bet · GA01JoU26 · 1986-12-31 00:00:00 — För att förbättra de produktionstekniska och företagsekonomiskaförutsättningarna bör rådgivningen till jordbruket i norra utökas. Detbör ankomma på länsmyndigheterna att gemensamt besluta om i vilka former enutökad rådgivning skall genomföras. Regionalt bör en genomgång göras av dels behovet, delsmöjligheterna att utnyttja befintliga arbetsmarknadspoltiska stödformer i deareella näringarna. Härvid bör särskilt understrykas behovet av utbildning ochstöd i samband med uppbyggnad och utveckling av kombinerade företag. Försöksvisbör som ett led i stimulans till uppbyggnad av kombinationsföretagstarta-eget-bidrag införas för verksamhet som inte är ett naturligt led ijordbruksdriften. Kvinnans situation skall särskilt uppmärksammas i dettasammanhang. I motionJ0I66 av () yrkandena 6-8 anförs att utbildningen i JoU 1986/87:26företagsekonomi bör prioriteras i samband med åtgärderna för att främjakombinerade företag. Utbildningsbehovet kan bäst tillgodoses genom samordningmed övrig företagsutbildning, t. ex. komvux. Lantbruksnämnderna bör få ökaderesurser för att medverka till att jordbruksföretag förstärks med skogsmark.Domänverksskog och annan statlig skogsmark bör ställas till förfogande förändamålet. Överföring av skogsmark för fysiska personer till juridiska personerbör motverkas. I centermotionerna Jol73 yrkande 4 och Jol78 yrkande 11anförs liknande synpunkter i fråga om möjligheterna för lantbrukare attförvärva skogsmark. Enligt den sistnämnda motionen bör uppbyggnaden avkombinerade företag främjas genom utförsäljning av delar av domänverketsskogsinnehav. Enligt motion Jol73 yrkande 6 bör vidare en översyn görasav småföretagarnas skatte- och avgiftsförhållanden med avsikt att underlättaoch stimulera egen verksamhet. I motion Jol74 av m. fl. (vpk) yrkande 4understryks behovet av tillräcklig nyrekrytering av lantbrukare. Startbidragoch räntestöd bör införas i enlighet med vad tidigareföreslagit. Vidare yrkas att samhället i sin upphandlingsverksamhet m. m.regelmässigt gynnar den lokala produktionen (yrkande 5). I motion Jol78 yrkande 10 anförs att ett långsiktigtåtgärdsprogram för jordbruket inom stödområdet också måste innehålla en plan förforskning och utveckling av ny teknik och för växtförädling. bördärför ange mer långsiktiga mål för samhällsstödet till forskning ochutveckling av Norrlandsjordbruket. I motionen yrkas vidare attstarta-eget-bidrag skall utgå vid generafionsskiften samt vid nyetableringar iövrigt. Kommuner och landsting bör liksom statliga myndigheter och verkprioritera lokala producenter. Utskottet instämmer i regeringens överväganden angåendesärskilda insatser för att stimulera utvecklingen av kombinationsföretag samtom forskning, försök, rådgivning och utbildning m.m. 1 anslutning till motionsyrkandena angående ökademöjligheter till förvärv av skogsmark vill utskottet hänvisa till sittbetänkande JoU 1986/87:24 om ändring i jordförvärvslagen, m. m. Utskottet anföri detta sammanhang bl. a. att kombinationen jordskog ger fördelar i mångaavseenden och att ändringarna i lagen på flera sätt kommer att underlätta förenskilda att förvärva skogsmark. a. innebär utskottets ställningstagandeatt jordförvärvslagens regionalpolitiska betydelse ytterligare understrykssamt att fysiska personer prioriteras vid förvärv av skogsmark i vissa fall. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna J0I66yrkandena 7 och 8, J0I73 yrkande 4 och Jol78 yrkande 11 lämnas utan vidareåtgärd. Utskottet utgår från att önskemålen i motion J0I66 yrkande6 om viss utbildning kan tillgodoses inom ramen för de föreslagna insatsernautan att särskilt understryker behovet av denna utbildning. Motionenavstyrks i förevarande del. Frågan om stöd till nyetablering kommer att ytterligareutredas av JoU 1986/87:26 lantbruksstyrelsen. I avbidan på denna utredningär utskottet inte berett att biträda motionsyrkandena om införande av olikastödformer för nyetablering m.m. Motionerna JÖ174 yrkande4 och Jol78 yrkande12 avstyrks således. Yrkandet i motion Jol73 om översyn av småföretagaresskatte- och avgiftsförhållanden ligger i viss mån utanför det ämnesområde sombehandlas i propositionen. Utskottet konstaterar att skatteutskottet vid flerafillfällen behandlat liknande mofionsyrkanden (se bl. SkU 1986/87:27). Defrågor motionärerna berör omfattas av utredningsuppdrag som lämnats tillutredningen om reformerad företagsbeskattning och - i viss mån - ävenföretagsskattekommittén. Med del anförda avstyrker utskottet mofion Jo 173yrkande 6. Bifall till motionsyrkandena om prioritering av lokalproduktion vid offenfiig upphandling förutsätter att upphandlingsförordningen(1986:366) ändras bl. a. i vad avser kraven på. affärsmässighet imyndigheternas upphandling. Utskottet är därför inte berett att biträda dessayrkanden. Det bör framhållas att upphandlingsförordningen omfattar statligamyndigheter men ej kommuner och landsting. Enligt vad utskottet erfaritförekommer det i inte obetydlig utsträckning att kommuner och landsting i sinuppköpsverksamhet gynnar lokala odlare och i samband därmed även alternativtodlade produkter. Utskottet utgår från att denna utveckling kommer attfortsätta utan centrala direktiv från statsmakterna. Motionerna Jol74 yrkande 5och Jol78 yrkande 13 avstyrks. Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslånågot uttalande om långsikfig forskning och utveckling enligt motion Jol78yrkande 10. Grundläggande forskningsfrågor på bl. a. de areella näringarnasområde har behandlats såväl under /86 som under innevaranderiksmöte (JoU 1985/86:13, JoU 1986/87:19). Besluten om jordbruksforskning m. m.är rikstäckande och kommer självfallet även Norrlandsjordbruket till godo.Motionen påkallar i denna del ingen ytterligare åtgärd. Kostnaderna för åtgärdsprogrammet beräknas till totalt 100milj. för en treårsperiod med följande uppskattade fördelning, nämligenstöd till investeringar inom jordbruket och till kombinationsföretag54milj.kr., stöd till utveckling av kombinationsföretag 27 milj. kr., ökadutbildning och rådgivning 15 milj. kr. samt ökad forsknings- och försöksverksamhet4milj. Varje län tilldelas en medelsram för genomförande av olikainsatser. Det bör ankomma på länsmyndigheterna att tillsammans bestämma hurstor del av medlen som skall användas för olika stödinsatser och hur mycket somskall användas som projektmedel för utvecklingsprojekt, rådgivning, utbildningsinsatserm. m. Härutöver bör finnas vissa medel för insatser som rör mer än ett län.Användningen av medlen för ökad forsknings- och försöksverksamhet bör beslutasav regeringen efter förslag från lantbruksstyrelsen och Sverigeslantbruksuniversitet. Åtgärdsprogrammetavser jordbruket i norra . ankommapålantbruksstyrelsen att fördela medlen fill lantbruksnämnderna i JoU1986/87:26 , , , , ochVästerbottens län samt till i . Planeringen avolika insatser bör samordnas med övriga länsmyndigheter. Landskapet i ingår i det område därregionalt rationaliseringsstöd utgår. Även om inte ingår iåtgärdsprogrammet bör enligt jordbruksministern de regler för det regionalarationaliseringsstödet som föreslagits i det föregående tillämpas för hela detområde som omfattas av stödformen, dvs. Under rubriken åtgärder för jordbruket inorra föreslås ett reservationsanslag av lOOmilj.kr. I motion J0I66 av () yrkandena 35 anförs att enstörre del av medlen än vad regeringen angivit bör användas till forskning ochutveckling.. Medlen bör i första hand användas för en upprustning av resursernavid Röbäcksdalen, som bör ombildas fill en självständig institution inoinSveriges . I motion Jol67 av () understryksjord- och' skogsbrukets betydelse för . En ordentlig satsningkrävs på forsknings- och försöksverksamhet. Vid medelsfördelningen bör enligtmotionen en relativt sett större andel tilldelas . Enligt motion Jol73 av () yrkande 5 ärmedelsfilldelningeh klart otillräcklig. Medelsramarna måste höjas väsentligt.För investeringsverksamhet och utvecklingsprojekt m.m. föreslås totalt250milj.kr. med fördelning 50milj. kr årl, lOOmilj.kr. år2 och lOOmilj.kr. I vpk-motionen Jol74 yrkas att de föreslagna 4 milj. kr.för forskning m. m. skall avse /88 och att regeringen återkommermed förslagom medelsanvisning för återstoden av perioden. Motsvarande yrkandeframförs beträffande totalanslaget om 100 milj. kr. (yrkandena2 och3). Även icentermotionerna Jol77 yrkande 2 och Jol78 yrkande 8 föreslås att anslaget om100 milj. kr. skall avse endast /88. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att ett beloppom 100milj. skall ställas till förfogande förgenomförande av åtgärdsprogrammet. I enlighet härmed avstyrker utskottetframförda motionsyrkanden om en höjning av anslaget resp. om att anslaget helteller delvis skall avse endast det första budgetåret i treårsperioden. Det bördock framhållas att det föreslagna anslaget i sin helhet står till förfogandefr. o. m. och att det inte föreligger något hinder mot attstörre delen av anslaget förbrukas redan under det första budgetåret. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna J0I73 yrkande 5, Jol74 yrkandena2 och 3,Jol77 yrkande 2 och Jol78 yrkandes. 1 anslutning till motion Jol67 bör framhållas attsynpunkter rörande behoven hos specificerade län eller regioner i övrigt får bedömas i samband med médelsfördelningen. Utskottet har inte något underlag för att föreslå en proportionellt större medelsfördelning till än fill övriga län som omfattas av åtgärdsprogrammet. Utskottet avstyrker vidare motion J0I66 yrkande3 omfördelning av JoU 1986/87:26 medel till forskning och utbildning. Av propositionen framgår att ytterligare resurser kommeratt ställas till förfogande för verksamheten vid Röbäcksdalen. Detta bör varaägnat att tillgodose yrkande 4 i motion J0I66. Enligt motionen bör vidareRöbäcksdalen omvandlas till en självständig insfitution inom Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). Röbäcksdalen inrättades som en centralförsöksanstalt på jordbrukets område i . Till anstalten har förlagtsbl. a. nio försöksavdelningar med lantbruksimiversitetet som huvudman. Vidarefinns vissa myndighetslaboratorier m.m förlagda där. Enligt vad utskotteterfarit pågår inom SLU en utredning angående organisationsformerna vid Röbäcksdalen.Frågan tillhör i första hand SLU:s kompetensområde, och motionen avstyrks medhänvisning härtill såvitt avser yrkande5. Mellan företrädare för regeringen och lantbrukarnasförhandlingsdelegation träffades en principöverenskommelseom att LRF skall överta huvudmannaskapet för ett nytt skördeskadeskydd. En för staten och LRF gemensam arbetsgrupp har därefterhaft i uppdrag att närmare utreda och lämna förslag till utformning av det nyaskyddet. Enligt arbetsgruppens förslag skall LRF genom en särskildjuridisk person, som LRF har ett avgörande inflytande över och som endast hardetta ändamål, vara huvudman för ett nytt skördeskadeskydd fr. o.m. 1988 årsskörd, om vissa förutsättningar och villkor uppfylls. Flera av de frågor som behandlas i överenskommelsen är avden arten att måste måste besluta i ärendet innan en överföring avskyddet till den nye huvudmannen kan ske. Detta gäller inte enbart deekonomiska förpliktelserna. I vissa fall fordras ändrad lagstiftning. Detfortsatta arbetet bör nu inriktas på att överenskommelsen skall genomföras.Förslag i de olika frågor som fordrar ställningstagande kommer attutarbetas och föreläggas . Riktlinjerna för skyddet innebär i huvudsak att skyddetväsentligen är ett individuellt totalskadeskydd och att det är öppet för allajordbrukare med mer än 5 ha åker. Väsentliga ändringar i grunderna för skyddetfår inte göras utan regeringens medgivande. Någon närmare författningsregleringav skyddets omfattning är inte avsedd. Avsikten är att finansieringen av det nyaskördeskadeskyddet skall ske genom att till den nye huvudmannen överförs behållningeni skördeskadefonden som uppgår till ca 324 milj. kr. Den nye huvudmannen övertar fonden skörd.Vidare är avsikten att skyddet skall finansieras genom prisregleringsmedel somjordbruksnäringen tillförs enligt årliga riksdagsbeslut eller genom ensärskild statlig skördeskadeavgift inom ett årligt belopp som för närvarandeberäknas till ca 60milj. Omprövning av beloppets storlek kan aktualiseras,när fonden fått avsedd storlek, i samband med överläggningar om prisregleringenpå jordbrukets produkter. Jordbrukets kompensationsram skall fr. o. m. denIjuli 1988 höjas med motsvarande belopp utan avräkning. Vidare anges i överenskommelsen att om utbetaldaersättningar och JoU 1986/87:26 behovsprövade bidrag till följd av skördeskador överstiger 90 milj. , : skallstaten och jordbruksnäringen vardera tillföra skördeskadefonden hälften av överskjutande belopp. Näringens bidrag får täckas inom ramen för de prisregleringsmedel som jordbruket tillförs. Överenskommelsen torde innebära att den nye huvudmannenkommer att anförtros uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Eftersom dennye huvudmannen skall vara en stiftelse fordrar dettaenligt 11 kap. 6§ . En grundläggande förutsättning för överenskommelsen är attden nye huvudmannen får tillgång tilluppgifter som finns i lantbruksregistret och som behövs förskördeskadeskyddet. I viss utsträckning gäller sekretess för sådana uppgifterenligt 9 kap. 4§ sekretesslagen. Den nye huvudmannens ' tillgång till dessa ärsåledes en fråga som fordrar lagreglering. I denna fråga har jordbruksministern samrått med chefenför . I motion Jol70 av () redovisas utförligten rad principiella , och andra skäl som enligt motionen bör föranledariksdagen att avslå propositionen i denna del. Motionären hänvisar bl. a. tillregeringsformens bestämmelser om myndighetsutövning, tillsekretesslagstiftningen och till önskemålen att konkurrensbegränsningar ochmonopol inom jordbrukssektorn inte utsträcks till ytterligare områden. Utskottet har i detta sammanhang endast att ta ställningtill förslaget att LRF övertar huvudmannaskapet för skördeskadeskyddet fr. o.m. Utskottet har ingen erinran mot förslaget, som bygger på enprincipöverenskommelse mellan staten och jordbruksnäringen.Som framgår av propositionen kommer förslag i de olika frågor som fordrarriksdagens ställningstagande att framläggas . Utskottet ansersig därför inte ha anledning att nu gå närmare in på de invändningar somframförs i motionen. Anslagsfrågor för /88 Lantbruksstyrelsens och lantbruksnämndernas verksamhet Det svenska jordbruket står inför betydande strukturellaförändringar. Mot bakgrund av bl. a. de kostsamma överskotten är en produktions- och marknadsanpassning nödvändig. 1 denna anpassning kan lantbruksnämnder nas rådgivningsverksamhet spela stor roll på så sätt att en väl fungerande rådgivning kan för jordbruksnäringen utgöra en viktig länk mellan forsk ningsresultat och praktisk tillämpning. Inte minst när det gäller kravet på ett mer miljöanpassat jordbruk är det angeläget att kunna lämna en viss statligt finansierad rådgivning. Undantag från en med avgifter finansierad rådgiv ning bör göras endast i de fall det finns ett stort samhälleligt intresse attnå ut med rådgivning och det inte är uppenbart att denna rådgivning kan finansieras med avgifter. Jordbruksministern anser sig således inte kunna biträda lantbruksstyrelsens förslag om en minskad nivå på avgiftsfinan sieringen i verksamheten. Det bör enligt regeringen i stället ankomma på -'3 3 Rik.\d(igeii 1986/87. lantbruksstyrelsenatt göra den närmare prioriteringen av insatser mellan JqU 1986/87:26 olika områden. Jordbruksministern delar däremot lantbruksstyrelsensuppfattning att fortsatta besparingar i första hand bör avse administrationen.För närvarande pågår olika försök till samordning hos regionala myndigheter. finns en försöksverksamhet med en samordnad länsförvaltning,och lantbruksnämnden i länet har försöksvis lagts in som en funktion inomlänsstyrelsens organisation. 1 pågår ett försök med samordning avvissa administrafiva funktioner mellan skogsvårdsstyrelse och lantbruksnämnd.Inom ramen för skogsvårdsstyrelsernas verksamhet har sammanslagningar avkanslifunktionerna skett i och län samt i ochUppsala län. Regeringen kommer senare att ta ställning till vilkaåtgärder som bör vidtas med anledning av bl. a. erfarenheterna från nämndaförsök. Inom vissa arbetsområden har en regionalisering skett vidlantbruksnämnderna. För t. ex. trädgårds- och vattenfrågor har man frångåttden strikt länsbundna verksamheten, och personalen får på så sätt arbeta överett större område än det egna länet. Vissa ytterligare rutiner och funktioner kan enligtjordbruksministern "regionaliseras", och rationalisering av vissaarbetsuppgifter inom lantbruksnämnderna kan medföra besparingar. Regeringens förslag till ändringar i jordförvärvslagen(prop. 1986/87:122) kan också komma att påverka inriktningen av verksamhetenvid lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna. Lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna bör ingå i denförsöksverksamhet med överföring av anslagsmedel fr. o. m. /88som har föreslagits av finansministern (prop. 1986/87:100 bil. 11, avsnittetSärskilda frågor). Medel för lantbruksstyrelsen.och lantbruksnämndernas förvaltningsutgifterbör därför anvisas under ramanslag. För lantbruksstyrelsen föreslås medlen beräknade medutgångspunkt i ett huvudförslag med en real minskning av utgifterna om förtreårsperioden fördelade första året och under vardera andra ochtredje året. Budgeten är beräknad i 1987/priser, och anslagen förbudgetåren 1988/89 och 1989/90 skall prisomräknas i vanlig ordning. 5,4 milj. kr. bör ställas till förfogande för utvecklingoch bedrivande av prognos- och varningsverksamheren, bidrag till maskinhandelnför anskaffning av mobila testutrustningar samt för försöks- ochutvecklingsprojekt inom ogräsområdet enligt förslag i proposition 1986/87:80bil. 7 om forskning. har beräknats för vissa uppgifter avseendeförsörjningsberedskapen inom totalförsvarets civila delar och . motsvarandekostnaden för tre tjänster som lantbruksingenjör som bör överföras frånanslaget B 2. Lantbruksnämnderna till anslaget B 1. Regeringen har under punkt B 1 (s. 46-49) föreslagitriksdagen att till Lantbruksstyrelsen för /88 anvisa ettramanslag av . 1 töljdmotionen Jol71 (fp) yrkas att anslaget minskas med3 milj. kr. JoU 1986/87'26 (yrkande 3). Samma yrkande framförs i folkpartietspartimotion Jo257 yrkande 4 med hänvisning till att något primärt behov attgenom rådgivning öka produktionen inte längre föreligger och till avfolkpartiet framlagda förslag om förändringar i jordförvärvslagen och omupphävande av investeringsförbudet för nybyggnad av djurstallar. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensanslagsberäkning under denna punkt och avstyrker således motionerna Jol71yrkande 3 och Jo257 yrkande 4. I ett flertal fristående motioner behandlas frågan ombevarande av genetiska resurser. I motion Jo219 (fp) konstateras att ettsvenskt genbanksarbete är nödvändigt för att det påbörjade arbetet med ennordisk genbank skall kunna genomföras. Även av vetenskapliga,undervisningsmässiga och kulturhistoriska skäl bör staten finansiera en genbankför husdjursarterna. För att genbanksnämnden skall kunna fullgöra sinaarbetsuppgifter i överensstämmelse med motsvarande insatser i de övriganordiska länderna bör bevilja ytterligare . under anslaget.Samma yrkande återfinns i motion Jo216 (vpk), och i motion Jo256 (m) hemställsom ett tilläggsanslag om . för samma ändamål. I partimotion Jo803 framhålls att även dengenefiska variationen inom arterna måste bevaras. För att förhindra fortsattutarmning av i första hand fiskbestånden krävs ökade insatser från berördamyndigheter, bl. a. genom att underlätta upprättande av genbanker. Detta börges regeringen till känna (yrkande 34). Enligt motion Jo837 yrkande 2 (c) bör regeringen utarbetaen strategi för bevarande av genetiska resurser hos såväl växter som djur. Motionärerna framhåller det värdefulla i att ett nyttanslag nu införs för hotade växt- och djurarter men anser detta otillräckligtför att kunna skydda värdefulla resurser. En strategi för hushållning med genetiska resurser iSverige bör beskriva allmänna övergripande mål som rör grupper av organismeroch enskilda sektorer såsom jordbruk och fiske. Strategin skall innehålla ettkonkret handlingsprogram. Deresurser i form av genetisk variation som bör bevaras är: a) arter, b) genetiskvariation i form av olikheter mellan populationer och individer inom arter, c) värdefullamutationer och anlagskombinationer framställda hos växt-förädlare och andraforskningsinstitutioner. Strategin för genresursbevarande bör vara inriktad på attkartlägga och bevara den existerande genetiska variationen och inte endasthotade arter, raser och sorter. Ett handlingsprogram bör beskriva såväl genbanksverksamhetoch forskningsbehov som hänsynsregler för de verksamheter som utnyttjar markoch vatten. Hänsyn fill den naturliga och faunan måste ingå som en naturligdel i samhällsplaneringen på nationell, regional och lokal nivå. Det JoU1986/87:26 understryks att strategin även bör innefatta mikroorganismer. Utskottet har och senast underinnevarande (JoU 1986/87:5) framhållit värdet av att mångfalden avväxter och djur bibehålls och främjas. Denna bedömning är självfallet alltjämtgiltig. Det är nödvändigt att effektiva åtgärder vidtas för bevarande av sådanadjur och växter som är i behov av särskiilt skydd. Såväl produktionsmässiga ochvetenskapliga som kulturhistoriska skäl talar för att t. ex. husdjurens ochkulturväxternas genetiska resurser kan bevaras. I det framtida perspektivet avvetenskapens möjligheter att genom genmanipulation förändra arterna är det ävenav stor vikt att de ursprungliga arternas fortlevnad garanteras. Enligt vadutskottet erfarit har regeringen beräknat att det behövs ett årligt , . bidrag om150000 kr. för statens genbanksnämnds verksamhet på husdjursområdet. Föråterstoden av innevarande budgetår har regeringen beviljat ettbidrag om . för ändamålet, vilket tryggar nämndens verksamhet underdenna period. Det är enligt utskottets mening angeläget att ytterligare stödjaarbetet för att skydda hotat genetiskt material på bl. a. husdjursområdet ochatt dessa strävanden också ingår som ett led i det nordiska samarbetet påförevarande område. Från sida kommer man att verka förett sådant samarbete. ' Med hänvisning till dessa uppgifter anser sig utskottetkunna förutsätta att regeringen ställer medel till förfogande för verksamhetenunder /88 i enlighet med de beräkningar som gjorts avmedelsbehovet. anfört bör vara ägnat att tillgodose de aktuella motionerna. Regeringen har under punkt B 2 (s. 49-53) föreslagitriksdagen att till Lantbruksnämnderna för /88 anvisa ettramanslag av . Liksom för lantbruksstyrelsens förvaltningsutgifter böräven medel för lantbruksnämndernas förvaltningskostnader och de särskilda medelsom föreslås för intensifierad rådgivning och under anslaget B 1 för halveringav bekämpningsmedelsanvändningen anvisas under ramanslag. Dessa båda posterfinansieras med avgifter på liandelsgödsel och bekämpningsmedel och beroendepå tillgången på avgiftsmedel måste inför varje budgetår ställning tasbeträffande de belopp som kan disponeras. Med undantag för medel till lantbruksenheten i Norrbottenslän föreslås medel i övrigt under anslaget beräknade med utgångspunkt i etthuvudförslag med en real minskning av utgifterna på samma sätt som föreslås förlantbruksstyrelsen. Medlen för lantbruksenheten vid iNorrbottens län -. för /88 med beräknade inkomsterom1,3 milj. kr. - har inte beräknats enligt huvudförslaget. Medel för dettaändamål skall tillföras . Propositionen innebär vidare att 5,6milj. ställs till förfogande för intensifierad rådgivning om användning avväxtnäring och kemiska bekämpningsmedel i jordbruket samt för rådgivning omalternativa odlingsformer. Utskottetsöverväganden JoU 1986/87:26 1 följdmotionen Jol71 (fp)framhålls att lantbruksnämnderna bör vara fristående länsorgan ochi förminskat skick samordnas med länsstyrelserna. Med den nya jordförvärvslagenkommer dessutom arbetsbelastningen att bli väsentligt mindre under kommandebudgetår. Anslaget kan därför minskas med 20 milj. kr.