bet · GA01KU13 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande sompä s. 9 börjarmed "Beträffande bestämmelsen" och slutar med "i fråga"bort ha följande lydelse: Såväl motion 1984/85:560 som motion 1985/86:K628 tar upptillämpningen av 3 kap. 2 § RO. Utskottet anser, i likhet medmotionärerna, attbestämmelsen skall tolkas så att man måste göra en ordentlig analys av allakostnader, inte bara statens. Härigenom blir det möjligt att väga kostnadernamot fördelarna med propositionens förslag. anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande beredningen avlagstiftningsärenden att a) = utskottet b) = utskottet c) med bifall tillmotionerna 1984/85:560 yrkande I och 1985/ 86:K628 yrkande 1, båda såvitt nu äri fråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, d) =utskottet. Beredningen av lagstiftningsärenden (mom. 2) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 9 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: 1 motion 1984/85:1505 yrkande 5 begärs direktiv tillstatliga utredningar om redovisning av förslags administrativa och ekonomiskakonsekvenser för näringsliv och enskilda. Utskottet delar motionärernas uppfattning att kravet päutredningar måste skärpas utöver vad som följer av de i februaril984 utfärdadedirektiven. Utredningarna bör således genomföra en administrativ och ekonomiskkonsekvensanalys som omfattar alla som berörs av ett förslag. skullesäkerligen enklare system tvingas fram. Vidare skulle det visa sig om KU1986/87 :13 de ekonomiska nackdelarna av ett förslag är alltför stora för attförslaget skall genomföras. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotionsyrkandet bifalls. Därigenom får även motion I985/86:K214 yrkande Isåvitt nu är i fråga anses vara tillgodosedd. delsatt utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande beredningen avlagstiftningsärenden att a) = utskottet b) med bifall tillmotion 1984/85:1505 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, c) förklararmotion /86:K214 yrkande I såvitt nu är i fråga besvarad med vad utskottetanfört, d) avslår motionerna 1984/85:560 yrkande I och1985/86:K628 yrkande I, båda såvitt nu är i fråga, e) förklarar motion 1985/86:K318 besvarad med vadutskottet an fört. Beredningen av lagstiftningsärenden (mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "I betänkandet" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse: 1 motion 1985/86:K214 anförs i anslutning till yrkande 3att höga krav på lagstiftningens kvalitet reser krav också pä den beredning somföregår beslut. Utskottet, som delar motionärernas bedömning, fårframhålla vikten av att regeringens propositioner bygger pä ett allsidigt ochingående analyserat underlag och att detta finns tillgängligt vidriksdagsbehandlingen samt att kraven på ett noggrant utredningsarbete och påremissbehandling av lagförslag inte åsidosätts. Det kan naturligtvis finnassituationer då såväl regering som riksdag måste handla med stor skyndsamhet.Normalt gäller dock inte detta, särskilt inte beträffande lagstiftning med storräckvidd. Det viktiga måste i stället vara att relevant material verkligensammanställts och att detta utsatts för sakkunnig och kritisk granskriing innanriksdagen går till beslut. Påstådd brådska kan därför enligt utskottets meninginte accepteras som ursäkt för brister i beredningen. Utskottet fäster stor vikt vid lagrådsgranskningen. Dennagranskning syftar till att ge lagförslagen en kvalificerad bedömning från allmän juridisk synpunkt. Eftersom lagrådets yttranden är av stor betydelse för beredning en i och för den kommande rättstillämpningen är det enligt ut skottets mening inte godtagbart att regeringen försummat att höra lagrådet med hänvisning till att detta skulle försena besluten. Det bör i detta sam manhang också noteras att lagrådet kriti serat regeringen för sådana brister i den föregående beredningen att lagrå det funnit det svårt att fullgöra de uppgifter som lagrådet åläggs enligt 20 regeringsformen.Detta understryker enligt utskottet ytterligare vikten av KU 1986/87:13noggrann utredning och remissbehandling av lagförslag. I motion K2I4 berörs vidare, i anslutning till yrkande 1,direktiven till utredningar. Såsom motionärerna uttalat bör som ett led i enbättre beredning av lagstiftningsärenden även enligt utskottets mening kravenpä förenklingar samt analyser av nya bestämmelsers effekter finnas med i alladirektiv som ges till utredningar med mera omfattande utredningsuppdrag. Vad utskottet anfört bör, med bifall till motionsyrkandenasåvitt nu är i fråga, ges regeringen till känna. Utskottet anser att motion1984/85:1505 yrkande 5 i allt väsentligt får anses tillgodosedd med vadutskottet anfört om direktiv till statliga utredningar. delsatt utskottets hemställan undermom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande beredningen avlagstiftningsärenden att a) med bifall tillmotion 1985/86:K214 yrkande 3 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, b) med bifall tillmotion 1985/86:K214 yrkande I såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, c) förklararmotion /85:1505 yrkande 5 besvarad med vad utskottet anfört, d) avslår motionerna 1984/85:560 yrkande 1 och1985/86:K628 yrkande 1, båda såvitt nu är i fråga, e) förklarar motion I985/86:K3I8 besvarad med vadutskottet an fört. Bemyndiganden till regeringen ochförvaltningsmyndigheter (mom. 3) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och MargittaEdgren (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Statsrådsberedningen har" och slutar med "varabesvarade" bort ha följande lydelse: Det är, som tidigare framhållits, angeläget attramlagstiftningen begränsas. En följd av sådan lagstiftning och delegation avnormgivning till regering och myndigheter är enligt utskottet att riksdagensöverblick över regleringen på ett rättsområde går förlorad. Vidare försvärasåterföringen av kunskap till om hur ett lagkomplex fungerar ochdärmed möjligheterna att ta initiativ till förbättringar. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet de förslagsom tagits upp i anslutning till yrkande 4 i motion I985/86:K214 vara väl ägnade att stärka möjligheter att följa upp effekten av ramlagar när dessa inte kan undvaras. Således bör regeringen vid ett lagförslag foga de regeringsförord ningar som regeringen avser att utfärda om lagen antas. Vidare bör en sammanställning upprättas över i vilken utsträckning delegation har före kommit samt i vad män och pä vilket sätt regeringen utnyttjat bemyndigan- -. Utskottet noterar med tillfredsställelse attstatsrådsberedningen har inlett KU 1986/87:13 ett arbete som syftar tillatt förteckna normgivningsbemyndiganden. Detta arbete omfattaremellertid inte s. k. subdelegation, dvs. delegation till myndigheter. Det börankomma på regeringen att upprätta en sammanställning även över subdelegationav normgivningsmakt. Utskottet, som tillstyrker motion 1985/86:K2I4 yrkande 4,föreslår att ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Vad angår motion 1985/86:K301 får utskottet konstatera attdet i varje enskilt fall får bedömas huruvida bestämmelsen i 8 kap, 12 § RFskall till- . Med det nu anförda får motion 1985/86:K301 anses varabesvarad. delsatt utskottets hemställan under rriom. 3 bort häföljande lydelse: 3. beträffande bemyndiganden till regeringen ochförvaltningsmyndigheter a) att riksdagenmed bifall till motion I985/86:K214 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, b) förklararmotion /86:K301 besvarad med vad utskottet anfört. Retroaktiv lagstiftning (mom. 4) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och MargittaEdgren (fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjarmed "Utskottet avstyrkte" och som slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse: Den nuvarande bestämmelsen om förbudmot retroaktiv skattelagstiftning, som varit i kraft några är, har enligtutskottets mening inte fått en tillfredsställande utformning. Det äruppenbarligen förenat med betydande svårigheter att klart utläsa vad som gällerpå detta område. Som framhållits i motionerna är det en fråga av yttersta viktatt grundlagen är entydigt utformad. Utskottet anser därför, med tillstyrkandeav motionerna 1984/ 85:1532 yrkande 4 och 1985/86:K211 yrkande 1, att riksdagenhos regeringen bör hemställa om en översyn av 2 kap. 10 § andra stycket RF. delsatt utskottets hemställan undermom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande retroaktiv lagstiftning attriksdagen med bifall till motionerna 1984/85:1532 yrkande 4 och 1985/86:K211yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förhållandet mellan svensk rätt och m.m. (mom. 5) , Hans Nyhage och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar riied "Utskottet har" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse; 22 Utskottet.har tidigare behandlat motionsyrkanden omundersökning av KU 1986/87:13 svensk lagstiftnings förenlighet medEuropakonventionen. Därvid har uttalats bl. a. att kontrollen avlagstiftningens förenlighet med konventionen bevakas i . Motbakgrund av de fällande domar som meddelats mot är det enligtutskottet en angelägenhet av yttersta vikt för vårt lands internationellaanseende att vi följer ingångna konventioner. Utskottet anser det därföi"påkallat med en grundligare kartläggning av svensk rätts förenlighet medEuropakonventionen än som skett genom promemorian Ds Ju 1986:3 omEuroparådskonventionen och rätten till domstolsprövning i . Utskottettillstyrker, därför motionerna 1985/ 86:K207 yrkande 5, 1985/86:323 och1985/86:325 yrkande I. Ett sättatt komma till rätta med de brister som råder är att införlivasmed svensk rätt, s. k. inkorporation. Med det anförda har även motionerna 1985/86:324 och1985/86:325 yrkande 2 tillgodosetts. Utskottet är inte berett att tillstyrkamotionsyrkandena om domstolskontroll av förvaltningsbeslut. delsatt utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande förhållandet mellan svensk rätt ochEuropakonventionen m. m. att a) med bifall tillmotionerna I985/86:K207 yrkande 5, 1985/ 86:323 och 1985/86:325 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) förklararmotionerna /86:324 och 1985/86:325 yrkande 2 besvarade med vad utskottetanfört, c) förklararmotionerna /85:397 yrkande 1, I985/86:K2I1 yrkande 2 såvitt nu är i frågaoch 1985/86: K214 yrkande 7 besvarade med vad utskottet anfört, - d) avslår motionerna 1984/85:l532yrkande 3 och1985/86:K211 yrkande 2 såvitt nu är i fråga. ' Förhållandet mellan svensk rätt och Europakonventionenm. (mom. 5) och (båda fp) anser delsattden del av utskottets yttrande som på s. 13 börjarmed "Arbetet med" och på s. 14 slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden omundersökning av svensk lagstiftnings förenlighet med . Därvid har utta lats bl. a. att kontrollen av lagstiftningens förenlighet med konventionen bevakas i . Mot bakgrund av de fällande domar som med delats mot är det enligt utskottet en angelägenhet av yttersta vikt för värt lands internationella anseende att vi följer ingångna konventioner. I syfte att uppnå en sådan samstämmighet har i promemorian Ds Ju 1986:3 om Europarädskonventionen och rätten till domstolsprövning i föreslagits att vissa nya möjligheter öppnasför enskilda att få förvaltnings-, beslut överprövade. Utskottet anser inte att vad som framkommit i denna 23 promemoriager tillfredsställande svar pä frågan hur svensk rätt förhåller KU 1986/87:13 sig till . Utskottet anser det därför påkallat med en grundligare kartläggning av detta. Därvid bör också belysas hur svenska lagar och svenska myndigheters förvaltningsbeslut skall bringas i överens stämmelse med utslagen i . Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion 1985/86:324 om en utredning av svensk rätts förhållande till . Med den utredning som utskottet förordar får de övrigamotionerna som gäller förhällandet mellan svensk rätt och Europakonventionenanses besvarade. Vad härefter gäller domstolskontroll av förvaltningsbeslutansluter sig utskottet till den uppfattning som ligger till grund för motion1985/86 :K211 yrkande 2. En utredning i frågan bör därför tillsättas. Härigenomfår motion 1984/85:397 yrkande I och motion I985/86:K214 yrkande 7 anses varatillgodosedda. I motion I985/86:K211 yrkande 2 begärs även en utredning avförutsättningarna för rättsbesvär för enskilda. Samma krav förs fram i motion1984/85:1532 yrkande 3. Utskottet delar motionärernas uppfattning även i dennadel och tillstyrker motionsyrkandena. delsatt utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse: 5.beträffande förhållandet mellan svensk rätt och m.m. att a) med bifall tillmotion 1985/86:324som sin meningger regeringen till känna vad utskottetanfört, b) förklararmotionerna I985/86:K207 yrkande 5, 1985/86:323 samt 1985/86:325 yrkandena 1 och2 besvarade med vad utskottet, anfört, c) med bifall tillmotion 1985/86:K2II yrkande 2 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, d) förklarar motionerna 1984/85:397 yrkande I och1985/ 86:K214 yrkande 7 besvarade med vad utskottet anfört, e) med bifall till motionerna 1984/85:1532yrkande 3 och 1985/ 86:K211 yrkande 2 såvitt nu äri fråga som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Förhållandet mellan svensk rätt och m. m. (mom. 5) , och (båda c) anför: I allt väsentligt överensstämmer de principer somEuropakonventionen är ett uttryck för med de grundläggande värden som även vårt rättssystem bör slå vakt om. Svårigheterna att beakta konventionskraven bör således vara överkomliga i den svenska.lagstiftningsprocessen. Det krävs emellertid att konventionskraven ägnas fortlöpande uppmärksamhet. Av de utslag som 24 förekommiti kan man dra den slutsatsen att konventio- KU 1986/87:13nen kräver att myndighetsavgöranden som rör den enskildes "civila rättigheteroch skyldigheter" skall kunna prövas av domstol. Detta stämmer inte i allaavseenden med svensk tradition och gällande rätt. Någon generell domstolskontroll av förvaltningsbeslutfinns således inte i . Många instanskedjor har visserligenförvaltningsdomstolar som högre instans. För ett mycket stort antal ärenden ärdet dock endast besvärsvägen inom myndighetshierarkin som står till denenskildes förfogande. I en del ärenden går besvärsrätten upp till regeringen, iandra fall bryts besvärskedjan . Tendensen ärvidare att avlasta regeringen besvärsärenden och att i stället lägga dessa påen central myndighet som slutinstans. Det kan ifrågasättas om den nuvarandeordningen är tillfredsställande från rättssäkerhetssynpunkt. Möjligheten tilldomstolsprövning av förvaltningsbeslut skulle innebära en ytterligarerättsgaranti utöver den som förvaltningsbesvären ger. Utslagen i gör det angeläget att analyserahur den svenska förvaltningsprocessen förhåller sig till konventionskraven.Detta är nödvändigt eftersom ambitionen måste vara att efterleva de konventionersom anslutit sig till. I avvaktan på de överväganden som pågår inomregeringskansliet med anledning av promemorian om domstolsprövning avförvaltningsmyndigheters och regeringens beslut har vi emellertid i dettasammanhang avstått från ett särskilt yrkande.