bet · GA01KrU20 · 1986-12-31 00:00:00 — skulle anvisas för /88. Huvuddelen av dettaanslag skulle enligt förslag användas för att initiera, underlättaoch medverka i utveckling av utbud, försäljning och marknadsbearbetning.Motionärerna anser att rådets framställan i huvudsak bör bifallas. Vidareföreslår de att regeringen skall verka för att näringslivet skall satsa ettlika stort belopp avsett för marknadsföringsinsatser. I propositionen avvisas Turisträdets förslag till enflerårig investering i svensk turism. Föredraganden säger sig vilja avvakta attturismens samhällsekonomiska effekter belyses i anslutning till att den ovannämnda strukturplanen redovisas. Med hänvisning härtill samt till det rådandebudgetläget avstyrker utskottet motion Kr430 i här aktuella delar (yrkandena 2och 3). Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag till. I motion Kr420 (vpk) föreslås att Turisträdet skall få iuppdrag att i sin marknadsföring av som turistland betona bilden avSverige som ett land med natur, friluftsliv, allemansrätt och lokala särdrag.Motionärerna anser att i sin presentation av bör läggatyngdpunkten på tillgång till natur och friluftsliv och inte satsa päaffärsturismen och artificiella nöjes- och lekplatser som huvudsakligasemestermål. Vid behandlingen av ett i huvudsak identisktmotionsyrkande redovisade utskottet (KrU 1985/86:19) att det av Turistrådetsverksamhetsberättelse framgick att rådet engagerar sig i vissa större projektinom kultur, fiske och teknik. Detta arbete har fullföljts under det gångnaverksamhetsåret och byggts ut. Marknadsföringen i de europeiska ländernainriktas allmänt på att presentera som ett föregångsland för aktivsemester och för sunda fritidsspprter. Utskottet anser att den lämnade redogörelsen visar att motionenssyfte är tillgodosett. Enligt utskottets mening påkallar motion Kr420 i häraktuell del (yrkande 2) därför inte någon åtgärd. Samma motionärer förordar att någon annan instans änSveriges turisträd bör få i uppdrag att ta ansvar för det av riksdagenbeslutade rekreationsmålet. De hävdar att Turisträdet håller på att bli enbranschorganisation för producentintressena. Motionärerna ställer frågan vemsom skäll bevaka turismen ur ett socialt och regionalpolitiskt perspektiv. Utskottet har i det föregående redovisat de uppgifter somstatsmakterna har lagt på Turisträdet. Utskottet har därvid särskilt framhållit att det i ansvar för utformningen av turistpolitiken även ingår att beva ka att samhällets insatser pä detta område får en sådan inriktning att de bidrar till att minska existerande sociala och ekonomiska hinder för att utnyttja de resurser för turism och rekreation som finns i . hänsynhärtill anser utskoUet åu inte har anledning aU göra ett KrU1986/87:20 uttalande om inrättande av ett nytt organ på turismomrädet medansvar för rekreationsmålet. Utskottet avstyrker alltså yrkande 1 i motionKr420. Enligt hemställan i motion Kr408 (s) bör begäraatt regeringen på lämpligt sätt medverkar tillatt Turisträdet i sin verksamhetbättre beaktar de övergripande regionalpolitiska målen. Turisträdet bör taansvar för turismens regionala utveckling. Motionärerna hävdar att Turisträdetinriktar sin verksamhet på områdena i södra och västra . Vid behandlingen av förslag med samma syfte somdet nu föreliggande erinrade utskottet (KrU 1985/86:19 s. 8) bl. a. om sittuttalande vid behandlingen av proposition om turist- och rekreationspoli-fiken(prop. 1983/84:145 bil. 1), nämligen att det statliga stöd som lämnas börprövas utifrån en helhetssyn så att såväl arbetsmarknads- och rekreations- somturismsynpunkter beaktas och att dessa investeringar leder till stadigvarandesysselsättning. Den strukturplan som utarbetar kommer attunderlätta den nödvändiga prioriteringen av de statliga insatserna påturismområdet. Föredraganden understryker vikten av att sådana prioriteringarverkligen görs. Turistnäringen är, säger han, inte betjänt av satsningar sominte kan bedömas bli bestående. Med anledning av motionärernas synpunkter på Turistrådetsengagemang i olika delar av , vill utskottet påpeka att en rad avrådets projekt tar sikte på att främja turismen i norra delarna av . Somexempel kan nämnas projektet , en kampanj påtemat så mycket mer samt marknadsföring av utanförNorden. Med hänvisning till vad sorn anförts anser utskottet att motion Kr408inte bör föranleda någon åtgärd. Frågan om sammansättningen av tasupp i motion Kr430 (c). För att öka styrelsens kompetens och för att stimuleraturistnäringens intresse för verksamhet; bör turistnäringensinflytande i styrelsen stärkas, anser motionärerna. fick genom beslut endelvis ny organi sation. Vid sidan av styrelsen, som består av högst nio ledamöter, finns två andra organ en delegation och en referensgrupp. Den senare, som består av 18 ledamöter, fungerar som rådgivande organ för näringslivsanknutna frågor. 1 den nuvarande styrelsen finns ingen företrädare för turistnäringen. Däremot har flera ledamöter anknytning till näringslivet. I referensgrup pen ingår en rad företrädare för olika branschorganisationer på turismom rädet. Delegationen, som består av högst nio ledamöter, är underställd sty- . . relsen. Den handlägger bl. a. frågor om bidrag till försöksverksamhet och yttranden över stödärenden. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs inom eventuella förslag om en förändring av formerna för turistnä ringens representation i rådets ledningsorgan. Med hänvisning till det anförda påkallar enligt utskottetsmening motion _ Kr430 i här aktuell del (yrkande 6) inte någon riksdagensåtgärd. planering av ett rikstäckande bokningssystem BOKSER aktualiseras i den ovan nämnda motionen. BOKSER är ett rikstäckande datasystem för bokning och information på turismomrädet. BOKSERangavs turist- och rekreafionpolifiska proposition KrU 1986/87:20(prop. 1983/84:145 s. 15) vara att vidareutveckla och ansvara för ett bokningssystemför turistservice och därmed göra det lättare för människor att dels få enöverblick över utbudet av rekreationsmöjligheter, dels boka ett helt resepaketdär såväl resa och uppehälle som olika aktiviteter ingår. I Turistrådetsverksamhetsberättelse /86 anförs följande om verksamheten: Under verksamhetsåret har bokningssystemet BOKSER blivitsammankopplat med distributionssystemet SMART (SMART är det gemensammakommunikationssystem som SJ, SAS och utvecklat för resebyråer). Detinnebär att cirka 250 resebyråer via 1 500 terminaler i och cirka 260resebyråer via 2 000 terminaler i har möjlighet att boka BOKSERssemesterutbud direkt, utan mellanhänder. Därmed inleds en ny fas iBOKSER-projektet, nämligen integration av databokningssystemet i Turistrådetsövriga marknadsåtgärder. Systemet modifieras och underhålls i takt med nya krav ochbehov från marknaderna. På grund av ökad belastning i systemet samt utvecklingav nya tekniska landvinningar inom dataområdet genomförs en systemrevision somska framlägga förslag till ett modernare koncept byggt pä dagens teknik. Då BOKSERs inträde på turismmarknaden bl. a. har betyttökad datamedvetenhet samt större kännedom om teknikens möjligheter och begränsningarär det nu lättare att höja ambitionsnivån vid handhavandet och utnyttjandet avsystemet. Samarbete med utlandsplacerade terminaler har inletts ochplaneras öka under nästkommande verksamhetsår. Motionärerna anser att måste svara för störredelen av utvecklingskostnaderna för det nya system som skall ersätta BOKSER.De föreslår att skall göra en framställning till regeringen av dennainnebörd. Enligt vad utskottet inhämtat håller på attomorganisera bok-ningsverksamheten. Avsikten är att ett särskiltutvecklingsbolag i vilket bl. a. skall ingå som delägare skallöverta viss administration av datakommunikation mellan producenter ochmarknaden och utveckling av lokala system. 1 detta läge anser utskottet inteatt bör göra ett uttalande i enlighet med vad som föreslås i motionKr430. Motionen i här : aktuell del (yrkande 5) avstyrks alltså. I samma motion, Kr430, för motionärerna fram förslag tillolika turismfrämjande åtgärder. De påpekar vikten av goda, allmännakommunikationer. Vidare anföi" de att spridning av semester kan göra detlättare för turisten att fä god service och få tillgång till attraktivaområden som är överbefolkade . Motionärerna önskar attriksdagen i en framställning till regeringen skall ställa sig bakom dessasynpunkter. Förslag med samma syfte som de nämnda förs fram i motion Kr434(s), där motionärerna även pekar på möjligheterna att sprida sportloven. 1 samband med behandlingen av riktlinjerna förturist- och rekreafionspolitiken behandlade utskottet (KrU 1983/84:22 s. 38) förslag med samma syfte som de nu föreliggande. Utskottet anförde därvid bl. a. följande: 12 När detgäller förläggningen av sportloven vill utskottet erinra om att varje KrU1986/87:20 kommun självständigt bestämmer om förläggning av skolornasvintersportlov liksom om andra lov. Efter överläggningar med kommunerna,lähsskol-nämnderna. länsavdelningar och rekommendationer om förläggning av sportlovet över enperiod . Vid förläggning av sportlovet mäste skolpedagogiskasynpunkter beaktas. gör en enkät om när påföljande årsvintersportlov kommer att infalla. Kommunerna beslutar om tidpunkten för dettalov ca. svarar för informationom vintersportlovets förläggning. Beträffande semesterspridning framhållerjordbruksministern att han ser denna som en mycket viktig rekreationspolitiskfråga som inte minst skulle kunna förbättra förutsättningarna för ekonomisktsvaga grupper att ta del av rekreationsutbudet. Han hänvisar dock till attsemesterspridningen i första hand är en fråga som rör arbetsmarknadens parter. Utskottet avstyrkte de då föreliggande motionsförslagensom avslogs av . Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattningi frågan och avstyrker alltså motionerna Kr430 yrkande 7 och Kr434 i häraktuell del. Regionala frågor och förslag om statliga insatser i vissaområden tas upp i fyra motioner. I inotion Kr316(fp) yrkas att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om möjligheten att geprojektstöd till samordning i turistfrågor. I den motivering till förslaget somlämnas i motion A490 anför motionärerna att få landskap har så mycket atterbjuda turister som . De pekar på möjligheterna att utöva olikafritidsaktiviteter och pä förekomsten av många kulturminnen av olika slag.Skåne har goda möjligheter att utvecklas till en stark turistregion, men härförkrävs en samordning av olika projekt inom regionen. Motionärerna anser attmark-, nadsföringen av måste förstärkas. Vidare bör länsstyrelserna fåmöjlighet att ge ökat stöd till projekt som syftar till bättre samordning inomregionen av turistfrågor. stöder på olika sätt lokala och regionalainitiativ på turismomrädet, bl. a. genom att verka för samordning av olikainitiativ samt genom marknadsföring såväl inom landet som utomlands. Ansvaretför att genomföra olika turistprojekt ligger i första hand på lokala ochregionala instanser. Försöks- och utvecklingsarbeten inom näringen stöds genomsärskilda medel som fördelas av . Utskottet vill även påpeka att , om de såfinner det lämpligt, kan ge sådant stöd som motionärerna efterlyser. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Kr3l6 yrkande 4. I motion Kr434 (s) föreslås att skall göra ettuttalande om behovet av det statliga stödet till turismen och av statens engagemang i utbildning, marknadsföring och utveckling av turismen. I den motivering till förslaget som lämnas i motion A493 poängteras att har goda förutsättningar pä turismområdet. Motionärerna menar att turistnäringens marknadsföring kan förbättras. Marknadsföring och utredning av turistfö retag begränsas ofta av att de flesta företag är små och att samordning 13 saknas. För att turistnäringen skall kunna utvecklas måste enligt motionen samhälletta ett ökat ansvar för uppbyggnad av infrastruktur och marknads- KrU1986/87:20 föring. Utskottet har i det föregående redovisat Turistrådetsinsatser på olika områden. När det gäller önskemålen om en effektivaresamordning av olika insatser vill utskottet erinra om att den strukturplan somTuristrådet utarbetar syftar till att ge underlag för en samordning av såvälsamhällets insatser för turismen som turistnäringens egna insatser. Utskottetanser mot bakgrund av det anförda att motion Kr434 (yrkande 1) inte börföranleda någon åtgärd. 1 motion Kr427 (s) redovisas ett projekt om gränskommunaltsamarbete i , och Hedmarks Fylkei för gemensam serviceoch utveckling Projektet . Detta samarbetsprojekt har inifierats avarbetarrörelsen och fackliga organisationer i regionen från båda sidor omgränsen. Motionärerna föreslår att svenska staten skall inleda enförsöksverksamhet tillsammans med intressenterna i projektet för att i förstahand utveckla turismen i området samt en gemensam marknadsföring av dettaområde på den europeiska marknaden. I detta sammanhang vill utskottet peka på att inomNordiska finns ett s. k. turistutskott som lyder undersamarbetsministrarnas ställföreträdarekommitté och som arbetar med frågor somsyftar till att främja inlernordiskt resande och gemensamt utrednings- ochutvecklingsarbete inom turismen. Inom Nordiskt Turisträd, som år ettsamarbetsorgan för de . officiella nordiska turistorganisationerna, behandlasbl. a. frågor rörande den gemensamma nordiska kampanjen i samtövrigt marknadsförings-, forsknings- och utredningsarbete. Vidare har initierat en gemensam nordisk treårssatsning på marknadsföring avNorden som turistområde på den västtyska marknaden inom en ram av 30 milj. kr.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motion Kr427. Förslaget i motion Kr407 (s) syftar till ett stadigt stödför ett projekt som planeras i kommun, Nordic Ski Center.Investeringarna för detta projekt ett längd- och turåkningsprojekt uppgårenligt motionärerna till ca 60 milj. kr., varav 20 milj. kr. Motionärerna anför att ett förverkligande av projektet somhar stor regionalpo-litisk betydelse kräver betydande statliga insatser avolika slag. Enligt vad utskottet inhämtat har en ansökan om medel förprojektet inlämnats till regeringen. Ärendet bereds inomregeringskansliet. Utskottet anser att detta arbete inte bör föregripas ochavstyrker därför motionen. 1 motion Kr40l (vpk) begärs att en plan skall utarbetasför fiskevård, turism och friluftsliv vid älv, älv. , Piteälv och och att denna plan skall föreläggas . Vidareönskar motionärerna att skall begära att ett förslag tillmarknadsföring av de oreglerade älvarna utarbetas. Vid behandlingen av förslag om att en plan därfiskevård och turism vid vissa med ett undantag samma som de ovan nämnda redovisade utskottet (KrU 1985/86:19) att en sådan plan utarbe tats för Vindelälvsomrädet. Vidare påpekade utskottet att i länsprogrammet. 14 för har planering för turismen en framträdande plats och att ensärskild plan-för turistfiske höll på att utarbetas för kommun. KrU1986/87:20 Utskottet som avstyrkte motionen anförde att utarbetandet av en planav det slag som åsyftats i den då aktuella motionen i första hand är en angelägenhetför berörda kommunala och regionala organ. kan, anfördes det, gåin och stödja vissa pilotprojekt. 1 likhet med utskottets ställningstagande anserutskottet att inte bör göra den i motionen föreslagna framställningentill regeringen. Motion Kr40l avstyrks alltså. Förslaget i motion Kr429 (fp) syftar till ett ökat stödtill ftädturismen. 1 den motivering som lämnas i motion Jo803 framhålls att enviss utbyggnad av vandringsleder och övernattningsstugor behövs. Flera av destörre fjällanläggningarna behöver renoveras och byggas ut. Motionärernaerinrar vidare om att () driver sinafjällanläggningar på ideell grund. Det är, säger de, nödvändigt att det anvisasallmänna medel för att utbyggnaden skall komma till stånd och för att verksamhetenskall kunna drivas enligt gällande riktlinjer, något som innebär bl.a. låga priser. Motionärerna anser att fjällturism i enkla former måste ses somen del i en social rekreations- och turistpolitik och bör därför stödjas. (se senast KrU 1985/86:19)har utskottet behandlat förslag med i huvudsak samma syfte som det nuföreliggande. Vid behandlingen av ett sådant förslag erinradeutskottet bl. a. om att regeringen beslutade att under en treårsperiodlämna 20 milj. kr. i statsbidrag för de mest prioriterade investeringarna.Statsbidragen utgick i form av bidrag till beredskapsarbeten, lokaliseringsstödoch anläggningsstöd från naturvärdsverkets dåvarande anslag. För stöd till driften av STF:s fjällverksamhet utgår underinnevarande budgetår . STF har för kommande budgetår ansökt om ettårligt driftbidrag om 3 milj. kr. Enligt vad utskottet inhämtat kan man utgåfrån att bidraget kommer att räknas upp med , vilket är enuppräkning av samma storlek som sker i fråga om andra liknande bidrag.Utskottet anser med hänvisning till det anförda aU motion Kr429 inte börföranleda någon åtgärd. Enligt motion Kr419 (fp) bör som sin mening geregeringen till känna vad som anförts i motionen om ett havsakvarium iLysekilsområdet. Motionärerna redovisar i motion T212 planerna på att bygga uthavsfiskelaboratoriet i och att göra Lysekilsområdet till ett marintutvecklingscentrum. De anför i detta sammanhang att ett havsakvarium i Lysekilskulle vara av värde i både pedagogiskt och turistiskt hänseende. Utskottet har inhämtat att hartagit eU principbeslut om inrättande av ett havsakvarium. Detta akvarium, somskall visa havsfauna från , skall vara färdigställt under år 1989.Lysekils kommun och landsting skall tillskjuta medel till akvariet. Mot denna bakgrund finner utskottet att motionen intebehöver föranleda någon åtgärd. I motion 1985/86:K.615 (m)hehandlasgränsdragningsproblemen mellan tu- |c rismföretagenoch stat/kommun. Motionärerna menar att ansvarsfördel- ningenmellan samhället stat, landsting och kommun och turistnä- KrU 1986/87:20ringen är oklar. Kommunerna tar alltför ofta på sig uppgifter som egentligenskulle hanteras av företag och vice versa. Motionärerna framhåller aUturismföretagen gör stora investeringar i infrastruktur, dvs. vatten och avlopp,vägar, parkeringsplatser, spär och leder m. m. Motionärerna menar attkommunerna står för den typen av investeringar i infrastruktur då det gällerexempelvis industriområden. 1 motionen föreslås en rad åtgärder för att kommatill rätta med gränsdragningsproblemen mellan turismföretag och stat/kommun. De problem som motionärerna påtalar har behandlats avstatkommun-beredningen i delbetänkandet (Ds C 1986:16) Kommunalnäringslivspoli-fik samverkan mellan staten och näringslivet. Vidare harstatens industriverk i rapporten (SIND PM 1986:5) föreslagitvissa åtgärder för au utveckla turistnäringen. Utredningsförslagen bereds förnärvarande inom . Utskottet anser att detta arbete inte börföregripas och avstyrker därför motionen. Synpunkter och förslag som rör begreppet primärarekreationsområden läggs fram i motion Kr430 (c). föreslog regeringen i proposition 1975:46 omplanering och samordning av samhällets insatser för rekreation och turism att25 områden skulle utväljas som primära rekreationsområden. Vid behandlingen avregeringsförslaget gjorde civilutskottet (CU 1975/76:2) följande uttalande: Utskottet vill i denna fråga betona demarkhushållningsaspekter som leder den fysiska riksplaneringen och därmedbehovet av att i första hand för dessa planeringssyften ange vissa för turismoch rekreation särskilt lämpade större och sammanhängande områden. Innebördendärav blir då närmast au för dessa områden gäller som särskild riktlinje i denfysiska riksplaneringen att planeringen skall utgå även från syftet attområdena skall kunna på ett ändamålsenligt sätt användas för rekreation ochturism. Markanvändningsplaneringen inom området skall sålunda utgå från dettaoch innebära en vägning därav mot riksplaneringens övriga riktlinjer.Rekreationssyftet innebär bl. a. att betydande områden kan behöva avsättas fördet rörliga friluftslivet men även för vetenskaplig naturvård ochkulturminnesvärd. I naturresurslagen (1987:12) lämnas i 3 kap. 2 § särskildahushållningsbestämmelser för vissa områden av riksintresse. Samtliga områdenhar stora värden när det gäller naturvård, kulturminnesvård, turism ochfriluftsliv. I stor utsträckning sammanfaller områdena med de 25 primärarekreationsområdena. Vid behandlingen av regeringens förslag om lag omhushållning med naturresurser m. m. 1985/86:3), uttalade utskottet (KrU1985/ 86:2 y), med anledning av motion om avslag på propositionens förslag beträffandeområden av riksintresse bl. a. följande: Utskottet vill erinra om att syftet med beslutet omprimära rekreationsom råden har varit bl. a. att få till stånd erforderlig planeringssamverkan inom områdena samt att ange hur staten avser att prioritera stöd till utbyggnad av anläggningar för turism och friluftsliv. Enligt riktlinjerna för de primära rekreationsområdena skall planeringen av områdena utgå från syftet att de 16 pä ettändamålsenligt sätt skall kunna användas för friluftsliv och turism. KrU1986/87:20 Det innebär bl. a. att särskilda hänsyn kan behöva tas tillfriluftslivet men även till naturvärden och kulturminnesvården.Fritidsbebyggelse bör medges bara om naturvårdens, kulturminnesvårdens ochfriluftslivets intressen kan tillgodoses och om bebyggelsen möjliggörett allsidigt utnyttjande av områdena för rekreation. Syftet med de här aktuella bestämmelserna i är attskydda de områden som bedöms vara av riksintresse mot exploateringsföretag ochandra ingrepp i miljön som påtagligt kan skada områdenas bevarandevärden. Dettaligger i linje med den allmänna utgångspunkten för lagstiftningen som anges i 2kap. 6 §, nämligen att mark- och vattenområden som har betydelse från allmänsynpunkt på grund av områdenas naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyntill friluftslivet så långt möjligt skall skyddas mot åtgärder som kanpåtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Utskottet vill här påpeka att i förordningen omregionalpolitiskt stöd anges som allmänvillkor för att regionalpolitiskt stödskall kunna lämnas till turistverksamhet att denna bedrivs inom stödområdena Aoch B eller om särskilda skäl föreligger även inom primära rekreationsområdeninom stödområde C. Utskottet förutsätter med hänsyn härtill att man inom regeringskanslietnärmare överväger behovet av att bibehålla begreppet primärarekreationsområden. Utskottet avstyrker mofion Kr430 yrkande 4. 1. beträffande turistråds ansvar för desociala målen för fritids- och rekreationspohtiken attriksdagen avslår motion l986/87:Kr4l8, 2. beträffandeplan för turismens utveckling attriksdagen avslår motion l986/87:Kr430 yrkande I, 3. beträffandeutökade marknadsföringsinsatser attriksdagen avslår motion l986/87:Kr430yrkande2 i motsvarande del och yrkande 3, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr430 yrkande 2 i motsvarande del till Stöd till turism och rekreationför /88 anvisar ett reservationsanslag av , 5. beträffandemarknadsföring av som turistland m. m. att avslår motion1986/87:Kr420, 6. beträffandeSveriges turistråds ansvar för turismens regionala utveckling auriksdagen avslår motion 1986/87 :Kr408, 7. beträffande sammansättningen av att avslår motion l986/87:Kr430 yrkande 6, 8. beträffande planering av ett rikstäckandebokningssystem BOKSER attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr430 yrkande 5, 9. beträffandevissa turismfrämjande åtgärder 17 attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr430 yrkande 7 och motion KrU 1986/87:20l986/87:Kr434 yrkande 1 i motsvarandedel, 10. beträffande stadiga insatser i vissa områdenatt av slår motionerna a) 1986/87:Kr316yrkande 4 (turism i ), b) 1986/87:Kr434 yrkande 1 imotsvarande del (turism i ), c) l986/87:Kr427(gränsturism mellan /och ), d) 1986/87:Kr407(Nordic Ski Center), e) 1986/87:Kr401(turism vid vissa ), attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr429, 12. beträffande havsakvarium inomLysekilsområdet att avslår motion l986/87:Kr4l9, 13. beträffande gränsdragningsproblemen mellan turismföretag och stat/kommun attriksdagen avslår motion I985/86:K615 14. beträffande begreppet primärarekreationsområden att avslår motion l986/87:Kr430 yrkande 4.