärberoende även av ett framtida ställningstagande beträffande antalet nämndemän idomför sammansättning. De förslag som i detta hänseende kan föranledas avrättegångsutredningens arbete bör avvaktas. Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet med motionenvara tillgodosett. Den bör därför inte bifallas. Kvinnor och män i rätten I motion 712 begär motionären en lagändring som går ut påatt både kvinnliga och manliga nämndemän skall ingå i rätten vid handläggningenav brottmål och familjerättsliga tvistemål i tingsrätt och i hovrätt. Utskottet har vid en rad tillfällen under senare årunderstrukit betydelsen av nämndemannakårens representativitet. Utskottetåterkommer för övrigt till denna fråga nedan under rubriken m.m. Av särskild vikt är att både kvinnor och mänväljs till nämndemän. Därför är det, anser utskottet, tillfredsställande attandelen kvinnor stigit 1985 uppgå fill avnämndemännen i tingsrätterna. I detta sammanhang bör inledningsvis understrykas att detinte är domstolarna som väljer nämndemännen. Detta sker i de kommunala ellerlandstingskommunala församlingarna. Det kan, som departementschefenunderstryker i proposition 1982/83:126 s. 54, inte komma i fråga att beskära valförsamlingarnassuveränitet genom mer detaljerade valbarhetsföreskrifter eller genom någotslags kvoteringssystem. Av förut omnämnda rapport (DV 1986:4) omunderrätternas sammansättning m.m. framgår (s. 43) att de flesta tingsrätternaförsöker få till stånd en så allsidig sammansättning som möjligt vad gällernämndemännens kön, ålder och partitillhörighet. Vissa tingsrätter låter dockslumpen styra nämndsammansättningen. Tingsrätterna tillämpar i regel sammaprinciper vid nämndsammansättning till extra ting som till ordinarie ting. Ipraktiken blir det dock så, enligt rapporten, att de nämndemän som kantjänstgöra med kort varsel får delta i sammansättningen. Även i vissa hovrätterförekommer anvisningar av innebörd att en kvinna alltid bör sitta med i rättennär fråga är om sexualbrott eller misshandelsbrott med kvinnlig målsägande.Även här kan dock praktiska problem uppstå att nå önskat resultat. Rent allmänt vill utskottet uttala att det böreftersträvas att både kvinnor och män ingår i rätlen. Detta gäller inte minstnär det är fråga om sexualbrott och familjerättsliga tvistemål. I sammanhangetanser utskottet sig böra peka på att både kvinnor och män kan finna detkränkande att behöva redogöra för detaljer ur sitt privatliv för en domstol somär sammansatt enbart av det motsatta könet. Utskottet anser det dock olämpligtatt genomföra en författningsreglering på det sätt motionärerna önskar. Häremottalar främst det anförda principiella skälet mot styrning av val avnämndemän men även de praktiska svårigheter som kan förväntas uppstå vidtillämpningen av en sådan reglering. Lösningen på det problem som motionärernatar upp ligger sålunda enligt utskottets mening dels i att valförsamlingarnasärskilt beaktarrepresentativitetsproblemen vid val av nämndemän, dels i att JuU 1986/87:25domstolarna, vilket i stor utsträckning redan sker, ser till att sammansättningarnablir väl avvägda. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motion712. Stöd till nämndemannaorganisationer m. m. I två motioner (414 och 714) förordas ökat ekonomiskt stödtill för att bl.a. trygga utgivningen av förbundetsfidning Nämndemannen. Enligt vad som framhålls i motionerna har tidningen storbetydelse för nämndemännens information och utbildning. Nämndemännens behov av utbildning tas upp också i motion715. Enligt motionen är det viktigt att nämndemännen får utbildning i juridisktspråkbruk, allmän rättskunskap och olika lagtolkningsmetoder. Motion 715 tar även upp behovet av åtgärder för attförbättra nämndemannakårens sammansättning. Den åtgärd som föreslås i motionenär att informera bl. a. de politiska organisationerna om nämndemannauppdragetsinnehåll och betydelse för domstolsarbetet. Utskottet har tidigare framhållit det värde somnämndemannadeltagandel har för verksamheten i våra domstolar. Det är mot denbakgrunden som också de nu aktuella motionsspörsmålen skall bedömas. Beträffande först frågan om ett ökat stöd tillNämndemännens riksförbund vill utskottet instämma i att det för nämndemännensjälvklart är väsentligt att få information i olika för nämndemannauppdragetvikfiga frågor. Därvid spelar utan tvekan den verksamhet som bedriver en betydelsefull roll och inte minst torde utgivningen avtidningen vara en både effektiv och uppskattad informationskälla. För information och utbildning av nämndemän kandomstolsverket ge bidrag från medel som verket disponerar. För verksamheter avdetta slag har avsatt ca . och av detta belopphar huvuddelen utgetts till . I anslutning härtill kan noteras uttalandet ibudgetpropositionen (s. 63) att den anslagspost från vilket nu ifrågavarandebidrag har utgått bör räknas upp med . och att av detta belopp en delenligt närmare bestämmande skall avsättas förnämndemannainformation, studieresor för nämndemän m. m. I sammanhanget villutskottet också framhålla att den av bedrivnaverksamheten inte i första hand är att se som en offentlig uppgift; det är härfråga om i princip enskilda föreningsangelägenheter, som det ankommer påmedlemmarna att ombesörja. Utskottet utgår från att i sitt löpandearbete beaktar dessa uttalanden av utskottet. Härutöver är någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionerna 414 och 714 inte erforderiig.Motionerna avstyrks av utskottet. Frågan om en bättre utbildning i bl.a. allmänna juridiskaämnen för nämndemän har tidigare behandlats av utskottet. Med anledning av enmotion med liknande innehåll som den nu aktuella uttalade utskottet vid 1982/83års att någon mer organiserad eller permanent verksamhet 1* 1986/87. syftandetill en egentlig juridisk utbildning av nämndemännen inte kunde JuU 1986/87:25anses lämplig med hänsyn till den ställning såsom lekmän som nämndemännenintar inom rättskipningen.