bet · GA01AU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening saknas därmed deförutsättningar som måste finnas i form av ett redan etablerat normsystem föratt motionärernas förslag skall kunna få någon reell betydelse. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet de båda motionerna i de aktuella delarna. Kvinnorpå ledande poster AU 1986/87:5 Strävan att öka andelen kvinnor i statliga styrelser m. m.har kommit till uttryck genom direkta författningsregler i den s.k. jämställdhetsförordningen. tillkom en ny förordning med sammasyfte, förordningen (1984:803) om jämställdhet i statlig verksamhet. Enligt denna förordning skall en myndighet, när den självskall ge någon ett uppdrag inom ett område där det inte råder en i huvudsakjämn könsfördelning, verka för att göra det möjligt att välja mellan personerav båda könen om det kan ske inom ramen för sakliga urvalsgrunder. skall föreslå någon till ett uppdrag skall den enligt sammaförordning föreslå en person av vartdera könet. Den ojämna könsfördelningen i statliga styrelser m.m. harlett till att regeringen tillkallat en särskild utredare (dir. 1985:43) meduppgift att föreslå åtgärder för att öka kvinnorepresentationen i statligaorgan. Utredaren har avlämnat en kartläggning (Ds A 1986:4) avkönsfördelningen i central och regional statsförvaltning. I rapportendokumenteras ytterligare att kvinnor är mycket underrepresenterade blandcheferna och i styrelserna för centrala och regionala myndigheter. Nedanståendetabell, som visar könsfördelningen i olika funktioner vid centrala myndigheter,har hämtats ur rapporten. Könsfördelningen i centrala myndigheter i olikafunktioner Ordinarie ledamöter exkl. ordf., Suppleanter exkl. personalföretr. Ungefär en tredjedel av alla cheferi i offentlig tjänst är kvinnor enligt motion 1985/86:A604 av BengtWesterberg m.fl. (fp). Den privata sektorn ligger enligt motionen avsevärtsämre till. Motionärerna anser att det inte går att göra någon snabb revolutionför att förändra bilden, men de framhåller att blir ett inte ringaantal chefstjänster lediga och allt fler kvinnor placeras på vad som betecknassom rekryteringsposter. De menar att staten måste vara föregångare och föreslåratt konkreta tidsbestämda mål skall sättas upp för en jämnare fördelning avkvinnor och män på statliga chefstjänster. Det är enligt utskottets mening angeläget att flerakvinnor rekryteras till chefstjänster och till de befattningar inom myndigheterna som kan leda till sådana tjänster. Utskottet vill erinra om att arbetsgivare enligt jämställdhets lagen skall bedriva ett målinriktat arbete för att främja jämställdhet i arbetslivet. Tidsbestämda mål och i tiden angivna kontrollstationer kan vara en lämplig metod i ett sådant arbete. Det finns inget hinder för att man inom ramen för det ordinarie jämställdhetsarbetet sätter upp sådana mål. hänsynhärtill kan det inte anses påkallat med någon åtgärd av det slag som . AU1986/87:5 föreslås i motion A604. Kvinnornas representation i statliga styrelser ochkommittéer tas upp i motionerna 1985/86: A604 av m. fl. (fp)och 1985/86: A608 av m. fl. (c). Tillskyndarna av den senare mofionenmenar att kvinnorna fortfarande i mycket liten utsträckning är representerade inyssnämnda organ samt erinrar om att dessa frågor numera är föremål förutredning. De framhåller vikten av att denna utredning skyndsamt lägger framförslag som bidrar till ökad jämställdhet. Som utskottet redovisat ovan har den utredare somtillsatts för att föreslå åtgärder för att öka kvinnorepresentationen istatliga organ lämnat ett delbetänkande med en kartläggning avkönsfördelningen i central och regional statsförvaltning. Förslagen om åtgärderför att komma till rätta med kvinnornas underrepresentation i dessa organ kanväntas . Vid redovisningen av den nyssnämnda delrapportenmeddelade det för jämställdhetsfrågorna ansvariga statsrådet att regeringen,utan att utredarens förslag avvaktas, kommer att föreslås vissa ändringar iförordningen (1984:803) om jämställdhet i stadig verksamhet ochkommittéförordningen (1976:119) för att tydligare markerajämställdhetsaspekterna. Även en ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning övervägs. Som synes förbereds redan inom regeringens kansli åtgärderför att avhjälpa de problem som tas upp i de aktuella motionerna. Någraytterligare åtgärder med anledning av motionerna A604 och A608 i hår behandladedelar är därför inte påkallade. (c) påpekar i motion 1985/86: A607 attkönsfördelningen är särskilt sned inom statsrådsberedningen och departementendär endast av cheferna sägs vara kvinnor. Motionärerna föreslår attregeringen skall tillämpa en utnämningspolitik för statsrådsberedningen ochdepartementen som stämmer överens med jämställdhetslagens anda. Ett ökat antal kvinnor på ledande befattningar i samhälletär som utskottet påpekat i det föregående angelägna mål. Allt fler åtgärdersätts efter hand in för att uppnå detta. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida om jämställdhetsarbetets inriktning inom statsrådsberedning ochdepartement behövs inte enligt utskottets mening. Motionen avstyrks därför. 1. beträffande förutsättningarna för jämställdhet att avslår motion 1985/86:A605 yrkande 1, 2. beträffandemännens roll i jämställdhetsarbetet att avslår motion 1985/86:A608yrkande 4, 3. beträffandeforskning om jämställdhet attriksdagen avslår mofion 1985/86:A604 yrkandena 13 och 14, 4. beträffande parlamentariskt sammansattjämslälldhetskommitlé m. m. attriksdagen avslår mofionerna 1985/86: A604 yrkande 1 i motsvarande del och1985/86:A801, 5. beträffande jämslälldhelsarbeteis organisationi regeringens kansli AU 1986/87:5 att avslår motion 1985/86:A604 yrkande 1 i motsvarande 6. beträffandeutredning om jämställdhetslagen attriksdagen avslår motion 1985/86:A604 yrkande 5, 7. beträffande handlingsplan för övergången tiUinformationssam hället attriksdagen avslår mofion 1985/86:A603, 8. beträffande treårsprogram förprojektverksamhet på jämställd- hetsområdet attriksdagen avslår motion 1985/86:A604 yrkande 3, 9. beträffande kvinnornas möjlighet tillegenföretagande att avslår motion 1985/86: A803 yrkande 1, 10. beträffande deltidsarbetandessociala villkor att avslår motion 1985/86:A803 yrkande 3, 11. beträffande meritvärdering vid vårdav eget barn attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A707 yrkande 2 och 1985/ 86:A710 yrkande 2i motsvarande del, 12. beträffande tidsbestämda mål för jämnarekönsfördelning på StatUga chefstjänster attriksdagen avslår motion 1985/86:A604 yrkande 4, 13. beträffande kvinnornasrepresentation i statliga styrelser m. m. att avslår motionerna1985/86:A604 yrkande 9 och 1985/ 86:A608 yrkande 3, 14. beträffande utnämningspolitiken istatsrådsberedning och departement attriksdagen avslår motion 1985/86:A607. Närvarande: (), (), LahjaExner (s), (), (), (), (), (), (), i (c), (vpk), (), (), IngridHemmingsson (m) och (). Reservationer au 1986/87:5 Förutsättningarna för jämställdhet (mom. 1) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse: Som anförs i motion 1985/86: A605 av m. (m) är respekt för kvinnors traditionella arbetsuppgifter en förutsättning föratt kvinnor skall få uppskattning på arbetsmarknaden. Då kan kvinnorsarbetsuppgifter komma att eftertraktas av män som är låsta i sinatraditionella yrkesroller, och kvinnor våga söka sig till för dem ovanligarearbetsuppgifter. Nedvärderingen av kvinnornas traditionella arbete i hemmethar styrt politiska beslut och har motarbetetjämlikhetssträvandena. Det är endast arbetsprestationer utanför hemmet somräknas, även om det är samma arbetsuppgifter som utförs, t. ex. skötsel avbarn. Som anförs i motionen är familjer olika. Behov ochönskemål växlar över tiden och mellan familjer. Det är inte något tecken påbristande jämställdhet om en kvinna väljer att stanna hemma en fid för attsjälv fostra och sköta barnen i stället för att låta någon annan göra det.Andra kvinnor kan välja att arbeta utanför hemmet, och familjen finner andralösningar när det gäller barnomsorg. Trots den av regeringen redovisade attitydentill jämställdhet försvåras möjligheterna att arbeta utanför hemmet för mångagenom att barnomsorgen så gott som enbart bedrivs i offentlig regi. Enskildainitiafiv med alternativa lösningar som är anpassade till de enskildafamiljernas behov kan inte utvecklas på grund av att statsbidragssystemetensidigt gynnar barnomsorg i regi. Utskottet vill här hänvisa tillförslag som moderata samlingspartiet lagt fram i annat sammanhang för attutveckla alternativa former av barnomsorg. Vad utskottet här anfört med fillstyrkan av motion A605bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande förutsättningarna förjämställdhet att med bifall till motion 1985/86:A605 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Forskning om jämställdhet (mom. 3) (), i (c),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Enligt vad" och slutar med "refererade delar" bort haföljande lydelse: För att vi skall få ett bättre underlag för vårtlångsiktiga handlande på jämställdhetsområdet är det angeläget att forskningen i dessa frågor breddas och byggs ut. Detta är en uppgift för bl. a. delegationen för jämställdhets forskning (Jämfo). Ett område som det är angeläget att forska om gäller skillnader mellan kvinnor och män. Som anförs i motion A604 (fp) ger den 13 vardagligaverkligheten ständigt bevis på att genomsnittskvinnan i vissa AU 1986/87:5situationer handlar annorlunda än genomsnittsmannen. Kunskapen om vilkenbetydelse de fysiska skillnaderna kan ha är ringa. Som anförs i motionen ärdetta ett angeläget forskningsområde. Utskottet delar uppfattningen att Jämfobör få i uppdrag att initiera forskning av detta slag. Med hänsyn till att jämställdhetsforskningen är en mycketangelägen uppgift finns det också anledning att tillse att den bedrivs iändamålsenliga former. För att få underlag för en sådan bedömning bör Jämfosverksamhet som bedrivits bli föremål för grundlig utvärdering. Utskottet tillstyrker med det anförda förslagen i motionA604 som rör jämställdhetsforskningen. Regeringen bör underrättas om vadutskottet anfört i dessa hänseenden. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande/or.j/crt(rtgom jämställdhet attriksdagen med bifall till motion 1985/86: A604 yrkandena 13 och 14 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté m.m.(mom. 4) (), i (c),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "och A801" bort ha följandelydelse: Som framhålls i motionerna A604 (fp) och A801 (m) innebarden omorganisation av jämställdhetsarbetet som den tillträdande socialdemokratiskaregeringen genomförde en försvagning av jämställdhetsarbetet.Framför allt blev informations-, kontaktskapande och opinionsbildande insatserlidande av den nya ordningen. Utskottet tillstyrker därför förslaget imotionerna om att en parlamentariskt sammansatt jämställdhetskommitté ånyo börtillsättas. Kommittén bör ges i uppdrag att ansvara för centralt initieradejämställdhetsprojekt, opinionsbildning och annan utåtriktad verksamhet samtutredningsuppdrag. Det anförda, som bör ges regeringen till känna, innebär attmotion A604 tillstyrks samt att motion A801 i huvudsak är fillgodosedd. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande parlamentariskt sammansattjämställdhetskommitté m. m. att riksdagenmed bifall till motion 1985/86:A604 yrkande 1 i motsvarande del samt medanledning av motion 1985/86: A801 som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört. m. m. AU 1986/87:5 (mom. 4) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "och A80r' bort ha följandelydelse: Som påpekas i motion A801 (m) är det angeläget attparlamentarikernas kunskaper och engagemang tas till vara bättre än vad som ärmöjligt i nuvarande organisation. En utveckling av jämställdhetsarbetet är bl.a. beroende av hur delaktiga och informerade alla politiker är. I den nuvarandearbetsformen ges inte tillräckliga möjligheter att på idé- ochberedningsstadium påverka utvecklingen. Den politiska oppositionens kunskapertas inte till vara fillräckligt. Regeringen bör därför återkomma till riksdagenmed förslag fill hur parlementarikernas kunskaper och engagemang ijämställdhetsfrågorna skall kunna tas till vara på ett bättre sätt. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A801.Utskottets förslag innebär att motion A604 blir i huvudsak fillgodosedd. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande parlamentariskt sammansattjämställdhetskommitlé m. m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86: A801 samt med anledning av motion1985/86:A604 yrkande 1 i motsvarande del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Jämställdhetsarbetets organisation i regeringens kansli (mom. 5) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "den delen" bort haföljande lydelse: Det finns enligt utskottets mening flera skäl att närmareöverväga hur jämställdhetsarbetet skall organiseras inom regeringens kansli.Ett skäl kan vara det berättigade intresset av att förstärka dettapolitikområde. Ett annat skäl kan vara att öka effektiviteten. När det gällerden senare frågan kan konstateras att jämställdhetsfrågorna nu är splittrade påett olyckligt sätt mellan arbetsmarknads- och civildepartementen. Utskottetdelar därför det synsätt som förs fram i motion A604 och som innebär attjämställdhetsfrågorna som har en övergripande karaktär inte bör vara placeradei något enskilt fackdepartement utan handhas av statsrådsberedningen. På såsätt skapas förutsättningar för att jämställdheten ges en mera framskjutenposition i regeringsarbetet. Regeringen bör underrättas om dettaställningstagande. dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse: 5. beträffande jämställdhetsarbetets organisationi regeringens kansU att med bifall fill motion 1985/86:A604 yrkande 1 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vad 15 Utredningomjämställdhetslagen(mom.6) AU 1986/87:5 () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Frågan om" och slutar med "hänseenden avstyrks" bortha följande lydelse: Lagen om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivetär enligt utskottets mening en viktig förutsättning för att stärka kvinnornasställning på arbetsmarknaden. Den har visat sig vara ett användbart instrumentför att motverka könsdiskriminering och driva på jämställdhetsarbetet på arbetsplatserna. Som lagen nu är skriven får den person som missgynnats pågrund av kön rätt till ideellt skadestånd. Däremot får hon eller han inte rätttill det tvisten egentligen gäller, nämligen tjänsten. På den statligaarbetsmarknaden är denna fråga delvis löst genom besvärsrätt. Så är ocksåfallet i vissa kommuner. Besvären grundas då inte på jämställdhetslagens förbudmot könsdiskriminering. För större delen av arbetsmarknaden är detta problememellertid olöst. Att domstolen enligt nuvarande ordning endast kan utdömatämligen blygsamma skadestånd vid könsdiskriminerande kränkning har medfört attdomsluten i arbetsdomstolen inte fått den avskräckande effekt som varit avsedd.En strängare sanktion i form av rätt till anställningen skulle kunna vara ettsätt att ge jämställdhetslagens diskrimineringsförbud ökad tyngd. Utskottet tillstyrker mot den angivna bakgrunden förslageti motion A604 (fp) att hithörande frågor blir föremål för utredning med siktepå en lagändring. dels att utskottets hemställanunder 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande utredning omjämstäildhetslagen att med bifall till motion 1985/86:A604 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Kvinnornas möjlighet till egenföretagande (mom. 9) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Av central betydelse när det gäller att vidga kvinnornasarbetsmarknad är att förbättra förutsättningarna för dem att starta egnaföretag. arbetar långt över hälften av de förvärvsarbetandekvinnorna inom tjänstesektorn, den privata och den offentliga. Det är då ocksånaturligt att man drar nytta av kvinnornas erfarenheter och underlättar för dematt starta företag inom dessa sektorer. En förutsättning för detta äremellertid att de offentliga monopolen inom kommunikationssektorn, inom vårdenoch den kommunala servicen bryts och att enskilda entreprenörer får möjligheteratt konkurrera på likvärdiga villkor. Som anförs i motion A803 (m) stimulerasgenom detta konkurrens och ekonomisk tillväxt, och då växer nya företag ocharbetstillfällen fram - inte minst för kvinnor. Regeringen bör ges till kännavad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A803 i aktuell del. dels attutskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:5 9. beträffande kvinnornas möjlighet till egenföretagandeatt med bifall fill motion 1985/86:A803 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Deltidsarbetandes sociala villkor (mom. 10) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet kan" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse: Som anförs i motion A803 (m) är deltidsarbete en mycketvanlig form av sysselsättning bland kvinnorna. Så gott som hela ökningen avdeltidsarbetet återfinns i en grupp av kvinnor somangivit att de inte vill arbeta heltid. Vidare visar en undersökning som gjortsunder om deltidsarbetet i att de heltidsarbetande är mermissnöjda med sin arbetstid än de deltidsarbetande. Deltidsarbete innebär i vissa skeden en påtaglig fördel.Det ger t. ex. småbarnsföräldrar möjlighet att förena ett förvärvsarbete medansvar och omsorg om barn. Deltidsarbetande omfattas emellertid inte av allatrygghetsförmåner som finns på arbetsmarknaden. Utskottet är medvetet om atten del av skillnaderna i fråga om förmåner för deltids- och heltidsarbetande äravtalsreglerade, men flera av olikheterna grundas på lagstiftning, bl. a. omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd. Utskottet tillstyrkermot den angivna bakgrunden förslaget i mofionen att regeringen bör låta göra enöversyn av deltidsarbetandes sociala villkor. Regeringen bör underrättas härom. dels att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse: 10 beträffande deltidsarbetandes socialavillkor att med bifall till motion 1985/86:A803 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Treårsprogram för projektverksamhet påjämställdhetsområdet (mom. 8) () och () anför: Den svenska arbetsmarknaden är fortfarande uppdelad i enarbetsmarknad för män och en för kvinnor. Denna uppdelning är i sig ett starktskäl för att vidta åtgärder. Problemet förstärks emellertid av att den del avarbetsmarknaden där kvinnorna dominerar genomgår stora ochsnabba förändringar till följd av bl. a. datorisering och automatisering. Denprojektverksamhet som bedrivits syftar bl. a. till att genompraktiska försök få fram metoder för att förbättra kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Som framhålls i motion A604 (fp) ser vi det som angeläget attdenna projektverksamhet kan bedrivas på ett långsiktigt sätt och att etttreårsprogram utarbetas för denna verksamhet. Deltidsarbetandessociala villkor (mom. 10) AU 1986/87:5 (vpk) anför: Jag vill understryka att en betydande del av dem somarbetar deltid har tvingats därtill av arbetsmarknadspolitiska skäl. Tillgångenpå lämpliga arbeten är ofillräcklig; i synnerhet gäller detta inom skogslänen.Det kan här erinras om att vpk i annat sammanhang lagt fram ett omfattandesysselsättningsprogram för att råda bot på dessa missförhållanden. Dessaåtgärder-som gäller både industrin och deii offentliga sektorn - har avvisatsav . Det framstår emellertid som självklart att de som tvingas tilldeltidsarbete skall få samma sociala villkor som de heltidsarbetande. Eftersomflertalet av de frågor som rör de aktuella förmånerna bereds inom andra utskotthar jag avstått från att lämna reservafion i detta sammanhang. Meritvärderingvid vård av eget barn (mom. 11) (), i (c),() och () anför: Det är av stor betydelse att barnen får en god omsorg. Vivill understryka att oavsett om detta sker i hemmet eller i någon av devårdformer som samhället erbjuder borde vårdinsatsen värderas på liknande sättsom för förvärvsarbete. Detta borde gälla vid såväl anställning som befordranoch lönebestämning. Vi vill erinra om att det på den statliga sidan finnsvissa möjligheter att tillgodoräkna sig vård av barn som merit vid anställning. Kvinnornas representation i Statliga Styrelser m. m.(mom. (), i (c),() och () anför: redovisas numera i kommittéberättelsenfördelningen mellan män och kvinnor i regeringstillsatta kommittéer. Av 1986års berättelse framgår att av ordförandena är kvinnor, avkommittéledamöterna och av sekreterarna. Situationen har inte förbättratsde . Detta är mycket allvarligt, eftersom det är i de statligautredningarna som morgondagens politik läggs fast. Dåvarande regering började att uppmanaorganisationer och myndigheter att föreslå två namn, en kvinna och en man, tilluppdrag i stathga styrelser, kommittéer m.m. som tillsätts av regeringen. Dettagjordes för att få möjlighet till en jämnare könsfördelning vid den slutligautnämningen. Regeringen har frångått denna praxis. Frågan om kvinnornasrepresentation i statliga kommittéer och styrelser är föremål förutredning. Vi vill framhålla betydelsen av att detta utredningsarbetefulllföljs så skyndsamt som möjligt.