bet · GA01UbU14 · 1986-12-31 00:00:00 — I motion 1986/87:Ub283 (c)föreslår motionären att särskilda regionalpolitiska hänsyn skall vara vägledandevid en minskning genom avveckling av vissa specialkurser. Hon värnar särskiltom de regionalt arbetsmarknadsanknutna specialkurserna (RA-kurserna) med derasspeciella roll för utflyttningsregioner. Utskottet konstaterar inledningsvis att minskningen avlilla ramen nu av utskottet föreslås bli betydligt mindre än vad ursprungligenföreslagits. Utskottet har vidare entydigt förordat en successiv avveckling avvissa utbildningar med karaktär av intern personalutbildning på främst vårdområdet.Därmed förutsätter utskottet att detta blir ett avgörande kriterium vid enavveckling av specialkurser och inte t. ex. vakanstal för enstaka studievägar,vilka ju med nödvändighet skiftar . Utskottet vill här erinra omatt vakanssituationen endast var ett av de kriterier som framfördes ibudgetpropositionen. I vad slutligen gäller RA-kurserna torde dessa - med denavvecklingsprincip som enligt utskottet bör vara vägledande - knappast komma ifråga. De utgör för övrigt, enligt vad utskottet inhämtat, en mycket liten delav lilla ramens utbildningar, av den totala ramen och avpåbyggnadsutbildningarna . Med hänvisning till vad utskottet nu har anfört börriksdagen avslå UbU 1986/87:14 motionerna 1986/87:Ub283 och 1986/87:Ub312yrkande 2. 2.1.3 Bemyndigande om utökning av platsramen Såsom skett ett antal budgetår tillbaka begär regeringenriksdagens bemyndigande att, om det blir påkallat av arbetsmarknadsskäl, ökaantalet platser inom totalramen utöver det föreslagna för det närmast kommandebudget: året. Enligt mofionerna 1986/87:Ub312 (m) yrkande 9 och1986/87:Ub827 (fp) yrkande 28 är ett sådant bemyndigande inte nödvändigt.Hänvisning görs till den platsökning som förordas i båda motionerna och somutskottet behandlat. Regeringen bör enligt motionärernas åsikt i ställetåterkomma till , om det behövs fler platser. Utskottet, som redan vid tidigare riksmöten har behandlatyrkanden av denna innebörd (senast i UbU 1985/86:16), konstaterar för sin delatt intagningsbilden inte är mer än preliminärt klar, när upplösesefter våren. Regeringen bör på rent praktiska grunder kunna besluta om enplatsökning av arbetsmarknadsskäl även då inte är samlad. Utskottetföreslår därför att med avslag på motionerna 1986/ 87:Ub312 yrkande 9och 1986/87:Ub827 yrkande 28 lämnar regeringen det begärda bemyndigandet. 2.1.4 S. k. överintag i gymnasieskolan 1 motion 1986/87:Ub817 (c) yrkande 12 föreslås medhänvisning till den platsökning som yrkats i samma motion och som utskottetnyss behandlat, att det inte längre skall vara möjligt att göra s. k. överinlagav elever i gymnasieskolan, dvs. att ta in en sjuttonde elev i en 16-klasseller en trettioförsta elev i en 30-klass. Medgivande till överintag lämnas, efter framställning frånskolstyrelsen, av länsskolnämnden. Med tanke på betydelsen av attförstahandsvalet kan tillgodoses vill utskottet för sin del se möjligheten tillöverintag som en fördel för den enskilde eleven. Om det t. ex. finns fem fylldaklasser av en linje och ändå fem elever står utanför, bör det, som utskottetser det, vara bättre för dessa elever att komma in i dessa klasser, var och ensom den trettioförsta eleven, än att inte komma in alls eller att hänvisas annan linje, som de inte lika gärna vill gå på. Någon egen klass på linjenkan ju de fem inte bilda. Vidare torde omval och avhopp under de förstaveckorna av läsåret minska effekten av överintag. Utskottet har också inhämtatatt denna effekt inte kan sägas vara alltför påtaglig för eleverna. Enligtsenast tillgängliga statistik () var det t. ex. bara ungefär femelever på tusen som var intagna som trettioförsta elev på de tre- och fyraårigalinjerna. Utskottet hänvisar till vad som anförts och förutsätteratt länsskolnämnderna noga prövar de lokala förutsättningarna för begärdaöverintag och avstyrker därför motion 1986/87:Ub817 yrkande 12. 2.2 Omfördelningav platser m. m. UbU 1986/87:14 Föredragande statsrådet förordar att den möjlighet för SÖtill omfördelning mellan sektorsramarna som finns för innevarande budgetår börgälla också för /88. Vidare förordas möjlighet till omfördelningav platser mellan direktramen och lilla ramen. Av hänsyn till prioriteringen avde yngre elever som söker grundskoleanknuten utbildning inom direktramen börman dock enligt statsrådet vara mycket återhållsam med att överföra platserfrån denna ram till lilla ramen, som ju i princip är till för äldre sökande somofta redan har en gymnasial utbildning. I mofion 1986/87:Ub312 (m) yrkande 8 önskas vidgademöjligheter för länsskolnämnderna att omfördela platser mellan studievägar. Som utskottet just beskrivit regeringens förslag tillomfördelningsmöjligheter finns härvidlag i princip ingen begränsningbeträffande vare sig ramar eller enskilda sektorsramar - detta till skillnadmot vad som gällt för innevarande budgetår, då inga platser fått överföras fråndirektramen till lilla ramen. Utskottet uppfattar därför motionsyrkandet som isak liktydigt med vad som framförts i motion 1986/87:Ub820 (m) yrkande 2 omnivå och tid för omfördelningsbeslut. I den nu sist nämnda motionen yrkas delsatt länsskolnämnderna (och inte som SÖ) skall få ta sådana beslut, dels attbesluten skall få tas så snart sökandebilden är klar och förepreliminärintagningen. En sådan ordning motiveras av motionärerna med riskenatt annars fler elever än nödvändigt ändrar sina val. Utskottet inser i och för sig de tekniska vinster i tidoch administration denna modell skulle ge men vill värna om värdet iden nationella överblick som nuvarande system via SÖ-beslut ger. Utskottet villhär erinra om vad det tidigare (s. 14) anfört om vikten av att följa upp avkommunerna önskade omfördelningar. Med hänvisning till den omvittnade betydelsen av attövertänkta linjeval i görligaste mån tillgodoses finner utskottet för sin delinte heller någon nackdel i att omfördelningsproceduren ges den tid som nugäller. Utskottet har för övrigt inhämtat att SÖ redan har färdigbehandlatlänsskolnämndernas omfördelningsförslag. Med det nu anförda avstyrker utskottet motionerna1986/87:Ub312 yrkande 8 och 1986/87:Ub820 yrkande 2. 2.3 Fördelning av elevplatser på regioner och orter Sex yrkanden avser fördelningen av elevplatser påregioner. I fyra av dessa vill motionärerna ha en förmånligare behandling avStockholms län i fråga om såväl direktramen som lilla ramen. Detta gällermotionerna 1986/ 87:Ub317 (s), 1986/87:Ub814 (s) delvis och 1986/87:Ub820 (m)yrkandena 1 och 3. Beträffande lilla ramen pläderar motion 1986/87:Ub258 (s)för och motion 1986/87:Ub819 (s) för skogslänen, däriblandexempelvis (yrkande 2). Ett enigt utskott ansåg vid medanledning av likartade motionsvis framförda yrkanden om posifiv särbehandlingav vissa län att riksdageninte borde vidta någon åtgärd med anledning av motionerna. Hänvisninggjordes då till gällande planeringsordning för gymnasieskolan. enligtvilken det inte är sak att besluta om den regionala fördelningen(UbU 1984/85:18 s. 16). I detta sammanhang vill utskottet markera sin uppfattningbeträffande den regionala fördelningen av platser inom direktramen med dessgrundläggande utbildningar. Som utskottet har inhämtat är det därvidlag antalet16-åringar i länen - med viss kompensation till sådana län som mottar ett stortantal ungdomar i utbildning från andra län som utgör grunden för den länsvisatilldelningen. Det synes utskottet värdefullt om denna princip kan följas sånära som möjligt, eftersom den rimligen ger de bästa förutsättningarna för attklara målet om likvärdiga utbildningsmöjligheter åt alla, oavsett bostadsort. I den nämnda motion 1986/87:Ub819 (s), som tog uppskogslänens, särskilt situafion, önskas i yrkande 3 att länskall få en flexibel utbildningsorganisation med friare resursanvändning förett rikare urval och färre outnyttjade utbildningsplatser. Hur deneftersträvade samordningen mellan ungdomsskolan, arbetsmarknadsutbildning(AMU), folkhögskolan och högskolan närmare skulle se ut framgår inte avmotionen. Utskottet erinrar här om de möjligheter till ensamplanering av utbudet hos olika utbildningsanordnare som finns påregional nivå, där både länsstyrelse och länsskolnämnd har viktiga roller attspela. I fem motioner framförs förslag om lokalisering avstudievägar till olika orter. Ub254 (fp)och Ub259 (c, s, m, vpk) yrkande 1 och 2 Ub318 (c) Ub327 (c) yrkande 2 Ub823 (fp) yrkande 9 stenhuggarutbildning marin elutbildning och marinmotorutbildning social servicelinje marknadsföringslinje trädgårdslinje (30 intagningsplatser) kurs förblivande avbytare inom jordbruket (20 intagningsplatser) kemitekniskgren av årskurs 4 av teknisk linje (T-linjen) idrottslinje, knuten fill decentralisering, bl. a. till Kisa yrkande 12 handboll 1986/87:14 yrkande 14 handboll öch fotboll I fråga om yrkande 9 i motion 1986/87:Ub823 har utskotteterfarit att SÖ i enlighet med den gällande planeringsordningen beslutat ianledning av en framställning från skolstyrelsen i . SÖ har därvidmedgivit att den kemitekniska grenen inrättas i fr.o.m. läsåret1987/88. Därmed finner utskottet att syftet med motionen har tillgodosetts iden ordning som utskottet i olika sammanhang har uttalat bör gälla förlokalisering av utbildningar i gymnasieskolan, dvs. att det är SÖ ochlänsskolnämnderna och inte som beslutar om lokalisering avstudievägar (UbU 1979/80:6 s. 6, UbU 1980/81:22 s. 27, UbU 1981/82:18 s. 14, UbU1982/83:21 s. 18, UbU 1983/84:19 s. 25 och 31, UbU 1984/85:18 s. 18, UbU1985/86:16 s. 20 f.). På denna principiella grund och med hänvisning till vadsom i övrigt anförts avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub254,1986/87:Ub258, 1986/ 87:Ub259 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Ub317, 1986/87:Ub318,1986/ 87:Ub327 yrkandena 2 och 3,1986/87:Ub814 delvis, 1986/87:Ub819 yrkandena2 och 3,1986/87:Ub820 yrkandena 1 och 3 samt 1986/87:Ub823 yrkandena 9, 12, 13och 14. I motion 1986/87:Ub327 yrkande 5 hemställs att riksdagenbegär att regeringen utfärdar nödvändiga direktiv för att och Kindaskall kunna inrätta gymnasieskola, integrerad med vuxenutbildning(komvux). Förslaget motiveras med att de mindre kommunerna i länet behöver fåen gymnasieutbildning som åtminstone täcker den egna efterfrågan. Med engymnasieskola som från början integrerar ungdomar och vuxna skulle engymnasieutbildning fortare komma till stånd. I anslutning till vad som har anförts om lokaliseringav gymnasial utbildning erinrar utskottet först om att det enligt den vedertagna ansvarsför delningen är SÖ och inte som beslutar om inrättande av gymnasieskola. Motionärernas hemställan skulle emellertid också kunna uppfattas såsom gällande en viss försöksverksamhet med samarbete mellan gymnasieskola och vuxenutbildning. Sådan bedrivs utifrån riks dagens beslut med anledning av proposition 1983/84:116 om gymnasieskola i utveckling (UbU 1983/84:29, rskr. 1983/84:412). Som framhålls i det nu angivna utskottsbetänkandet (s. 30) bör samarbetet avse den yrkesinriktade utbildningen dels för att tillgodose utbildningsbehov inom ramen för den kommunala uppföljningsverksamheten, dels för att söka åstadkomma ett mer rationellt utnyttjande av befintliga lokaler för yrkesutbildning. Även i detta fall är det dock SÖ som beslutar om bl. a. vilka kommuner som får delta i försöksverksamheten. Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att i intenfionerna bakom förslaget om denna försöksverksamhet ligger att genom samverkan mellan utbildningsanordnare vid minskande elevunderlag bevara utbildningsutbud i framför allt glesbygd, inte att utvidga eller t. o.m. skapa ett nytt utbud på nya orter med de urholkande effekter detta skulle få för orter med redan existerande utbildning. Dessa effekter skulle snabbt bli 2 särskiltkännbara i all undervisning i s. k. allmänna ämnen, i vilka förutsätts UbU1986/87:14 en rimlig fyllnadsgrad i undervisningsgrupperna. När om några årelevunderlaget generellt och stadigvarande minskar kraftigt, skulle - om intedagens resursram utökas de urholkande effekterna slå igenom även i andrautbildningar. Utskottet föreslår att avslår motion 1986/87:Ub327yrkande 5. 3.1 Försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer Föredragande statsrådet förordar att en försöksverksamhetmed treåriga yrkesinriktade linjer får startas läsåren 1987/88 och 1988/89 medför vartdera läsåret högst 500 intagningsplatser. Försöksverksamheten är tänkt att bedrivas i sådanakommuner, där den ersätter en tvåårig linje och en ettårigpåbyggnadsutbildning. Den bör dock, enligt statsrådet, efter prövning avregeringen också kunna förläggas till sådana mindre orter i utsatta regionersom saknar påbyggnadsutbildning. Försöksverksamheten anknyter i stort till de förslag omtreåriga yrkeslinjer från arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY), som bereds inom . Utanatt nu föregripa denna beredning anser föredragande statsrådet det mycketangeläget att den gymnasiala yrkesutbildningen kan anpassas fill de förändradekrav i arbetslivet som följer av snabb teknisk utveckling och elektronikensintåg på allt fler områden. Såväl av detta skäl som utifrån svårigheten attrekrytera elever fill verkstadsteknisk linje fäster statsrådet särskild viktvid den del av försöksverksamheten som gäller treårig elmekanisk utbildning.Genom ny uppläggning och med inslag av elektronik bedöms denna kunna bli attrakfivareän verkstadsteknisk linje för både elever och avnämare. Föredragande statsrådet har i ett inledande avsnitt avbilaga 10 till budgetpropositionen (s. 9 ff) pekat på sambandet mellan flickorsstudieval och deras framtida ogynnsamma situation på en alltmer könsuppdeladarbetsmarknad. Enligt statsrådet är det just när en på arbetsmarknadenefterfrågad utbildning inom det tekniskt-industriella området lanseras somflickor bör ges en särskild stimulans att söka till den. För att ge dessaföreträde till den nya, treåriga elmekaniska utbildningen föreslås nu somriktlinje att en femtedel av platserna i första hand avsätts för flickor. Denföreslagna försöksverksamheten har föranlett två motioner. 1 den första, 1986/87:Ub827 (fp) yrkande, 31, finnermofionärerna det anmärkningsvärt att motiveringen enligt SÖ:s förslag ianslagsframställningen bara avser utpräglat manliga yrkesutbildningar.Mofionärerna räknar med att atfitydförändrande insatser är ett arbete på mycketlång sikt och att det för överskådlig framfid kommer att finnas en kvinnlig ochen manlig yrkessfär på arbetsmarknaden. I motionen yrkas därför att hälften avplatserna i försöksverksamheten bör satsas på att utveckla utbildningar inomett sådant traditionellt kvinnligt yrkesområde som konsumentekonomi. Riksdagenföreslås som sin mening ge regeringen detta till känna. Utskottet ser det, i likhet med både föredragandestatsrådet och motionärerna, som naturligt att en moderniserad yrkesutbildningkommer såväl flickorsom pojkar till del. Utskottet har därför med tillfredsställelse erfarit UbU 1986/87:14 attplanering numera pågår även för en moderniserad yrkesutbildning på sådanahittills traditionella "flickområden" som vård och social service. Utskottetvill erinra om att en intagning till fortsatt försöksverksamhet avses göras äventill /89. Ytterligare områden kan då komma att Med det nu sagda anser utskottet att syftet medmotionärernas yrkande -att utveckla utbildningar även inom det traditionelltkvinnliga yrkesområdet - är på väg att bli tillgodosett. Utskottet finner dockinte anledning för att uttala sig om exakt på vilka studievägar igymnasieskolan detta syfte bör främjas. Därmed avstyrker utskottet motion1986/87:Ub827 yrkande 31. Även motion 1986/87:Ub312 (m) yrkande 10 tar uppjämställdhetsfrågan, men ur en annan aspekt. Motionärerna accepterar i stortföredragande statsrådets förslag om försöksverksamheten med treårigayrkesinriktade linjer men avvisar tanken på en inkvotering av flickor till dendel av försöket som avser elmekanisk utbildning. Utskottet ser för sin del en viktig skillnad mellan deföreskrifter som finns om ett gynnande av underrepresenterat kön och denu föreslagna riktlinjerna om att en femtedel av platserna /' första hand böravsättas för flickor i den begränsade försöksverksamheten. Om därmed andelenflickor som söker till den elmekaniska utbildningen blir mindre än en femtedel,förutsätter utskottet sålunda att intagningsplatser inte kommer att undandrasfrån denna utbildning. Utskottet har också inhämtat att regeringen givit SÖ iuppdrag att utforma särskilda regler för försöksverksamheten. Med denna precisering avstyrker utskottet motion1986/87:Ub312 yrkande 10. Utskottet förutsätter att årselevplatser reserveras inomde nu föreslagna ramarna för det tredje årets utbildning budgetåren 1989/90 och1990/91 för dem som startar /88 respektive 1988/89. Utskottethar inget att invända mot den föreslagna försöksverksamheten med treårigayrkeslinjer och föreslår att godkänner vad som förordats omförsöksverksamheten. 3.2 Modernisering av den gymnasiala yrkesutbildningen Föredragande statsrådet har i inledningen fill bilaga 10av budgetpropositionen (s. 34 f) berört den pågående strukturella omdaningenav arbetslivet och dess krav på en allmän modernisering av den gymnasialayrkesutbildningen. Frågan om formerna för en sådan bereds, som redan nämnts,inom . På detta område tas i ett par motioner upp rentprincipiella ståndpunkter och i ytterligare andra motioner frågor om enskildalinjer och ämnen. Det första principiella ställningstagandet gällerfinansieringen av det tillkommande tredje året av yrkesutbildningarna. 1 motion1986/87:Ub817 (c) yrkande 9 delvis avvisas det av ÖGY föreslagna sättet attfinansiera det tredje året, dvs. att arbetslivet får bära kostnaden för denarbetsplatsförlagda delen. All utbildning skall enligt motionärerna finansieraspå samma sätt, dvs. I mofionen avvisas också ÖGY:s förslag om attkonsumtionslinjen skall UbU 1986/87:14 avskaffas. Denna del av yrkandetkommer utskottet att behandla i ett senare sammanhang. Utskottet vill i detta sammanhang konstatera att vad ÖGYföreslagit är att arbetslivet skall finansiera en del av kostnaderna för dettredje året men också en del av kostnaderna för de två första årskurserna.Resten föreslås, som , bli betald av stat och kommun. Det andra principiella ställningstagandet i fråga omyrkesutbildningen görs i motion 1986/87:Ub812 (m) yrkande 18 om en tydligareuppdelning av gymnasielinjerna i yrkesförberedande och högskoleförberedande.Tydligt inriktade studievägar skapar enligt motionärerna en bra motivation hoseleverna och förmåga att se en direkt koppling mellan utbildningen och dessmål. 1 vad gäller gymnasieskolans mål vill utskottet erinra omatt detta allmänt har accepterats såsom dubbelt: att förbereda för yrkesliv ochstudier. Som utskottet uppfattar ÖGY:s principförslag om en förlängdyrkesutbildning, kan vid en förlängd utbildningstid andelen allmänna ämnen ökastill grund för fortsatta studier - som yrkeskaraktären hosutbildningen profileras till gagn för ett yrkesliv. Såväl finansieringen av som strukturen hos en moderniseradyrkesutbildning torde komma att utgöra viktiga delar i den proposition som förnärvarande förbereds inom . Så länge beredningen av ärendet pågår inom regeringskanslietbör enligt utskottets mening inte göra några uttalanden i dessafrågor utan avslå mofionerna 1986/87:Ub812 yrkande 18 och 1986/87:Ub817 yrkande9 delvis. Vårdlinjens längd och uppsättning av s. k. allmänna ämnenbehandlas i två motioner. I motion 1986/87:Ub804 (m) yrkande 1 föreslås attvårdlinjen blir treårig. I samma motion, yrkande 2, föreslås attengelska, matematik, naturkunskap och svenska skall bli obligatoriska ämnen påvårdlinjen. Särskilt betonas vikten av en god utbildning i läkemedelsräkning.Likartade förslag om förlängning och ämnesuppsättning framförs i mofion1986/87:Ub811 (fp) yrkande 1. Förändringarna motiveras i båda motionerna medbehovet av en allmän kvalitetshöjning, särskilt vad gäller de teoretiskaförkunskaper som behövs för fortsatta studier vid högskolan. ÖGY har föreslagit en förlängning av vårdlinjen till treår, och utbildningsministern har vid ett frågesvar i riksdagensagt sig vara positiv till en förlängning av vårdlinjen. Som utskottet nysskonstaterat, ger en förlängning också utrymme för en ökning av andelen allmännaämnen. Beträffande denna fråga finner utskottet det naturligt att riksdagenavvaktar den proposition som aviserats av regeringen. Utskottet vill för sindel förutsätta att det allmänt erkända behovet av färdigheter i läkemedelsräkningkommer att kunna tillgodoses antingen inom matematik som obligatoriskt ämneeller som ett moment inom ramen för ett yrkesämne. Med det nu sagda avstyrker utskottet motionerna1986/87:Ub804 yrkandena 1 och 2 samt 1986/87:Ub811 yrkande 1. I motion 1986/87:Ub202 (s) begärs en översyn avutbildningen inom social servicelinje, dels för att höja utbildningens status, dels för att göra detmöjligt 25 föreleverna att möta de krav som arbetet ställer på dem efter avslutad UbU1986/87:14 utbildning. Utskottet har erfarit att SÖ inom sitt läroplansarbete harprioriterat en översyn av den önskade inriktningen av social servicelinje.Avsikten är att i samråd med och arbetsmarknadens parter få enbättre anpassning till de krav som socialtjänstlagen ställer på dem som arbetarinom det sociala yrkesområdet. Med det anförda anser utskottet att syftet med motion1986/87:Ub202 är tillgodosett, varför motionen avstyrks. I motionerna 1986/87:Ub311 (fp) yrkande 2 och1986/87:Ub335 (c) . hemställs att uttalar sig för attreligionskunskap skall bli ett obligatoriskt ämne på de tvååriga linjer som saknar ämnet, dvs. 1 den senare motionen görs en direktanknytning till de förändringar av yrkesutbildningarna som föreslagits i ÖGY:sbetänkande. 1 båda motionerna anförs som mofiv ett ökande behov av kunskap hosalla om religiösa och etiska värderingar. Utskottet vill erinra om att relativt (UbU 1985/86:2 s. 4f., rskr. 13) har uttalat att det är av värde attreligionskunskapsämnets ställning övervägs i samband med beredningen av ÖGY:sförslag. Därvid angavs tvä linjer, vårdlinjen och sociala servicelinjen, påvilka "möjligheten bör prövas att föra in religionskunskap somobligatoriskt ämne". Denna precisering till dessa två linjer gjordes förendast utifrån krav i fem motioner, av vilka två hade sammayrkande om ett generellt obligatorium för religionskunskap på alla linjer somde två motioner som väckts. Mot denna bakgrund bör även de nu aktuella motionerna1986/87:Ub311 yrkande 2 och 1986/87:Ub335 avslås av . 3.3 Ingenjörsutbildning på mellannivå Föredragande statsrådet har i inledningen till bilaga 10av budgetpropositionen (s. 35 f.) framhållit att en förstärkning av denfyraåriga tekniska linjen (T-linjen) på kort sikt bör ske genom högskolekurserom 40 poäng. Den pågående försöksverksamheten med ett femte år på T-linjenutvidgas inte. Statsrådet tar också upp den kortare tekniska utbildningen underanslaget D13. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Önskemål om att uttalar sig till förmån för enfemårig teknisk utbildning i län framförs i tre motioner,nämligen 1986/ 87:Ub823 (fp) yrkande 10, 1986/87:Ub257 (s) med förläggning tillHässleholm och 1986/87:Ub650 (m) med föriäggning till , Klippan ochKristianstad. I de två senare motionerna betonas vikten av att utbildningensnabbt kommer igång, oavsett om huvudmannen blir (gymnasieskola)eller statlig (högskoleutbildning). Den framtida inriktningen, omfattningen och organisationenav ingenjörsutbildningen pä mellannivå kommer, som föredragande statsrådetanfört, att behöva noga belysas såväl ekonomiskt och organisatoriskt somtidsmässigt. Utskottet har erfarit att det inom justhar tillsatts en interdepartemental arbetsgrupp för att göra de analyser somhär beskrivits. Med hänsyndels till behovet av att få en samlad bild av frågan, dels till att UbU1986/87:14 inte brukar uttala sig i lokaliseringsfrågor av detta slagbör utskottet avstyrka motionerna 1986/87:Ub257, 1986/87:Ub650 och 1986/87:Ub823 yrkande 10. 3.4 Språkprogrammet i ungdomsskolan 3.4.1 Byte av B-språk mot C-språk