bet · GA01JuU23 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till polisväsendet, m.m. 1986/87:100 bil. 4, B 1 -9, jämte motioner) 1 detta betänkande behandlas regeringens förslag ommedelsanvisning till polisväsendet för nästa budgetår samt ett femtiotalmotionsyrkanden med anknytning till polisväsendet m.m. Utskottet tillstyrker - med vissa uttalanden - regeringensförslag till medelsanvisning. Motioner rörande bl. a. fördelningen avpolismanstjänster, inriktningen i stort av polisverksamheten och enspecialpolisstyrka avstyrks av utskottet. Med anledning av motionsyrkanden omny- eller ombyggnad av polishus i ett stort antal orter föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om verksamma åtgärder för alt påskyndabyggandet av polishus. Till betänkandet har fogats ett antal reservationer ochsärskilda yttranden. De gäller bl. a. antagningen av polisaspiranter, åtgärdermot våldsbrottslig-helen och en polisstyrka för särskilt allvarliga händelser. Regeringen har i proposition1986/87:100 bilaga 4 (justitiedepartenienlet) under punkt B 1 (s. 41-45)föreslagit all till för /88 anvisaett förslagsanslag av . 1 motion 1986/87:Ju205 av () hemställs allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att antagningen tillpolishögskolan för /88 skall vara 460 platser. I motion 1986/87:Ju217 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att till /88 anvisar ett förslagsanslag av . (yrkande 1). 1 motion 1986/87:Ju218 av '() ochIngrid () hemställs att som sin mening gerregeringen till 1 1986/87. Rättelse: S. 8 rad 9, S. 18 rad 3, 26, S. 22 rad 10 Står:Ju634 Rättat till: Ju624 känna vadi motionen anförts om ändring av polisutbildningen så all delar av JuU1986/87:23 densamma kan genomföras vid allmän högskola. I mofion 1986/87:Ju2I9 av () ochChariotie () hemställs att hos regeringen begär attrikspolisstyrelsen får i uppdrag alt genomföra en kravanalys av vilka fysiskaoch psykiska krav som polisyrket ställer. I motion 1986/87:Ju225 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar atl 300 polisaspiranter skall antas för /88 (yrkande1), - att riksdagenbeslutar att lill anslaget B 1. anvisa ett i förhållande tillregeringen med 20 milj. kr. förhöjt anslag (yrkande 2). 1 motion 1986/87:Ju236 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar att öka intagningentill lill 460 platser (yrkande 1). I motion 1986/87: Ju403 av m.fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i fråga, att beslutar atl intagningen avpolisaspiranter lill polisutbildningen /88 skall öka från 150 till 460(yrkande 10). 1 motion 1986/87: Ju630 av () och () hemställs, såvitt nu är i fråga, atl som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att ökade resurser börställas lill polisens förfogande i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 2). I motion 1986/87: Ju635 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, all som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om behovet av insatser för att komma åt den alltgrövre våldsbroltsligheten (yrkande 1). I motion 1986/87:Ju808 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar att 460 polisaspiranter skall antas för vardera budgetåren 1987/88,1988/89 samt 1989/90 (yrkande 1), - att riksdagenbeslutaratt till anslaget B 1. , förvaltningskostnaderanvisa ett i förhållande till regeringen med 10,5 milj. kr. förhöjt anslag om140 . (yrkande 2), - att riksdagenbeslutar till anslaget B 1. Löner och utrustning lill aspiranter m.m. anvisaett i förhållande till regeringen med . förhöjt anslag om . (yrkande 3). I mofion 1986/87: Ju809 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, att till /88 anvisar ett förslagsanslag av . (yrkande 3). I mofion 1986/87:Ju818 av () ochBirgitta Rydle (m) hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att intagningen tillpolishögskolan skall vara 460 polisaspiranter (yrkande 1). utskottet JuU 1986/87:23 fick en nyorganisation (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr. 182 och prop. 1983/84:111, JuU27, rskr. Organisationsförändringen hade förberetts bl. a. av 1981 årspolisberedning och ingick i den omfattande reform av polisväsendet som är iprincip avslutad. har i en skrivelse till regeringen iseptember 1986 hemställt om vissa ändringar i organisationen. Bl.a. förslås attantalet avdelningar vid sidan om säkerhetsavdelningen minskas från tre tilltvå. har motiverat sin begäran med att den organisationsöversynsom företogs äv polisberedningen genomfördes under stor tidspress och utaningående analyser. På grund av de besparingskrav som lagts på styrelsen harorganisationen inte fungerat som var avsett och erfarenheterna har enligtrikspolisstyrelsen visat att vissa behov förbisågs vid den tidigare organisationsöversynen. Frågan orn att ändra organisation ärföremål för överväganden inom med, enligt vad utskotteterfarit, sikte på en snar lösning i den riktning som styrelsen föreslagit. Beträffande anslagsberäkningen framhållerdepartementschefen att det redan under nästa budgetår bör finnas utrymme all laul den resterande medelsminskning om som enligt det treåriga huvudförslagetskulle ske under de kommande två budgetåren. Detta innebär enligtdepartementschefen att för /89 inte skallvidkännas någon anslagsminskning. Medelsberäkningen för nästa budgetår - 532 529 000,kr. -innebär all anslaget för sänks med ca 20 milj. kr. jämförtmed innevarande budgetår. Departementschefen nämner atl 1,3 milj. kr. harberäknats för bl. a. utbildning rörande bekämpning av ekonomisk brottslighetliksom att medel avsatts för den vid nyinrättadepersonalansvarsnämnden, som skall handlägga disciplinärenden m. m. inompolisväsendet. Departementschefen föreslår för kommande budgetår atl 150nya aspiranter antas till och att en polischefskurs med 30aspiranter anordnas. Beträffande antagningen av polisaspiranter uttalardepartementschefen att han vid sin anmälan till de tre senaste årensbudgetpropositioner har kunnat konstatera att personalläget inom polisväsendetinneburit att antalet utbildade polismän väsentligt har överstigit antaletpolismanstjänster. Han erinrar vidare, om att en bättre balans mellan antaletutbildade polismän och polismanstjänster skall eftersträvas och att förslagetom antagning av nya polisaspiranter för nästa budgetår har präglats av dennamålsättning. Antalet polismän som saknar en s. k. tablåtjänstuppgår till ca 1 300 mot ca 1 400 föregående år och enligt departementschefenär därmed de beräkningarsom redovisades i föregående års budgetproposition om en JuU 1986/87:23antagning för de tre kommande budgetåren om 150, 250 resp. 430 aspiranterfortfarande giltiga utifrån den angivna målsättningen. Departementschefen erinrar vidare om alt 1981 årspolisberedning i sitt slutbetänkande (SOU 1985:62 s. 263 ff) har redovisatvissa överväganden om aspirantantagningen. Han förklarar att han avser atl iell annat sammanhang återkomma med sina ställningstaganden i den frågan. I motionerna 205,217, 225,236,403,630, 635,808,809 och 818föreslås atl det skall antas fler polisaspiranter än enligt regeringensförslag. I motion 225 förordas 300 aspiranter medan övriga motioner uttalar sigför en antagning av 460 aspiranter. Utskottet delar uppfattningen att utvecklingen avpersonallägel inte föranleder annat än att den tidigare nämndaplanen för aspirantantagningar bör följas såvitt gäller /88. Ilikhet med utgår utskottet ifrån atl departementschefen i lämpligtsammanhang för redovisar de överväganden som kan föranledas avpolisberedningens nyssnämnda förslag om aspirantanlagningarna. 1 detsammanhanget får bedömas behovet av aspirantantagning för kommande budgetår. Utskottet godtar således regeringens förslag om antaletaspiranter och har inte heller i övrigt någon invändning såvitt angår den avregeringen föreslagna medelsanvisningen. Utskottet tillstyrker bifall lillregeringens förslag till medelsanvisning för och avstyrkerbifall lill de här behandlade yrkandena i motionerna 205, 217, 225, 236, 403,630, 635. 809 och 818. Vad som i övrigt har anförts av departementschefen underförevarande anslag föranleder inget särskilt uttalande från utskottets sida. 1 motion 218 förespråkas att delar av den teoretiskapolisulbildningen, t. ex. i juridik, sociologi och psykologi, skall kunnafullgöras vid allmänna högskolor och det föreslås att uppdrar ålregeringen all utreda huruvida delar av polisutbildningen kan decentraliserastill olika högskolor. Härigenom skulle enligt motionärerna uppnås dels attutbildningsresurserna utnyttjades bättre, dels att polisens relationer tillallmänheten förbättrades genom den utökade kontakten. Polisutbildningen reformerades genom beslut år 1985.Grundutbildningen är treårig. Den inleds med en långgrundkurs. Därefter följer praktiktjänstgöring . Dennainnehåller dels polispraktik, dels s.k. samhällspraktik, i första hand inom densociala sektorn. Grundutbildningen avslutas med ytterligare en teoretisk kursom . De första eleverna med den nya utbildningen kommer atl lämnapolishögskolan vid utgången av vårterminen . Den teoretiska delen avpolisutbildningen fullgörs vid i där även enomfattande fortbildning bedrivs. polisutredning föreslog att polisutbildningenskulle samordnas med den allmänna högskolan bl. a. genom atl delar avundervisningen skulle förläggastill universitet eller annan högskola. Såväl departementschefen /87:23 som utskottet ställde sig i och för sig positiva till en ökadintegration av undervisningen men ville avvakta kommande utredningar före ettställningstagande (prop. 1980/81:13 s. 127, JuU 24 s. 19). Utskottet uttalade sig ånyo ifrågan om integration avpolisundervisningen i sitt betänkande JuU 1983/84:16 s. 18 i samband medbehandlingen av proposition 1983/84:89 om polisens organisation, m. m.Utskottet anförde då att det var av värde att polisutbildningen i högre grad änför närvarande kunde integreras med den övriga högre utbildningen i samhället.Med tanke på att frågor rörande polisutbildningens närmare innehåll skullekomma att tas upp i en senare proposition till ansåg utskottet dockatt det då saknades skäl till någon åtgärd från sida. I propositionen om poliseris arbetsformer på lokal ochregional nivå, utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81) diskuteradesutförligt frågan om integration mellan polishögskoleutbildningen och annanhögskoleutbildning. Departementschefen kom i propositionen (s. 30) tillslutsatsen att del då inte var möjligt att åstadkomma någon egentligintegration även om han i princip kunde ansluta sig till önskemålet om en sådan.Det var, enligt departementschefen, däremot både möjligt och lämpligt med ellsamarbete och en samordning på det mer praktiska planet inom ramarna förverksamheten vid . Förslagen i propositionen föranledde i nu aktuellthänseende inga uttalanden från utskottets sida annat än all utskottet anslötsig till de i propositionen angivna riktlinjerna (JuU 1984/85:18 s. 4).Riksdagen godtog förslagen. Utskottet har inhämtat att man vid harförberett det kommande forskningsarbetet vid högskolan, för vilket medel förtvå forskarassistenttjänster finns avsatta, genom omfattande kontakter medandra högskolor och även med myndigheter såsom arbetslivscentrum,brottsförebyggande rådet och . Man hoppas kunna etableraett samarbete i fastare former. Den nya polisutbildningen är vidare vad gällerinnehåll, uppläggning och metodik anpassad till vad som är vanligt vid andrahögskolor. En förutsättning för att kunna uppfylla de krav som den nyapolisutbildningen ställer i dessa hänseenden har, enligt polishögskolansledning, varit en omfattande fortbildning av lärarna. Fortbildningen har skettoch sker alltjämt i nära samarbete med särskilt de pedagogiska institutionernavid universiteten i och . I undervisningen slutligenförekommer ett etablerat utbyte av lärare mellan t. ex. ochpolishögskolan i såväl den grundläggande utbildningen somfortbildningsverksamheten. Gemensamma seminarier för studenterna vid de nämndahögskolorna förekommer inom grundutbildningen. Olika experterfrån myndigheter och näringslivet deltar i särskilda moment av undervisningen.Expertmedverkan är särskilt vanlig när det gäller fortbildningsverksamheten.Polishögskolan strävar efter att öka kontakterna utåt inom den ram som kravetatt tillgodose behovet av en högklassig polisulbildning ger. Såsom utskottet har framhållit är det i sig avvärde om polisutbildningen i högre grad kunde samordnas med annanhögskoleutbildning. anserutskottet i linje med vad som tidigare framhållits att JuU1986/87:23 uppgift att utbilda kvalificerad polispersonal måste prioriteras.Utskottet anser inte heller att de kraftigt ökade kostnader som en integrationmed bibehållna yrkesspecifika inslag i polisulbildning skulle medföra ärförsvarbara i dagens statsfinansiella situation. Det är därför, mot bakgrundav utskottets principiella inställning, desto mer glädjande att ett så passomfattande samarbete mellan och andra samhällsorgan förekommer.Det bör i sammanhanget också noteras att den första årskullen polismän med dennya utbildningen ännu inte lämnat . Det pågående samarbetet kandärför ses som en inledning till en önskvärd utveckling mot ett alltmeromfattande samarbete i olika former. Utskottet förordar en fortsatt utvecklingi denna riktning. Någon särskild åtgärd från sida är emellertid intepåkallad. Utskottet avstyrker bifall till motionen. Frågan om inrättandet av en professur vid polishögskolantar utskottet upp till behandling i ett senare betänkande med anledning avproposition 1986/87:80 om forskning. I motion 219 begärs en analys av de fysiska och psykiskakrav som polisyrket Ställer. Motionärerna anser att en sådan analys - iförening med en utvärdering av de kvinnliga polisernas insatser - är enförutsättning för att undanröja den misstro som enligt motionärerna finns motkvinnliga polisers förmåga att klara yrkets krav. Antagningskraven till polisutbildning fastställs avrikspolisstyrelsen. De nuvarande kraven som fastställdes är inriktademot den sökandes , såväl fysiska som psykiska förutsättningar för yrket och kansammanfattas så att en sökande förutom vissa förkunskaper måste ha en förpolisyrkel lämplig kroppskonstitution samt ha gott omdöme och stabilt psyke.Antagningskraven är i stort sett desamma för män och kvinnor. a. en något kortare kroppslängd för kvinnor. En projektgrupp inom gör för närvarandeen översyn av de krav som gäller för anställning som polisaspirant.Projektgruppen har lagt fram förslag beträffande bl.a. kraven i fråga ompersonligheten, synskärpa, färgseende och hörsel (rapport 1986:5). Inom projektgruppen pågår arbetet medavsnittet om de fysiska krav som polisyrket ställer. Man räknar inom gruppenmed att lägga fram ett förslag för . Andelen kvinnliga aspiranter till polisyrket har /84 uppgått till av de antagna aspiranterna, medanandelen kvinnliga sökande uppgått till . Vid ställningstagande till motionen vill utskottet förstkonstatera alt det är ett angeläget ämne som motionärerna tar upp. Det ärsålunda av flera skäl viktigt att polisverksamheten till sig kan knytakvinnliga befattningshavare på alla nivåer. 1 linje med tankarna bakommotionsönskemålet vill utskottet framhålla att utskottet, som ser positivt pårekryteringen av kvinnliga poliser, anser det självklart attrekryteringsarbetet sker under iakttagande av lagstiftningenom jämställdhet i arbetslivet och de principer som ligger till JuU 1986/87:23grund för denna. Särskilt viktigt är därvid att speciella krav för antagningtill polisyrket som kan motverka rekryteringen av kvinnliga sökande inte ställsupp utan tungt vägande sakliga skäl. Av vikt är givetvis även att jämställdThetsaspekterna beaktas i det dagliga polisarbetet. Pä grund härav och dåutskottet utgår ifrån att de frågor som behandlas i motionen kommer attuppmärksammas i det utredningsarbete som pågår hos avstyrkerutskottet bifall till motionen. 1. beträffandemedelsberäkningen och antagning av polisaspiranter att med avslag påmotion 1986/87:Ju205, motion 1986/ 87;Ju217 i denna del (yrkande 1), mofion1986/87:Ju225 i denna del (yrkandena 1 och 2), motion 1986/87:Ju236 i denna del(yrkande 1), motion 1986/87:Ju403 i denna del (yrkande 10), motion1986/87:Ju630 . i denna del (yrkande 2), motion 1986/87; Ju635 i denna del(yrkande 1), motion 1986/87:Ju808 i denna del (yrkandena 1, 2 och 3), motion1986/87:Ju809 i denna del (yrkande 3) och motion 1986/87:Ju818 i denna del(yrkande 1) och med bifall till regeringens förslag till /88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandeintegration av polisutbildningen att avslår motion 1986/87:Ju218, 3. beträffandepolisyrkets krav attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju219. Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m.m. Regeringen har . under punkt B 2 (s. 45) föreslagit att, iavvaktan på särskild proposition i ämnet, fill Polisverksamheten rörande brottmot rikets säkerhet m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av163 . I den avlämnade propositionen om totalförsvaretsfortsatta utveckling (prop. 1986/87:95, bil. 2) har regeringen föreslagitriksdagen atl till Polisverksamhet rörande brott mot rikets säkerhet m. m. /88 anvisa ett förslagsanslag av . Propositionenhar hänvisats till försvarsutskottet, som hemställt om yttrande från justitieutskotteti här aktuell del. avser att ta ställning tillregeringens förslag till medelsanvisning i yttrande till försvarsutskottet. Ettantal frågor rörande den polisiära säkerhetstjänsten aktualiserade genommotioner avser utskottet att behandla i ett senare sammanhang. Vad här sagts ombehandlingen av regeringens förslag till medelsanvisning får utskottet härmedför anmäla. Utskottet tillstyrker regeringens JuU1986/87:23 förslag under punkt B 3 (s. 45-47) och hemställer att till /88 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punktB 4 (s. 47-49) föreslagit atl till Lokala polisorganisationen för /88 anvisa ett förslagsanslag av 4 . I motion 1985/86:Ju624 av () hemställs medhänvisning lill motion l985/86:So253, såvitt nu är i fråga, att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeeffektivare tull och polis (yrkande 2). I motion 1986/87:Ju208 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande uppsättandet av en specialutbildad polisstyrka för bekämpning avterroristhandlingar och liknande svår brottslighet. I motion 1986/87:Ju210 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om prioritering av miljöbrotlsärenden inom polis- och åklagarväsendet. I motion 1986/87;Ju211 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av ytterligare polisiära resurser i . I motion 1986/87;Ju212 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom oförändrade polisiära resurser i polisdistrikt. I motion 1986/87: Ju214 av () och GörelThurdin (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts dels om bevarandet av polismanstjänslerna även i demindre tätbefolkade delarna av vårt land och dels om avvisande avrikspolisstyrelsens förslag om minskning av antalet polismanstjänster iVästernorrlands län. I motion 1986/87:Ju217 av m. fl. (fp)hemställs, såvitt nu är i ' fråga, att vid behandlingen av anslagetLokala polisorganisationen som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om 70 nya polismanstjänster för bekämpningen av främstvåldsbrottslighet m. m. (yrkande 2). I mofion 1986/87:Ju220 av m. fl. (m) hemställsan som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av polisiära resurser i län. I motion1986/87:Ju221 av () och () JuU 1986/87:23hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ytterligare polisiära resurser i . I motion 1986/87:Ju222 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna dels behovet av attpolismyndigheten i tillerkänns en trafikavdelning i den grundläggandeorganisationen och dels behovet av en omräkning utifrån i motionen angivnasärskilda faktorer vid fördelningen av polismanstjänster vidpolisorganisationen i . I motion 1986/87;Ju225 av () hemställs,såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar att tillsätta 100 nya tjänster för övriga polismän utöver regeringensförslag (yrkande 3), - att riksdagenbeslutar att till anslaget B 4. Lokala polisorganisationen anvisa ett iförhållande till regeringen med 20 milj. kr. förhöjt anslag (yrkande 4). I motion 1986/87: Ju227 av m. fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av polisresurser i norra . I motion 1986/87:Ju228 av () och LarsErnestam (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förslag till omfördelning av polistjänster. I motion 1986/87:Ju230 av '()hemställs, såvitt nu är i fråga, atl som sin mening ger regeringentill känna att fördelningsutredningens förslag alt flytta 21 polistjänster frånÖstergötlands län ej skall genomföras (yrkande 1). Imotion 1986/87:Ju231 avUlf Adelsohn m. fl. (m) hemställsmed hänvisning lill motion 1986/87: A463 av att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att stärkapolisens resurser. I motion 1986/87:Ju232 av () och GöstaAndersson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avslag på förslag tillomfördelning av polistjänster. I motion 1986/87:Ju233 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående förstärkning av polisresurserna i . I motion 1986/87:Ju234 av () hemställsatl som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom beslutsordningen vid polisiär omorganisation. I motion 1986/87:Ju236 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, - att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om behovet att inrätta fler polistjänster i (yrkande 2), r 1986/87. - att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen JuU 1986/87:23 anförts om preventiva insatsers betydelse för att bekämpa våldsbrottslighe ten (yrkande 3). I motion 1986/87:Ju237 av () och JanHyttring (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt nuvarande tjänsters fördelning på olika polisdistrikt behålls och att denvälbehövliga förstärkningen av antalet tjänster i sker helt genom ettnytillskott av tjänster i . I motion 1986/87:Ju417 av () och MajaBäckström (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av resursförstärkningar till reguljärpolisverksamhet på bekostnad av de rent polisiära bevakningsuppgifler som förnärvarande utförs av bevakningsföretag. I motion 1986/87:Ju613 av () hemställs medhänvisning lill motion 1986/87:So217, såvitt nu är i fråga, att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts avseendeeffektivare tull och polis (yrkande 2). I motion 1986/87:Ju615 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av att det ur trafiksäkerhetssynpunkt införs ett striktägaransvar för färd mot rött ljus. Imotion 1986/87:Ju640av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om polisens resurser (yrkande 1). I motion 1986/87: Ju642 av m. fl. (c)hemställs, såvitt nu är i fråga, att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sanktionen ordningsbot (yrkande 2 delvis). I motion 1986/87:Ju802 av m. fl. (m) hemställs,såvitt nu är i fråga, - alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder motekonomisk brottslighet (yrkande 6), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt stärka polisens resurser (yrkande 7). I motion 1986/87;Ju808 av m. fl. (c) hemställs,såvitt nu är i fråga, - att riksdagenbeslutar med ändring av regeringens förslag att inrätta 100 nya polistjänster istorstadsområden och större tätorter (yrkande 4), - att riksdagenbeslutar till anslaget B 4.