bet · GA01FiU24 · 1986-12-31 00:00:00 — om sparande (prop. 1986/87:100 bil. 9, punkt F 7 och1986/87:150 bil. 3, punkt 5) Utskottet tillstyrker i betänkandet förslaget att en extrainsättning om . skall få göras i allemanssparandet under förstakvartalet och att taket för den totala nettoinsättningen i allemanssparandethöjs från . I en gemensam reservation från moderatasamlingspartiet och förordas att extra insättningar skall medgesendast för allemansfondsparandet, dvs. för sparande i aktier. 1 kompletteringspropositionen föreslås också att en extrainsättning om . skall få göras i vinstsparandet under sista kvartalet1987. Utskottet föreslår att godkänner förslaget. I betänkandet avstyrks ett antal motioner som kräver attspardeiegationen skall upphöra med sin verksamhet. Utskottet anför vissasynpunkter på verksamheten och tillstyrker propositionens förslag tillmedelstilldelning, 36 milj. kr. Utskottet behandlar dessutom närmare 30 motioner frånallmänna motionstiden med krav på olika åtgärder för att stimulera hushållenssparande. Yrkanden om sparmål, bosättningslån och olika sparformer som aktiesparande,bosparande, privata investeringskonton behandlas i betänkandet. Samtligamotionsyrkanden avstyrks av utskottet. Till betänkandet har i dessa frågorfogats 15 reservationer och 2 särskilda yttranden. I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1986/87:100 bilaga 9 ,i vad avser punkt F 7 Sparfrämjande åtgärder, dels proposition 1986/87:150 bilaga 3 ,i vad avser punkt 5 Sparfrågor, dels deunder allmänna motionstiden väckta motionerna: 1986/87:Fi217av (), i vad avser yrkande 6, 1986/87;Fi228av m.fl. (c), i vad avser yrkande 9, 1986/87:Fi419av m.fl. (fp), i vad avser yrkande 3, 1986/87:Fi701av och (). 1 1986187.5 saml. Rättelse: S. 30 vid res. 5 (m) Ändrat till (m, fp) 1986/87:Fi702av och (), 1986/87:Fi703av m.fl. (c), 1986/87:Fi704av (), 1986/87:Fi705av (), 1986/87:Fi706av och . Åsling (c), 1986/87:Fi707av m.fl. (m), 1986/87:Fi708av m.fl. (fp), 1986/87:Fi709av och . (), 1986/87:Fi710av m.fl. (m, fp, c), 1986/87:Fi711av m.fl. (m), 1986/87:Fi712av (), 1986/87:Fi713av i (m), 1986/87:Fi715av Eriing m.fl. (fp), 1986/87:Fi716av (), i vad avser yrkande 1, 1986/87:Sfl14 av m.fl. (m), i vad avser yrkande 3, ]986/87:Sfll5av m.fl. (c), i vad avser yrkande 2, 1986/87:Boll2av m.fl. (c), i vad avser yrkande 4, 1986/87:Bol29av m.fl. (fp), i vad avser yrkande 5, 1986/87:Bol31av (), i vad avser yrkande 4, 1986/87:Bol32av m.fl. (c), i vad avser yrkande 7, dels demed anledning av proposition 1986/87:150 bilaga 3 väckta motionerna 1986/87:Fill2av m.fl. (m), i vad avser yrkandena 10 och 18, 1986/87:Fill3av m.fl. (c), i vad avser yrkande 10, 1986/87:Fill4av m.fl. (fp), i vad avser yrkande 11, 1986/87:Fill5av (), i vad avser yrkande 8. I proposition 100 bilaga 9 () harregeringen efter föredragning av statsrådet under punktF 7 (s. 109-110) föreslagit att till Sparfrämjande åtgärder /88 anvisa ett reservationsanslag av . I proposition 150 bilaga 3 () harregeringen efter föredragning av statsrådet . - underpunkt 5 (s. 30-32) föreslagit att 1. anta förslagetom ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande, 2. godkänna vadsom förordats i propositionen om vinstsparandet. FiU 1986/87:24 Lagförslaget har följandelydelse. FiU 1986/87:24 Lag om ändringi lagen (1983:890) om allemanssparande Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1983:890) omallemanssparande' skall ha följande lydelse. sparare far sätta in högst i allemanssparandet. får Under/ör5/akvartalet får en sparare, utöver insättningar en- en sparare, utöver insättningar en ligt första stycket, sätta in samman- ligt första stycket, sätta in samman lagt högst i allemans- lagt högst i allemans sparandet. Spararens insättningar, i före- Spararens insättningar, i före kommande fall minskade med ut- kommande fall minskade med ut- , tag, får sammanlagt inte överstiga tag, får sammanlagt inte överstiga . Dennalag träder i kraft . 'Lagen omtryckt 1986:522. Senaste lydelse 1987:90. Motionerna FiU 1986/87:24 1986/87:Fill2 av m.fl. (m), vari hemställs 10. att med avslag på regeringens förslag omändring i lagen (1983:890) om allemanssparandet beslutar att extra insättning om . på allemansfondssparandet får göras och att taket för den totala nettoinsättningen höjs till . 1986/87:Fill4 av m.fl. (fp), varihemställs 11. att beslutar anta förslaget till lag omändring i lagen (1983:890) om allemanssparande med den ändringen att i 4 § 2 stycket ordet "allemanssparandet" ersätts med ordet"allemansfondsparandet", 1986/87:Fill2 av m.fl. (m), vari hemställs 18. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i-motionen anförts om att spardeiegationen bör läggas ner. 1986/87:Fill3 av m.fl. (c), vari hemställs 10. att beslutar godkänna vad som i motionenanförts angående sparandeutredning. 1986/87:Fi228 av m.fl. (c), vari hemställs 9. att avslår regeringens förslag att tillSparfrämjande åtgärder för /88 anvisa ett reservationsanslag av36000000 kr. 1986/87:Fi419 av m.fl. (fp), vari hemställs 3. att beslutar avskaffa spardeiegationen och ejheller anslå medel för /88. 1986/87:Fi703 av m.fl. (c), vari hemställs 3. att beslutar att hos regeringen begära enutredning om främjande av hushållssparandet. 1986/87:Fi705 av (), vari hemställs attriksdagen beslutar att avveckla spardeiegationen. 1986/87:Fi707 av m.fl. (m), vari hemställs 3. att beslutar avslå förslaget att tillSparfrämjande åtgärder för /88 skall anvisas ettreservationsanslag av . 1986/87:Fi710 av m.fl. (m, fp, c), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om nedläggning av spardeiegationen. 1986/87:Fill5 av (), vari hemställs 8. att beslutar att ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att stimulera sparandet. 1986/87:Fi217av (), vari hemställs FiU 1986/87:24 6. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till stimulerande av sparandet i enlighet med vad som i motionenanförts. 1986/87:Fi703 av m.fl. (c), vari hemställs 2. att beslutar uttala sin mening om ett samlatprogram för sparande och ägarspridning i enlighet med motionen. 1986/87:Fi704 av (), vari hemställs attriksdagen begär att regeringen utreder frågan om ett företagsanknutet,resultatlönebaserat, enskilt sparande, enligt vad som i motionen anförts. 1986/87:Fi706 av och . Åsling (c), varihemställs att beslutar hemställa hos regeringen om förslag tillåtgärder för ett ökat hushållssparande i aktier i enlighet med vad som anförs imotionen. 1986/87:Fi707 av m.fl. (m), vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar uttala att målet för sparpolitiken skall vara att hushållen skallkunna ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i . motionen anförts om viktenav att stimulera hushållssparandet och öka ägandespridningen. 1986/87:Fi708 av m.fl. (fp), vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten aven förmögenhetsuppbyggande politik för hushållen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omhushållssparandets betydelse för svensk samhällsekonomi, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten avett skattesystem som är neutralt mellan olika sparandeformer, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs ombetydelsen av att stimulera enskilt aktieägande, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav stabila spelregler i syfte att stimulera sparande och investeringar. 1986/87:Fi713 av i (m), vari hemställsatt hos regeringen begär en analys av de ekonomisk-psykologiskaeffekterna av den nuvarande skattemässiga favoriseringen av statligt spel ochdobbel i förhållande till idogt arbete och gammaldags sparande. 1986/87:Sfll4 av m.fl. (m), vari hemställs 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om betydelsen av ett ökat enskilt sparande. Privatainvesteringskonton FiU 1986/87:24 1986/87:Fi703 av m.fl. (c), vari hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begärautredning om införandet av personliga investeringskonton. 1986/87:Fi709 av och . (),vari hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om konkretaförslag avseende personlig investeringsdepå enligt de riktlinjer som anges imotionen. 1986/87:Fi716 av (), vari med hänvisningtill motiveringen i motion 1986/87:N431 - hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om utveckling av allemanssparandet och former för "nyetableringssparande". 1986/87:Sfll5 av m.fl. (c), vari hemställs 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om utveckling av vinstandelssystem samt personliga investe ringskonton. 1986/87:Fi711 av m.fl. (m), vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1986/87:Bo413 - hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag om bosparande i enlighet med vad som i motionenanförts. 1986/87:Fi712 av (), vari hemställs attriksdagen begär att regeringen närmare studerar och utreder hur ettbostadssparkonto bäst skulle kunna utformas. 1986/87:Fi715 av m.fl. (fp), vari medhänvisning till motiveringen i motion 1986/87:Bo258 - hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom skattefrihet för ungdomars bosparande. 1986/87:Boll2 av m.fl. (c), vari hemställs 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om ett skattefritt bostadssparande för ungdomar i form av privata investeringskonton i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87:Bol29 av Eriing m.fl. (fp), vari hemställs 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskattefrihet för ungdomars bosparande. . :, ,. 1986/87:Bol31 av (), vari hemställs 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen, anförts om bostadssparande. 1986/87:Bol32 av m.fl. (c), vari hemställs 7. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om samverkan mellan ungdomar för eget byggande samt möjlighetertill bosparande. FiU 1986/87:24 1986/87:Fi701 av och (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om bosättningslån. 1986/87;Fi702 av och (), varihemställs att som sin mening ger regeringen till käniia vad som imotionen anförts om bosättningslån. Under åren1979 till 1983 hade ett finansiellt sparandeunderskott, dvs. landetstotala inkomster räckte inte till för att täcka de totala utgifterna. Detuppkom ett underskott i bytesbalansen. Detta underskott, som alltså innebär attlandets totala förbrukning av varor och tjänster är större än produktionen,måste täckas genom upplåning utomlands. Finansiellt sparande 1965-1986" offentligoch privat sektor samt bytesbalans " Bytesbalansen återges här enligt statistiskacentralbyråns finansräkenskaper för att uppnå konsistens med det inhemskafinansiella sparandet. Detta mätt skiljer sig dock vissa år från den officiellabytesbalansstatistik som redovisar. Källa: och . Som framgår av diagram 1 skedde en dramatisk förändring idet sektorvisa finansiella sparandet . Den offentligasektorns finansiella sparande som andel av BNP föll från -till -6 %mellan 1976 och 1982.Samtidigt förbättrades den privata sektorns finansiella sparande. Förbättringenvar emellertid inte tillräckligt stor för att kompensera nedgången i detoffentliga sparandet. Bytesbalansen uppvisade därför ett negativt saldo förhela perioden. Utvecklingen av den offentliga sektorns finansiella sparandevände emellertid . Det skedde därefter en kraftig förbättring, och år1984 registrerades ett överskott i bytesbalansen. Det finns emellertid vissa risker med att tolkabytesbalansunderskottet som ett mått på sparandebristen i samhället.Bedömningen av bytesbalansunderskottet är beroende avinvesteringsutvecklingen. Om bytesbalansen är i jämvikt endast på grund av enalltför låg investeringsnivå är sparandet likväl otillräckligt. För att detskall vara möjligt att varaktigt nå en högre tillväxt i ekonomin krävs attnäringslivets kapacitetsutnyttjande ökar och att kapaciteten byggs ut. Somframgår av diagram 2 har emellertid investeringskvoten i sjunkit frånca till kring . En höjningav investeringskvoten nivå förutsätter ett väsentligt ökatsparande om den externa balansen skall kunna upprätthållas. Det finns därförskäl att, trots den förbättring av det offentliga finansiella sparandet och denförstärkning av bytesbalansen som ägt rum , hävda attsparandebristen i alltjämt är betydande. FiU 1986/87:24 Bruttospar- och bruttoinvesteringskvoter iSverige 1965-1986 1965 1970 1975 1980 Källa:Statistiska centralbyrån och . Sparandet i den privata sektorn har minskat påtagligt desenaste åren, särskilt i hushållssektorn. Hushållens sparkvot - räknat som hushållens reala ochfinansiella sparande i förhållande till den disponibla inkomsten låg under1970-talet mellan 3 och (sediagram). sjönk hushållens sparkvot drastiskt, FiU1986/87:24 främst beroende på en nedgång i det reala nettosparandet, vilketsammanhänger med minskningen av bostadsinvesteringarna. Det finansiella sparandetförbättrades något. Nettosparkvoten skulle enligt denna statistikligga kring noll eller t.o.m. vara negativ . % av disponibel inkomst --------------------------------------------------------------- l-iniinsicll sp;irk\ot K;ill;i: 1470-l9S.VFin;iiisr:iki.-i)sk.ipi:rna, SCB I9S4- I9.S(. (ly.Sd prognos)/Nulionjlriikcn.skapern.i. Hushållens nettosparjnde bestar av ivå komponenter: realtoch riiiansiclli sparande. Det reala sparandel bestar av hushållensinvesteringar, huvudsakligen i små- och fritidshus. Det finansiella sparandetbeslår av hushållens bankinlåning, placeringar i värdepapper och privatpensionssparande m. m. reducerat med hushållens okade skuldsättning,ttushållcns sparkvot anger netlosparandet i Törhållande till den dispo niblainkomsten. Denna utveckling har ibland tolkats jämför exempelvismotionerna som behandlas i detta betänkande - som att hushållen de senaste årenlevt över sina tillgångar och förbrukat en del av sitt sparkapital. Dennatolkning av statistiken är dock inte alldeles självklar. I långtidsutredningen1987 (LU-87) redovisas åtminstone två skäl till varför en viss försiktighet böriakttas vid tolkningen av statistiken. Det ena skälet är att nationalräkenskaperna inteinkluderar kapitalvinster i hushållens disponibla inkomst. Detta innebär atthushållens förmögenhet kan växa trots att nationalräkenskaperna redovisar ettnegativt sparande. Preliminära beräkningar tyder t.ex. på att hushållenskapitalvinster på aktier uppgick till ca ,som nettosparandet beräknat med nationalräkenskapernas metoder (dvs.exkl. kapitalvinster) var negativt (-). Det andra skälet är att statistiken över hushållensinkomster och utgifter är mycket osäker. Detta gäller t.ex. redovisningen avhushållens driftöverskott r 1986/87. ochberäkningarna av hushållens kapitalförslitning. Revideringen av denna FiU1986/87:24 statistik har tidigare medfört en ändring av nivån på denredovisade sparkvoten med flera procentenheter. Även om det finns skäl att ifrågasätta tesen att hushållenlever över sina tillgångar är det inte troligt att en revidering av statistikenskulle kunna rucka på slutsatsen att hushållens sparkvot har fallit sedan1960-talet. I flera motioner påtalas den låga sparkvoten hoshushållen, och jämförelser görs med andra länder. Redovisningsprinciperna somtillämpas i olika länder skiljer sig emellertid åt. Det finns därför anledningatt kommentera statistiken över hushållsparandet något. I tabell 1 harhushållssparandet kompletterats med kollektivt försäkringssparande samtberäkningar av värdeförändringar på aktier och småhus. Det bör påpekas att ettutvidgat begrepp för hushållssparandet inte ökar sparandet i samhället. Vadgäller det kollektiva försäkringssparandet innebär utvidgningen en flyttning avsparande från en sektor till en annan, och värdeförändringar frigör inga realaresurser för investeringar. I är hushållens pensionssparande till stor delreglerat genom lagar och avtal. Vidare finns ett väl utvecklat trygghetssystem,som ger ekonomisk ersättning vid sjukdom, arbetslöshet m.m., och därigenomminskar behovet av enskilt sparande för att möta sådana problem. Det sparandeav detta slag som sker i socialförsäkringssektorn, försäkringsbolagen ochföretagen har uppgått till av disponibelinkomst. Vid jämförelser med internationell statistik bör åtminstone deavtalsreglerade pensionssystemens sparande ingå i hushållssektorn. Hushållensinkomster och sparande skulle då ökas med 1985 ochnettosparkvoten justeras till . Hushållssparandets negativa utvecklingunder ändras dock inte av sådana justeringar. Nedgången i sparkvotenkvarstår även för den justerade sparkvoten. Inräknas värdeförändringar på börsnoterade aktier ochandelar i hushålr lens inkomster och sparande (men däremot inteförsäkringssparande), förändras bilden av hushållssparandet under 1980-taletradikalt. Sparkvotens genomsnittliga nivå höjs till ,med stora variationer mellan åren. Den genomsnittliga sparkvoten inkl.värdeförändringar uppgick till . Den då svaga utvecklingen påbörsen medför att värdeförändringarna bidrar med . Värdeförändringarna på småhus har varit mindre under1980-talet än under sista , då de uppgick till 60miljarder kronor . Även små prisförändringar på småhus ger högavärdeförändringar beräknat på hela beståndet, vars värde beräknas uppgå till690 miljarder kronor . De kan jämföras med hushållens innehavav börsnoterade aktier och andelar som uppgick till 131 miljarder vid sammatidpunkt. Bruttosparandet inkl. försäkringssparande ochvärdeförändringar låg på avdisponibel inkomst, med en topp 1986 på . uppgickenbart värdeökningarna på småhus till av disponibel inkomst.Under'har däremot värdeökningarna till största delen avsett aktier. Tabell 1.Alternativ redovisning av hushållssektorns sparande -0,3 -0,8 I procent av dispo- Källor: , ochfinansdepartementet. Beträffande sparandets framtida utveckling görs i LU-87den bedömningen att hushållssparandet kan väntas stiga något under periodenfram . Trots den osäkerhet som vidlåder statistiken överhushållssparandet och bedömningen av sparandeutvecklingen kan konstateras attsparandet är alltför lågt. Det räcker inte till för att finansierainvesteringarna och underskottet i bytesbalansen. Det är därför nödvändigt attöka sparandet i den svenska ekonomin. Sparandeökningen bör ske både genom enökning av hushållssparandet och genom en minskning av det statligabudgetunderskottet. Förutom samhällsekonomiska skäl talar också trygghetsskälför att hushållssparandet bör öka. Hushållen behöver ett sparkapital som ettkomplement till det kollektiva trygghetssystemet och som buffert för att kunnamöta oförutsedda utgifter. De svenska hushållens realadisponibla inkomster sjönk påtagligt första år. Från 1980till 1983 sjönk de . För löntagarhus-hållen var minskningen ännu större.Det är sett mot den bakgrunden inte märkligt att hushållssparandet har minskat.Den negativa reallöneutvecklingen har emellertid brutits. Reallönerna har ökatde , och det, är angeläget att denna utveckling fortsätter. Denpåtagliga nedgången i inflationstakten skapar förutsättningar för detta. Denbidrar också till att ge en hög positiv realränta på det sparade kapitalet. beslutade att extra insättningar iallemanssparandet på sammanlagt . skulle medges iår. Den extra insättningen med samma belopp som medgavs bidrog tillatt insättningarna och deltagandet ökade kraftigt . halvåret ökadede insatta medlen i allemanssparandet med drygt 10 miljarder FiU 1986/87:24kronor och i allemansfonderna med nära . Det totala antaletkonton var drygt 2,6 miljoner. Ökningen fortsattehösten 1986. Främst ökade deltagandet i allemansfonderna. Totala antalet kontoni allemanssparandet var ca 2,7 miljoner . Det sparade beloppet ifondsparandet mer än fördubblades . Det ökade från 3,1 miljarderkronor till , medan allemanssparandet ökadefrån till . I kompletteringspropositionen (bilaga 3) anförs attförutom skatteåterbäring och räntekreditering kommerhushållen att erhålla betydande sparbelopp som frigörs iskattesparandet. Det är enligt propositionen angeläget att fånga upp hushållenslikviditetstillskott för finansiering av budgetunderskottet och näringslivetskapitalförsörjning. Därför föreslås att man i allemanssparandet under förstakvartalet skall få göra extra insättningar med sammanlagt . I motionerna F/7/2 (m) och Fill4 (fp) anförs att det finnsbilligare sätt för staten att finansiera budgetunderskottet än genom ökadeinsättningar på allemanssparkonton. Mot den bakgrunden föreslås att rätten tillextra insättning om . Därigenom stimuleras särskilt näringslivets försörjning avriskvilligt kapital. Utskottet anser att spararna själva fritt bör få välja densparform som passar dem utan statliga pekpinnar. Motionärernas förslagdiskriminerar de sparare som föredrar sparande med stabil avkastning framförsparande med mer varierande avkastning. Det kan inte med bestämdhet hävdas att denena eller andra formen av allemanssparande, i sparkonton eller i fonder, ärbilligare för staten. Statens kostnader är beroende av räntenivå, aktiekursutveckling,spararens marginalskatt och tnöjlighet att utnyttja sparavdrag etc. Utskottetanser därför att möjligheten till extra insättning om . förstakvartalet inte bör begränsas till att gälla den ena eller andra sparformenutan gälla för alla former av allemanssparande. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fill2 (m) yrkande 10och Fill4 (fp) yrkande 11. Om det ges möjlighet till en extra insättning av 5000 kr.under första kvartalet 1988 innebär det att en sparare som deltagit sedanstarten och satt in högsta tillåtna belopp i allemanssparandetkommer att nå taket, , för de samladenettoinsättningarna . För att den föreslagna möjlighetentill extrainsättning skall kunna utnyttjas fullt ut föreslås därför att dentotala nettoinsätiningen maximeras till ett belopp om . Utskottet har inte heller något att erinra mot attmöjlighet skapas att göra extra insättning otn . i vinstsparandet fjärdekvartalet 1987. Regeringen föreslår i budgetpropositionen att 36 milj. kr. Av beloppet förutsätts 16 milj. kr. användas av ,., spardeiegationenför bl.a. informationskampanjerom hushållssparande och Särskilda informationsinsatser planeras för bl.a. FiU1986/87'24 ungdomar och invandrare om privatekonomi och sparande. Därutöverplaneras en särskild kampanj till en kostnad av 20 milj. kr. för att stimuleraett kollektivt sparande hos skoleleverna på mellan- och högstadiet. I motionerna Fi228 av m.fl. (c). Fil 12 avCarl Bildt m.fl. (m), Fi707 av m.fl. (m), Fi419 av . (fp), Fi705 av () och Fi710 av m.fl. (m, fp,c) begärs att spardeiegationen avskaffas och att förslaget till medelsanvisningskall avvisas av . Motionärerna anser det i och för sig angeläget attstimulera hushållens sparande men anser att det inte bör vara en uppgift för enstatlig delegation. Hushållssparandet stimuleras enligt motionärerna bäst av enekonomisk politik som främjar tillväxt och håller inflationen nere. En rad åtgärder har vidtagits för att stimulera sparandetunder senare år. Sparavdraget har fördubblats och allemanssparandet harutvecklats. Förutsättningarna för hushållssparandet är genom den allmännaekonomiska utvecklingen och de särskilda åtgärder som vidtagits gynnsammare änpå mycket . Marginalskatterna har sänkts, realräntan är positiv, inflationenavtar och reallönerna stiger. Genom att underskottsavdragens skattemässigavärde har begränsats, vilket stimulerar arbete och sparande, motverkas ävenspekulation och konsumtion på kredit. Utskottet ser emellertid inte någon motsättning mellan enekonomisk politik som främjar sparande och olika informationsinsatser som görsför att på ett pedagogiskt sätt informera hushållen om värdet av ochmöjligheterna att utnyttja olika sparformer. Utskottet anser således attdelegationen har en angelägen uppgift att stimulera till ökat hushållssparandeoch avstyrker förslaget om att delegationen skall avskaffas.