bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Genomförandetid för äldre planer, fastställda efter 1978 I propositionen föreslås att planer, som fastställts efterutgången av 1978, skall få en genomförandetid , räknat då fastställelsebeslu tet vann laga kraft. Utskottet kan inte ansluta sig till denna lösning, som 207 medför att t. ex. en plansom är fastställd bara skulle få BoU 1986/87:1 mening bör alla planer, som fastställts Reservationer efter utgången av 1978, istället få fio års genomförandetid räknat då PBL träder i kraft.Därmed skapas tillräckliga garantier för att berörda markägare skall hinnagenomföra planen, innan den kan ändras eller upphävas enligt PBL:sregler. Detta bör med bifall till partimotion 1985/86:80yrkande 3 n ge regeringen till känna. Garantiregler för äldre planer, fastställda Reglernai propositionsförslaget beträffande planer som fastställts är enligtutskottets mening alldeles för snävt utformade. För dessa planer föreslåskategoriskt gälla att de inte skall få någon genomförandetid alls (17 kap. 4§). I stället skall markägarna få rätt att begära inlösen av marken enligt dens. k. garantiregeln i 17 kap. 8 §, men bara om en rad villkor är uppfyllda, t.ex. att marken varit belagd med långvariga nybyggnadsförbud och att markägarnadrabbats av total och nästan total förlust av byggrätten. Enligt utskottetsuppfattning måste markägarnas skydd radikalt förbättras i övergångsreglernatill en omarbetad PBL. Garantiregeln måste förbättras så att den ger sakägarnaett ekonomiskt skydd som motsvarar det som i övrigt bör gälla för dekvalificerade ersättningsfallen i PBL, dvs. sakägarna skall inte heller i dessafall utan ersättning behöva tåla mer än bagatellartat intrång i sinarättigheter enligt de äldre planerna. Detta är en viktig princip, och dessförverkligande torde dessutom vara nödvändigt av hänsyn till Sverigesförpliktelser enligt , såsom också lagrådet antytt i sittyttrande. Riksdagenbör sålunda med bifall till partimotion 1985/86:80 yrkande 3 o somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet har anfört. Åtgärder i samband med genomförandet Närett omarbetat PBL-förslag sedermera skall genomföras är det av största vikt attde som särskilt berörs av lagen - ägare av fast egendom - ges.en fullgodinformation om den nya lagsfiftningens innebörd. Eftersom en ny lagstiftningkan väntas medföra betydande förändringar är det vikfigt att fastighetsägarnainformeras om hur deras rättigheter enligt nuvarande byggnadslagstiftningberörs av den nya lagsfiftningen. Regeringensförslag innebär t. ex. att en ägare av fast egendom måste ha kännedom om t. ex.datum för fastställelse av stadsplan för att veta när byggrätten släcks ut. Somemellertid har framgått av det ovan anförda uppkommer inte dessa problem enligtutskottets förslag. Dock finns, som inledningsvis i detta avsnitt anförts, godaskäl för regeringen att, i samband med genomförandet av ett omarbetatPBL-förslag, vidta åtgärd i avsikt att informera berörda fastighetsägare m. fl.om den nya lagstiftningens innebörd. Utskottet förutsätter att så kommer attske. Vad ovan anförts och föreslagits innebär att utskottetbifaller yrkandena i , och moderata samlingspartietspartimofioner om avslag på proposition 1985/86:1 om en ny plan- och bygglag.Utskottet avstyrker även proposition 1984/85:207 om försöksverksamhet medförenklade regler om byggnadslov m.m. i vissa kommuner. Bl.a. är även dettaregeringsförslag tveksamt från grundlagssynpunkt. Vad i vissa motioner föreslagits bl. a. om den enskildesrättsliga ställning i bygglovsproceduren, om utformningen av Svensk byggnorm,om möjlighet att med användande av byggnadslagstiftningen reglera byggnadersanvändning för handelsändamål, om ett system med genomförandetid om plansystemet,om bygglovskravets utformning och omfattning, om ersättningsreglerna samt omövergångsbestämmelserna bör som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden bör avslås av . Vissa avdessa yrkanden har dock i sak tillgodosetts genom vad utskottet ovan förordatoch hemställt. BoU1986/87:1 Reservationer att med bifall till motionerna 1984/85:3218yrkande 1, 1985/86:66 yrkande 1 och 1985/86:80 yrkandena 1 och 2 samt medanledning av mofionerna 1984/85:2674, 1984/85:2801 yrkandena 10 såvitt nu är ifråga och 12,1985/86:67 yrkande 1,1985/86:69 yrkandena 1 och 9, 1985/86:76,1985/86:80 yrkande 3 a-o, 1985/86:Bo508 och 1985/86:Bo510 a) avslårpropositionerna 1984/85:207 och 1985/86:1 samt motionerna 1984/85:664,1984/85:783, 1984/85:1097, 1984/85:1478, 1984/ 85:2135, 1984/85:2152 yrkande 5,1984/85:2217, 1984/85:2319, 1984/ 85:2676, 1984/85:2684, 1984/85:2707 yrkande20, 1984/85:3217 yrkande 1, 1984/85:3218 yrkandena 2-4, 1984/85:3219 yrkande1, 1985/ 86:66 yrkande 2, 1985/86:67 yrkande 2, 1985/86:68, 1985/86:69yrkandena 2-8 samt 10-12, 1985/86:70, 1985/86:71, 1985/86:72, 1985/86:73,1985/86:74, 1985/86:75, 1985/86:77, 1985/86:78, 1985/ 86:79, 1985/86:92 yrkande2, 1985/86:Bo502, 1985/86:Bo503, 1985/ 86:Bo504, 1985/86:Bo505 yrkande 1,1985/86:Bo506. 1985/86:Bo512 yrkande 1, 1985/86:Bo516, 1985/86:Bo517,1985/86:Bo518 och 1985/ 86:Bo520, b) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. ' Vidbifall till denna hemställan förfaller utskottets hemställan i dess helhet. 14 1986/87. 3 Reglerom bebyggelsemiljöns utformning (mom. 8) BoU1986/87:1 Reservationer (vpk)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 53 som börjar"Enligt näringsutskottets" och slutar "1985/86:73 yrkande1" bort lyda: dels den del av utskottets betänkande på s. 54 som börjar"Utskottet delar" och slutar "nu anförts" bort lyda: Utskottet instämmer med vad i kommunisternaspartimotion 1985/86:73 anförts och föreslagits om markreservationer för sol-och vindenergianläggningar. Som framhålls i näringsutskottets yttrande ingårutvecklandet av nya energikällor och ny teknik för elproduktion såsom t. ex.vindenergi och solceller i den strategi för avveckling av kärnkraften somriksdagen ställt sig bakom (prop. 1984/85:120, NU 1984/85:30). De av riksdagengodkända riktlinjerna innebär bl. a. att effekterna av stora vindkraftverkskall utvärderas. En särskild utredare har tillkallats för att föreslålämpliga lägen för stora vindkraftsaggregat i . Det finns sålunda goda motiv för att fillstyrkavänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:73 yrkande 1 om att i 2 kap.4 § i punkt 6 PBL-förslaget skall tas in en bestämmelse av innebörden attmarkreservationer för sol- och vindenergianläggningar skall beaktas närbebyggelsemiljön utformas. Även yrkande 2 i samma motion bör vinna bifall.I yrkandet föreslås att i 2 kap. 4 § görs ett tillägg som går ut på att behovetav gemensamma lokaler skall kunna hävdas starkare än vad som blir följden av omregeringens förslag antas. Att det ofta finns ett stort behov av sådana lokaler ivåra bostadsområden torde vara en allmänt omfattad uppfattning. Tillgången påsådana lokaler är emellertid inte sällan alltför knapp. 1 avsikt att råda botpå denna brist behöver i PBL anges att det skall finnas möjligheter att anordnagemensam-hetslokaler inom eller i nära anslutning till områden med sammanhållenbebyggelse. dels utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffande regler om bebyggelsemiljöns utformning m.m. att med anledning av motion 1985/86:73 yrkandena 1 och 2 och medanledning av regeringens förslag antar 2 kap. 4 § med den lydelse som i bilaga3 till detta betänkande betecknats som reservantens förslag. 4 Skärptakrav för installation av direktverkande elvärme BoU 1986/87:1 (mom.10) Reservationer . (), () och ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 56 som börjar"I samband" och slutar "hänvisning härtill" bort lyda: Redan när beslutade att direktverkandeelvärme endast skulle fillåtas i särskilt energisnåla byggnader aviserades enomprövning av dessa krav till mitten av . Någon sådan omprövning hardock ännu inte kommit fill stånd - detta trots den snabba tekniska utvecklingsom skett på området . Inte heller utredningen om el och inhemskabränslen (), som haft till uppgift att överväga vilka krav som bör ställaspå användningen av el för uppvärmningsändamål, föreslår någon ändring av deaktuella kraven. Behovet av en omprövning är dock enligt bostadsutskottetsmening så stort att en sådan bör komma till stånd utan vidare dröjsmål. Den teknikutveckling som skett i byggandet sedan år 1981har bl. a. inneburit att kravet på att ett hus skall vara särskilt energisnåltför att direktverkande elvärme skall få användas inte utgör någon egentligrestriktion för användningen av denna uppvärmningsform. I stort sett allnyproduk-fion uppfyller sålunda kraven utan att några särskilda åtgärder harvidtagits. Det framstår mot bakgrund härav både som nödvändigt och möjligt attskärpa kraven för att direktverkande elvärme skall få installeras. Det är i dagmöjligt att med beprövad teknik bygga småhus som inte fordrar någon särskildenergifillförsel alls för uppvärmning. Det enda som behövs är en braskamin förde veckor då det är särskilt kallt samt en radiatoreffekt på omkring 1000 W som används när t. ex. husägaren är bortrest. Moderna flerfamiljshus,kontorsbyggnader och hotell m. m. kan värmas upp med den överskottsenergi somalstras av t. ex. maskininstallafioner, kyl- och frysanläggningar ochbelysning m.m. Som framgår av vad nu anförts finns det således goda tekniskaförutsättningar för att väsentligt skärpa kraven för installation avdirektverkande elvärme. Med hänvisning till det nu anförda bör enligtbostadsutskottets mening som krav för installation av direktverkande elvärmegälla att bästa teknik för energihushållning används i det aktuella huset. Vidbedömningen av vad som är bästa teknik skall vägas in såväl vad som är teknisktsom ekonomiskt möjligt. Vid denna bedömning skall beaktas ett pris på elkraftensom satts med ledning av den långsiktiga marginalkostnaden, dvs. priset skallberäknas på grundval av kostnaden för ytterligare tillkommande elkraft. Vad utskottet med anledning av centerparfiets partimofion1985/86:Bo512 yrkande 1 anfört om skräpta krav för installation avdirektverkande elvärme bör som sin mening ge regeringen fill känna.De ytterligare överväganden som erfordras bör göras så skyndsamt, att de skärptakraven kan träda i kraft samfidigt med att PBL träder i kraft, dvs. den 1 juli1987. dels utskottet under 10 bort hemställa 10. beträffande skärpta krav för installation avdirektverkande elvärme attriksdagen med anledning av mofion 1985/86:Bo512 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 5 Byggnadsmaterialsom kan orsaka allergi (mom. 11) BoU1986/87:1 Reservationer (vpk)anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 59 som börjar"Med hänvisning" och slutar "1985/86:77 (s) yrkande 2" bortlyda: Även om vissa åtgärder vidtagits för att bättre anpassaboendemiljön också för allergiker, så är dessa åtgärder enligtbostadsutskottets mening otillräckliga. Det kommer snart sagt rapporter om nyaallergiframkallande ämnen. Antalet allergiker är bl. a. som en följd häravockså i ständigt växande. För att förbättra allergikernas situation och för attom möjligt förhindra att allt fler människor får allergiska problem börkraftfulla åtgärder sättas in för att förbättra boendemiljön urallergisynpunkt. PBL innefattar bl. a. krav på att byggnader skall gemöjlighet till god hygien - 3 kap. 5 §. Häri inbegrips att i byggnaden ingåendebyggnadsmaterial inte skall medföra hygieniska olägenheter därför att de t.ex. avger formaldehyd eller elak lukt. Vid bedömningen av om sådan olägenhetföreligger skall enligt propositionen hänsyn tas till människor som är någotkänsligare än "normalt". Enligt bostadsutskottets mening bör dennabedömning i stället göras med utgångspunkt i att använda material m. m. inteskall medföra besvär för någon. Först härigenom skapas garantier för att allaskall kunna vistas i bostaden. Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1985/86:73(vpk) yrkande 5 såvitt nu är i fråga och 1985/86:77 (s) yrkande 2 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 11 bort hemställa 11. beträffande byggnadsmaterial som kan orsaka allergiatt med anledning av motionerna 1985/86:73 yrkande 5 såvitt nu är ifråga och 1985/86:77 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 6 Förråd för förvaring av rotfrukter m. m. (mom. 12) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 59 som börjar"Vad i" och slutar "av sådana" bort lyda: Det finns en ökande medvetenhet om vikten av attförvara det vi äter på ett riktigt sätt. En riktig förvaring är en avförutsättningarna för att kunna bevara kvaliteten på produkterna. Inte minstgäller detta råvaror som kan långtidsförvaras som t. ex. olika slag avrotfrukter. Det blir också allt vanligare att man odlar sina egna rotfruktersom t. ex. potatis och morötter. Dagens moderna bostäder svarar dock dåligt motde krav på förvaringsut-rymmen som detta för med sig. För att komma till rättamed denna brist bör enligt bostadsutskottets mening tillämpningsföreskrifternatill 3 kap. i PBL utformas så att det klart framgår att nyfillkommande bostäderskall förses med lämpliga förvaringsutrymmen för bl. a. rotfrukter. Vad utskottet nu med anledning av kommunisternas BoU 1986/87:1 partimotion 1985/86:73 yrkande 5 såvitt nu äri fråga anfört bör Reservationer som sin mening ge regeringentill känna. dels utskottet under 12 bort hemställa 12. beträffandeförråd för förvaring av rotfrukter m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 5 såvitt nu är i fråga somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 7 Minimiyta för bostadsrum m. m. (mom. 13) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 59 som börjar"Som framgått" och slutar "Motionsyrkandet avstyrks" bortlyda: Bland de gällande bostadspolifiskamålen ingår bl. a. att alla skall ha tillgång till en rymlig och vålplaneradbostad. Detta är också en målsättning som knappast torde ifrågasättas av någon.Samtidigt finns det enligt bostadsutskottets mening tendenser till att målen idessa avseenden är på väg att urholkas. Sålunda har den genomsnittligalägenhetsytan i nyproduktionen minskat . Dessutom harexperiment med s.k. normfritt byggande genomförts där den huvudsakligamålsättningen tycks ha varit att krympa bostadsytorna. Denna utveckling måsteenligt bostadsutskottets mening hejdas. Som framhålls i vänsterparfiet kommunisternas partimotion1985/86:73 måste frågor kring bostadskvaliteten ges stor uppmärksamhet i PBL. Ianslutning till bestämmelserna i 3 kap. bör sålunda tillämpningsföreskrifterbl.a. med krav på tillräckligt stora bostadsrum, tillgång till tvättstuga ochuteplats/balkong utfärdas. Endast härigenom skapas garantier för att deövergripande målen om rymliga och välplanerade bostäder verkligen uppfylls. Vad utskottet med anledning av motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 7 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 13 bort hemställa 13. beträffandeminimiyta för bostadsrum m. m. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:73 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8 Varsamhetsaspekten vid ombyggnad (mom. 16) , (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 61 som börjar"De grundläggande" och slutar "Motionsyrkandena avstyrks"bort lyda: Enligt bostadsutskottets mening bör frågor kringbevarandet av den befintliga bebyggelsen och de värden den representerar ges enökad tyngd i PBL jämfört med i dagens lagstiftning. Bestämmelserna i 3 kap. 10§ innebär också ett steg framåt i detta avseende. Häri stadgas sålunda bl. a.att om-och tillbyggnader skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag samtdess byggnadstekniska,historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärli- BoU 1986/87:1 gavärden tas till vara. Utskottet har inga invändningar mot förslaget i denna Reservationer del.Däremot bör inte kravet på varsamhet vid t. ex. ombyggnad begränsas till attavse endast tekniska och andra liknande värden hos själva byggnaden. Somframhålls i kommunisternas partimotion 1985/86:73 måstekravet på varsamhet vid om- och fillbyggnad utsträckas till att omfatta också de boende i den berörda byggnaden. Detta innebär bl. ombyggnadenskall utföras på ett sådant sätt att de boendes möjligheter att bo kvar ibyggnaden efter ombyggnaden inte försvåras eller omöjliggörs. enlighetmed förslaget i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 9 a bör detta komma tilluttryck i lagstiftningen genom att till första stycket i 3 kap. 10 § fogasorden "samt så att stor hänsyn tas till dess brukare". Utskottet kan ställa sig bakom de krav på byggnader vidom- och tillbyggnad som kommer till uttryck i 3 kap. 10 §. Som anförs i vänsterpartietkommunisternas partimofion 1985/86:73 kan dock invändningar resas mot attkommunen genom detaljplan eller områdesbestämmelser skall kunna avvika fråndessa ombyggnadsföreskrifter om bebyggelsen inom området ändå får långsiktigtgodtagbara egenskaper. De krav som genom ombyggnadsföreskrifterna ställs på enbyggnad vid om- och tillbyggnad har alla en sådan tyngd, och då inte minstkraven på tillgänglighet, att de inte bör kunna åsidosättas genom kommunalabeslut. I enlighet med förslaget i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 9 b börsålunda tredje stycket i 3 kap. 10 § utgå. Vad utskottet nu anfört innebär att mofion 1985/86:74 (c)såvitt nu är i fråga avstyrks. dels utskottet under 16 bort hemställa 16. beträffande varsamhetsaspekten vid ombyggnad att riksdagenmed anledning av motion 1985/86:73 yrkandena 9 a och 9 b och med anledning avregeringens förslag samt med avslag på motion 1985/86:74 detta yrkande såvittnu är i fråga antar 3 kap. 10 § såvitt nu är i fråga med den lydelse som ibilaga 3 fill detta betänkande betecknats som reservantens förslag, 9 Tillgänglighetskravet (mom. 19) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 65 börjar"Betydelsen av" och på s. 66 slutar "propositionenförordats" bort lyda: Betydelsen av att bebyggelsen och bebyggelsemiljön i sinhelhet görs tillgänglig för alla kan enligt bostadsutskottets mening inte nog betonas. Det är därför nödvändigt att samhället har höga ambitioner när det gäller att öka tillgängligheten. Även om det i och för sig har vidtagits en rad åtgärder föratt förbättra tillgängligheten, så har dessa åtgärder enligt bostadsutskottets mening inte varit tillräckliga. Utskottet tvingas dessutom konstatera att inte . heller når upp till en erforderlig ambitionsnivå. Förslaget är i väsentliga stycken ofullständigt och otillräckligt. Ett talande exempel härpå är att nyproducerade tvåvåningshus enligt förslaget endast behöver förberedas för en eventuell framtida hissinstallation. i kommunisternas partimotion 1985/86:73 årförslaget på denna punkt endast en halvmesyr. Det torde stå uppenbart för allaatt en förberedelse av detta slag inte skapar några som helst garantier för atten hissinstallation verkligen skall komma till stånd i framtiden.Enligt bostadsutskottets mening bör därför tillgänglighetskraven redan nuutökas till att också omfatta hissinstallationer i nyproducerade tvåvåningshusi enlighet med vad som föreslås i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 8. Detta börockså komma till uttryck i lagtexten genom att andra stycket i 3 kap. 7 §utgår. Utöver den nu förordade lagändringen bör enligtbostadsutskottets mening vissa tillgänglighetsfrågor ytterligare belysas i detillämpningsföreskrifter som avses bli utfärdade till 3 kap. 7 §. En viktigfråga som härvid måste uppmärksammas är utformningen av miljön med avseende påorienterbarheten för synskadade. måste enligtutskottets mening även i övrigt ges en sådan utformning att bestämmelserna iPBL om tillgänglighet i alla avseenden också förs ut i praktisk tillämpning. Vad utskottet nu med anledning av motion 1985/86:73 (vpk)yrkande 5 såvitt nu är i fråga anfört om fillämpningsföreskrifternas utformningmed avseende på tillgänglighetskraven bör av ges regeringen tillkänna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär att motionerna 1984/85:2217 såvitt nu är i fråga samt 1985/86:73 yrkande 3-den senare motionen iden mån den inte tillgodosetts genom vad utskottet ovan anfört - avstyrks. dels utskottet under 19 bort hemställa 19. beträffande tiUgänglighetskravet att medanledning av motion 1985/86:73 yrkandena 5 såvitt nu är i fråga och 8 samtregeringens förslag och med avslag på motionerna 1984/85:2217 såvitt nu är ifråga samt 1985/86:77 yrkande 3 a) antar 3 kap. 7§ med den lydelse som i bilaga 3 till detta betänkande betecknats somreservantens förslag, b) som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om tillämpningsföreskrifternasutformning. BoU1986/87:1 Reservationer 10Lättnader i tillgänglighetskravet (mom. 20) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 66 som börjar"Även vad" och slutar "nu anförda" bort lyda: Det finns ett dokumenterat behov av och en storefterfrågan på små och billiga lägenheter för i första hand unga människor. Deunga har ofta begränsade ekonomiska resurser och kan därför inte betala enalltför hög hyra. har de i många fall inte något behov av storafamiljelägenheter. Det framstår enligt bostadsutskottets mening mot bakgrundhärav som nödvändigt att bl.a. tillgänglighetskraven skall kunna nyanseras påett sådant sätt att smålägenheterna inte försvinner som en följd av en alltförstrikt tillämpning av dessa krav. Denna nyansering bör enligt bostadsutskottetsmening dessutom kunna gälla andra krav t. ex. i fråga om utrustning ochinredning samt ytkrav m. m. Vad utskottet nu med anledning av motion 1984/85:2152 (c)yrkande 5 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottet under 20 bort hemställa 20. beträffande lättnader i lillgänglighelskravel attriksdagen med anledning av motion 1984/85:2152 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. BoU1986/87:1 Reservationer 11Tillgänglighetskravet i samband med ombyggnad m. m. (mom. 22) (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 67 som börjar"Utskottet har" och slutar "propositionen förordats" bortlyda: Med anslutning till förslaget i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/86:73 har utskottet ovan ställt sig bakomförslag med syfte att ytterligare förbättra tillgängligheten i dennytillkommande bebyggelsen och bebyggelsemiljön. Vad utskottet härvid anförtom vikten av att öka tillgängligheten gäller naturligtvis också det befintligabostadsbeståndet. Först sedan också detta bestånd i sin helhet gjortstillgängligt för alla kan de övergripande målen i detta avseende sägas hauppnåtts. Med hänvisning till det nu anförda är det enligt bostadsutskottetsmening nödvändigt att kraven på tillgänglighet' hävdas fullt ut även vid om-och tillbyggnad. Som framhålls i kommunisternas partimotion1985/86:73 har kraven på tillgänglighet fått dålig genomslagskraft vidombyggnad. Moderniseringsstatistiken visar sålunda att endast avtrevåningshusen försågs med hiss i samband med ombyggnad . Avfyravåningshusen hade hiss efter ombyggnad. Statistiken visar också påstora lokala variationer. Medan samtliga ombyggda trevåningshus i hadehiss efter ombyggnad försågs endast 1 av drygt 50 ombyggda trevåningshus medhiss i . Avstegen från hisskravet har således snarare blivitregel än undantag i de flesta kommuner. Mycket tyder på att detsamma gällertillgängligheten i andra avseenden. Denna utveckling stämmer dåligt med flerabeslut som fattat, bl. a. det handlingsprogram i handikappfrågor somriksdagen antog och besluten om förbättrade boendeförhållanden föräldre, handikappade och långvarigt sjuka . För att uppnå de målsom anges i dessa beslut måste enligt utskottets mening en väsentlig skärpningav kravet på tillgänglighet vid ombyggnad ske. Det måste också komma till uttrycki föreskrifterna i Svensk byggnorm (SBN). Förslaget att kommunen skall kunna ställa lägre krav påtillgänglighet än som är skäligt om området ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper är förvånande mot bakgrund av de mål fastlagt förtillgängligheten för funktionshindrade. Det innebär en väsentlig nedtrappningav ambitionsnivån.