bet · GA01UbU5 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa skolorganisatoriska frågor m. m. 1985/86:Ub204 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående ärende att införa ämnet datalära iskolförordningen. 1985/86:Ub205 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående ändring i skolförordningen. 1985/86:Ub213 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen om elevs möjlighet att få delta igrannkommuns tillvalskurs, 6. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom försöksverksamhet med skolkonferensen som beslutande organ, 7. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att eleverna vid resp.skola själva får avgöra vem som skall representera dem i skolkonferensen, 8. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande elevernas arbetsmiljö. 1985/86:Ub228 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av reglerna för tillsättande avlärartjänster. 1985/86:Ub229 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att alla elever skall harätt att genom kompletterande studier förbättra sina betyg och få tillgodoräknasig dessa betyg i merithänseende. 1985/86:Ub240 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av en kampanj mot mobbning i skolan. 1985/86:Ub279 av (m) och ElisabethFleetwood (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt länsskolnämnderna och skall ta. ansvar för attlärarförordnanden sker enligt skolförordningen. 1986/87. 1985/86:Ub280av () och () våriyrkas UbU 1986/87:5 1. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag till ändring av skolförordningen som innebäratt intagningsnämnderna åläggs att samråda med berörda yrkesräd på sätt somredovisats i motionen, 2. att riksdagenbeslutar om ändring i skollagen så att intagningsnämndens beslut kan överklagastill länsskolnämnden. 1985/86:Ub294 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändrad läroplan för så attblockbetygen avskaffas och ersätts av individuella betyg i varje ämne. 1985/86:Ub296 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående mobbning. 1985/86:Ub822 av () och ChariotteBranting (fp) vari' yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i lärarutbildningen att detblir möjligt att kombinera handels- och kontorsyrkesämnen med andra ämnen, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring att"tvåämnestjänster" inrättas inom händels- och kontorsyrkesområdet. I detta betänkande behandlar utskottet ett antal motionervilka väckts under allmänna motionstiden under /86 och som tarupp vissa skolorganisatoriska frågor m. m. (U 1979:12) har lagtfram sitt slutbetänkande (SOU 1986:10-11) "Enklare skolförfattningar".Det innehåller bl. a. tre författningsförslag, nämligen en personalförordning,en grundskoleförordning och en gymnasieskolförordning. Utredningen har strävatefter att uppnå så enkla och lättfattliga regler som möjligt. Antaletparagrafer i den nuvarande skolförordningen har minskats till en tredjedel idet nya förslaget. Betänkandet har remissbehandlats. Remisstiden utgick den 15september 1986. 1 motion 1985/86:Ub279 (m) hävdas att ett stort antalförordnanden på tjänst som lärare på främst högstadium utfärdas istrid mot gällande regler om ämneskombinationer och om behörighet förundervisning i ämnena. I motionen begärs att () ochlänsskolnämnderna skall vidta åtgärder i syfte att åstadkomma att personer medämneskunskaper och adekvat pedagogisk utbildning förordnas på lärartjänst istörre utsträckning än . Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.' Frågan om skolförordnirigens behörighetsbilagor är lämpligt utformade haruppmärksammats av skolförfattningsutredningen. terar attdet är angeläget att man underlättar den praktiska hanteringen av de i . UbU1986/87:5 särskilda villkoren för behörighet till tjänst söm lärare ochbehandlar., hithörande problem i ett särskilt avsnitt. Lärarfrågor i samband med undervisning i orienteringsämnenpå grund- . skolans högstadium har utskottet behandlat i betänkandet UbU 1985/86:1 (s. 11), där bl.a. anförs: "Enligt utskottets mening är det en angelägen uppgift för den lokala skolledningen att se till att undervisningen i . ' orienteringsämnenapå högstadiet handhas av lärare som har behörighet för uppgiften. Förutsatt attlärarna gemensamt planerar arbetet är en ordning med två lärare som är behörigai olika ämnen i ämnesgruppen en fullgod , > , lösning av lärarfrågan. Utskottet har inhämtat att SÖ under år 1986kommer , att färdigställa ett kommentarmaterial beträffande orienteringsämnenapå högstadium, som kommer att innehålla bl. a. exempel,på modellerför samverkan mellan lärare inom en och samma ämnesgrupp. Även den planeradelärarfortbildningen kommer att ta sikte på åtgärder för att främja samverkanmellan olika lärare inom en och samma ämnesgrupp.'.' . I enlighet med instruktionen (1981:1371) för den statligaskoladministra- , tionen åligger det SÖ och länsskolnämnderna att hålla sig underrättade om hurkommunerna iakttar gällande bestämmelser om lärartjänster m. m. och ' att vid konstaterande av brister påpeka dessa för skolstyrelserna. För sökande finns också möjligheten att genom överklagande få handläggnings förfarandet prövat. Utskottet, som erinrar om att skolförfattningsutredningensbetänkande bereds inom , föreslår med hänvisning till detanförda att . , ... avslår motion 1985/86:Ub279. Även i motion 1985/86:Ub228 (s) begärs en översyn avreglerna för tillsättande av lärartjänster men då ur en särskild aspekt, nämligenfrågan om viss uppsägningstid för lärare som erhållit ny lärartjänst i annankommun. Sådan uppsägningstid finns inte. Enligt lagen omoffentlig anställning (7 kap. 11 § första stycket) gäller följande: '-Erhållerarbetstagare någon annan anställning och är denna statligt reglerad, upphör denförsta anställningen utan särskild åtgärd om inte annat följer av föreskrifterom förening av tjänster. Sådana föreskrifter meddelas i kollektivavtal eller, i. fråga om förening av en fullmaktstjänst med annan allmän tjänst, avregeringen." Som skolförfattningsutredningen visat, har ett system meduppsägningstid för lärare såväl fördelar som nackdelar för de två kommuner som är. . , inblandade.Med hänvisning till att den aktualiserade frågan övervägs inomregeringskansliet med anledning av skolförfattningsutredningens betänkan-' deföreslår utskottet att avslår motion 1985/86;Ub228. I mofion 1985/86:Ub204 (fp) hävdas att datalära är ettämne på grundsko lans högstadium och att det därför bör ingå i dé bestämmelser som reglerar' ämneskombinationer för lärare på högstadium. Enligt motion " 1985/86;Ub205 (fp) bör skolförordningen ändras så att tjiinstmed.kombina- ... tion av fyra ämnen (t. ex. matematik, kemi, teknik och datalära eller enbart orienteringsämnen) kan inrättas. . . Utskottet vill erinra om att datalära inte är ett ämne påtimplanen utan ett av huvudmomenten i ämnet matematik enligt läroplan förgrundskolan r 1986/87. (Lgr 80). Det kan därförinte ingå i de bestämmelser söm reglerar ämnes-' UbU 1986/87:5'kombinationer för lärare på högstadium. Motion 1985/86:Ub204 bör avslås av . Frågorom fortbildning av lärare för att dessa skall kunna uppnå en kompetens motsvarande den som den nya grundskollärarutbild ningen skall ge utreds av SÖ och universitets- och högskole ämbetet (UHÄ). Det är naturligt att frågor om ämneskombinafioner för lärare på högstadium övervägs i anslutning härtill. Med hänvisning till vad som redovisats föreslår utskottet att avslår motion 1985/86:Ub205. ,.,.,. Enligtmotion 1985/86:Ub822 (fp) bör hos regeringen begära . förslag avinnebörd att det blir möjligt att i lärarutbildningen kombinera handels- ochkontorsyrkesämnen med andra ämnen (yrkande 1) samt att inrätta tvåämnestjänsterav detta slag (yrkande 2). Utskotteterinrar om att arbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) har lagt fram förslag (SOU 1986:2-3) om en treårig yrkesutbildning. Detta bereds inom , ,, Som tidigare nämnts harriksdagen (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366) fattatbeslut om en lärarutbildning för . SÖ och UHÄ har med anledningdärav fått regeringens uppdrag att se över utbildningen av lärare förgymnasieskola och vuxenutbildning. Däri ingår även frågan om ämneskombinationerför lärartjänst. Med hänvisning till att frågor om yrkesutbildning ochlärarutbildning just nu övervägs i olika sammanhang avstyrker utskottet bifalltill motion 1985/86:Ub822. Elevs Önskemål i fråga om högstadieundervisning igrannkommun Enligtmotion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 4 bör man tillgodose önskemål från elev attfå gå i annan kommuns högstadieskola för att delta i en tillvalskurs som inteanordnas i hemkommunen. Utskottetbehandlade under föregående ett likartat yrkande (jfr UbU 1985/86:6).Utskottet anförde därvid följande: Skolstyrelseni kommunen beslutar om tillvalskurser. Treårig kurs i tyska eller franska skallalltid erbjudas, om antalet elever som väljer språket är lägst fem. För övrigatillvalskurser finns ingen lägsta gräns. Skolstyrelsen har alltså stor frihetatt tillgodose individuella önskemål. Enkommun skall i sin grundskola ta emot även barn som inte hör fill skolanselevområde, om barnet med hänsyn till sina personliga förhållanden harsärskilda skäl att få gå i den kommunens grundskola (jfr 4 kap. 11 § lagförslaget). Normalt har entillvalskurs i inte sådan betydelse för en elev '' som t. ex. en studieväg igymnasieskolan. Det skulle föra för långt att låta elever få tillträde tillgrannkommunens grundskola enbart med hänvisning till ett önskemål om att få enviss tillvalskurs. Det bör finnas alldeles speciella skäl att få enhögstadieundervisning som inrymmer en kurs som inte kan tillhandahållas ihemkommunens grundskola men väl i grannkommunens. Om t. ex. en elev kan påvisaspeciella omständigheter såsom att kursen behandlar ett ämne som han skulle hasärskild nytta av, bör hån kunna få gå i grannkommunens skola medstöd av bestämmelserna om särskilda skäl för . UbU 1986/87:5 skolgång i annanskola än i det egiia elevområdets (4 kap. 11 §). inte ändrat uppfattning i frågan avstyrks motion 1985/86:Ub213yrkande 4. Skolkonferenser m. m. Enligt2 b kap. 1 § skolförordningen (1971:235) är skolkonferensen ett organ förgemensamma diskussioner mellan rektor, personal, elever och föräldrar.Skolkonferens kan vara en konferens för en viss skolenhet (skolenhetskonferens)eller en konferens för alla skolenheterna inom ett rektorsorhråde.Skolstyrelsen bestämmer beträffande varje rektorsområde huruvida företrädarnaskall utses för varje skolenhet för sig eller gemensamt för alla skolenhetersamt till vilket antal, för vilken tid och i vilken ordiiing företrädarna skallutses. Imofion 1985/86:Ub213 (fp) yrkandena 6 och 7 föreslås att man startar försöksverksamhetmed beslutande skolkonferenser och att inte skolstyrelsen utan eleverna skallfå avgöra hur elevrepresentanter i skolkonferensen skall utses. Skolkonferensenär ett organ för samråd. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attändra på det förhållandet. Vad gäller formerna för utseende avelevrepresentanter i skolkonferensen vill utskottet erinra om att enarbetsgrupp inom 1983 års demokratiberedning avlämnat betänkandetSkola för delakfighet (SOU 1985:30). Arbetsgruppen anser att formerna församråd inte bör regleras centralt och att skolförordningens bestämmelser om bl.a. skolkonferensen därför bör utgå. Betänkandet har remissbehandlats.Remisstiden gick ut . Medhänvisning till pågående överväganden beträffande bl. a. skolkonferensenföreslår utskottet ätt avslår motion 1985/86:Ub213 yrkan dena 6 och7. Enligtmotion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 8 bör åtgärder vidtas som ger elevernamöjlighet att medverka i skyddsarbetet när det gäller arbetsmiljön i skolan. Utskottethar erfarit att denna fråga är svårlöst av flera skäl.Personalorga-nisafionerna har inte velat ha med eleverna i t. ex.skyddsarbetet med hänvisning till att skyddsarbetet är en sak förarbetsmarknadens parter och . att det inte råder ett anställningsförhållandeför eleverna. har diskuterats en lösning i form av atteleverna skulle adjungeras fill skyddskommittéerna. Enligt vad utskottetinhämtat kommer frågan att tas upp när betänkandet Skola för delakfighet ochremissyttrandena över detta bereds inom . Med hänvisning tillvad som redovisats föreslår utskottet att avslår motion 1985/86:Ub213yrkande 8. Intagning av elever till gymnasial yrkesutbildning Frågorom intagning till studievägar i gymnasieskolan prövas av en intagningsnämnd.Enligt motion 1985/86:Ub280 (s) saknar intagningsnämnd i många fallkompetens att avgöra otn en sökande fill yrkesutbildning har rätt UbU1986/87:5 Motionärerna menar att det av skolförordningen bör framgåatt intagningsnämnden skall ha samråd med berörda yrkesråd förebeslut om intagning av elever till utbildning där det finns krav på förpraktik(yrkande 1). Vidare anses att intagningsnämnds beslut bör kunna överklagastill länsskolnämnd (yrkande 2). Regeringen har , alltså sedan motionenväckts, meddelat kompletterande bestämmelser . orn intagningsnärnnd iskolförordningen (1971:235), nämligen 9 kap,;26 a §..Bestämmelsen lyder:"Om arbetslivserfarenhet av visst slag gäller som behörighetsvillkor förintagning, på en yrkesinriktad studieväg, får intagningsnäm.n.den inte.utan attförst höra vederbörande yrkesråd, avvisa en sökande med hänvisning till att haninte uppfyller behörighetsvillkoret." Vidare erinrar utskottet.om attmöjlighet att anföra besvär hos länsskolnämndenlöyer intagningsnämnds besluttogs bort för att bl. a. minska antalet besvärsärenden hos högreinstans (jfr prop. 1978/79:100 bil. 12,s.. 349.-350, UbU, 1978/79:40, rskr.1978/79:344). Detta beslut bör ligga fast, Med,hänvisning till vad,somredovisats föreslår utskottet att ayslår.motion I985/86:Ub280.. Vissabetygsfrågor ' '*- I motion 1985/86:Ub294,(fp) behandlas frågor, orn s.k.blockbetyg i sam hällsorienterande och naturorienferaride ämnen .på högstadi- um. Enligt motionen bör inte sådana.betyg-för ämnesgrupp om fyra ämnen ges utan istället betyg i varje enskiltorienteringsämne. Blockbetyg anses inte kunna på ett rättvisande sätt; upplysa oin en elevs intresse-för och kunskaperi de olika ämnena. Det hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad läroplan så att blockbetygen avskaffas och. ersätts av betyg i varje enskilt ämne. ..: -; -,,,,,'::-'.:;,. UtskoUet har under föregående (UbU 1985/86:1 s.9-11) konstaterat att det i Lgr 80 inte,är fråga om att ersätta studierna i deenskilda orienteringsämnena på grutidskolans högstadium med en totalintegreringav ämnena i ämnesblock. Undervisningen skall bestå av både ämnesundervisningoch ämnessamverkan. Grundläggande kunskaper i enskilda ämnen är enförutsättning för att man-på.ett meningsfullt; sätt skall kunna samverka - överämnesgränser. Betygsättningen i,orienteringsämnena på högstadiet skall enligtriksdagens beslut under riksrnötet 1982/83 vara utformad efter det sijtt påvilket undervisningen faktiskt bedrivs (UbU 1982/83:18 s. 4-6, rskr.,1982/83:197). Utskottet har erfarit att frågor om betyg i orienteringsämnen påhögstadiet kommer att anmälas,för i.nästa års budgetproposition. Medhänvisning härfill föreslår utskottet att avslår motion1985/86:Ub294. Enligt motion 1985/86;Ub229 (m) bör alla elever ha rättatt genom kompletterande studier förbättra sina betyg och få tillgodoräkna sig dessa betyg i merithänseende. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Slutbetyg avseende högstadium får utfärdasför sådana elever inom och statlig vuxenutbildning som tidigare fåttslutbe- tyg frångrundskolan (motsv!) om deri studerande beviljas utbildningsbidrag UbU1986/87:5 enligt bestämmelserna för arbetsmarknadsutbildning för att bedrivastudier på grundskolenivå. Nytt slutbetyg får också utfärdas om den studerandebeviljats särskilt vuxenstudiestöd för grundskolestudier eller om det ursprungligabetyget är ofullständigt eller om förflutit sedan det ursprungligaslutbetyget utfärdades. Den som tidigare fått avgångsbetyg från gymnasieskolan kanunder vissa förutsättningar erhålla ett nytt avgångsbetyg i enlighet med debestämmelser som finns i läroplanen för och statlig utbildning förvuxna (LVUX 82, SÖ:s publikation Läroplaner 1985:7, 1985:8 s. 46 och 51 samtSÖ-FS 1985:177 och 1986:154). Med hänvisning till vad som redovisats avstyrker utskottetmotion /86: Ub229. Enligt motionerna 1985/86:Ub240 (s) och 1985/86:Ub296 (fp)är mobbning ett stort och allvarligt problem i skolorna. Motionärerna begär bl.a. att stat och kommun tillsammans med lärare och elever genomför enlandsomfattande kampanj i syfte att sätta stopp för mobbningen i skolan. Imotionerna åberopas en undersökning, enligt vilken ca 145 000 elever ärinblandade i mobbning i den svenska . Utskottetvill med anledning av motionerna anföra följande. Iläroplanens mål och riktlinjer står: Skolan skall utveckla sådana egenskaper hos eleverna somkan bära upp och förstärka demokratins principer om tolerans, samverkan ochlikaberättigande mellan människorna. Att väcka respekt för sanning och rätt,för människans egenvärde, för människolivets okränkbarhet och därmed för rättentill personlig integritet är en huvuduppgift för skolan. Detta innebär bl. a.att skolan skall fostra eleverna till insikt om att ingen människa får utsättasför förtryck och att ingen med problem får lämnas åt sitt öde. Var och en harett ansvar för att försöka minska andra människors smärta, lidande ochförnedring. Begreppet mobbning används normalt i betydelsen gruppvåld.De i motionerna angivna absoluta och relativa talen för mobbningens förekomsti bygger på en undersökning vars definition av begreppet mobbningär mycket vidare än den sedvanliga innebörden av begreppet mobbning. Detallvarliga är emellertid inte vilka tal som gäller. Det allvarliga är attmobbning förekommer. Det för fortsättningen väsentliga är att de som äransvariga för skolverksamheten anvisar metoder för lärare, annan skolpersonal,elever och föräldrar att snabbt ta hand om de mobbningsfall som upptäcks.Mobbningsproblemen måste angripas på bred bas genom insatser av olika slag.Mobbningsfrågan bör kunna behandlas på studiedagar och i samband med annanfortbildning. Huvudansvaret för åtgärderna måste ligga på lokal nivå med stödfrån myndighetshåll. Utskottet erinrar om att länsskolnämnden i iserien Skola givit ut ett nummer, "Tema Mobbning", i vilketredovisas erfarenheter från olika skolor av hur man försökt lösa mobbningsproblem.Detta nummer ingår i det materialrörande åtgärder mot mobbning som SÖ har .. UbU 1986/87;5distribuerat.till skolorna. Det är väsentligt att frågan om mobbning inte får entillfälligt ökad uppmärksamhet. Avdet skälet är det angeläget att kampanjer motmobbning inte blir punktinsatser utan förankras i det dagliga skolarbetet. Skolan har en viktig roll som normbildare för ungdomar.Skolan måste tillsammans med föräldrarna medverka till att ungdomar fårvärderingar som stämmer överens med vårt samhälles syn på övergrepp motenskilda. Utskottet, som än en gång understryker att det konkretaarbetet mot mobbning måste göras lokalt, föreslår med hänvisning till vad somanförts att avslår motionerna 1985/86:Ub240 och 1985/86:Ub296. Åberopande det anförda hemställer utskottet beträffande tillämpningen av skolförordningensbestämmelser om behörighet till lärartjänst att avslår mofion1985/86:Ub279, 2. beträffande uppsägningstidför lärare att avslår motion 1985/86:Ub228, 3. beträffandeda/a/öra attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub204, attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub205, 5. beträffande lärartjänster inom handels-ochkontorsyrkesområdet m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub822, 6. beträffande elevs önskemål omhögstadieundervisning i grann kommun attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub213 yrkande 4, ' attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub213 yrkandena 6 och 7, 8. beträffandevisst skyddsarbete attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub213 yrkande 8, 9. beträffande intagning av elever till gymnasialyrkesutbildning m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub280, 10. beträffande betyg i orienteringsämnen pågrundskolans högsta dium attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub294, beträffande komplettering av betyg au avslårmotion 1985/86:Ub229, 12. beträffande åtgärder mot mobbning att avslårmotionerna 1985/86:Ub240 och 1985/86:Ub296. Närvarande: LarsGustafsson (s), (), (), UbU 1986/87:5 LarsSvensson (s), (), (), (),(), (), (), BirgerHagård (m), (), (), (vpk) ochMarianne (). Elevs önskemål i fråga om högstadieundervisning i grannkommun (mom. 6) BirgittaRydle (m), (), (), (),(m), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetbehandlade" och på s. 5 slutar med "yrkande 4" bort ha följandelydelse: I likhet med motionärerna finner utskottet att man som särskilt skälenligt 4 kap. 11 § lagförslaget för att få gå i annan kommuns grundskola böranse elevs önskemål om att få delta i en tillvalskurs, som inte anordnas ihemkommunen. Sådana önskemål bör kunna tillgodoses, om det inte finns vägandeskäl emot. bör med bifall till mofion 1985/86:Ub213 yrkande 4 göraett uttalande härom. delsatt utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffandeelevs önskemål om högstadieundervisning i grann kommun att med bifalltill motion 1985/86:Ub2l3 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 2, Skolkonferenser(mom.7) YlvaAnnerstedt (fp) och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Skolkonferensenär" och slutar med "och 7" bort ha följande lydelse: mening finns det skäl att starta en försöksverksamhet medskolkonferensen som beslutande organ i vissa frågor. I anslutning till dennaförsöksverksamhet bör man söka finna former för hur elevrepresentanterna iskolkonferensen skall utses på ett demokratiskt sätt, dvs. att eleverna vidresp. skola skall ha rätt att själva avgöra vem som skall representera dem iskolkonferensen. Vad utskottet här har anfört bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: att med bifallfill mofion 1985/86:Ub213 yrkandena 6 och 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Betygi orienteringsämnen på ,högstadium UbU1986/87:5 (mom. 10) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion 1985/86:Ub294"bort ha följande lydelse: Inlärning och därmed kvaliteten i undervisningen ärberoende av att ämnesgränser upprätthålls. Vårt samlade vetande är grupperat iämnesstrukturer som eleverna måste ges träning att orientera sig i. Utan attämnesgränserna upphävs finns emellertid vinster att göra genom samordning avlikartade moment inom flera ämnen. Mot denna bakgrund är betygsättning i varje enskilt ämnenaturligt. S.k. blockbetyg för ämnesgrupp om fyra ämnen kan inte på etträttvisande sätt upplysa om en elevs intresse för och kunskaper i de olikaämnena. Vad utskottet anfört om betygsättning i orienteringsämnena pågrundskolans högstadium bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffandebetyg i orienteringsämnen på högsta-, dium attriksdagen med anledning av motion 1985/86:Ub294 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Kompletteringavbetyg(mom.ll) (), (), (), () och (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Slutbetyg avseende" och på s. 7 slutar med "motion1985/86:Ub229" bort ha följande lydelse: