bet · GA01KU2 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas talmanskonferensens framställningtill (förslag 1985/86:6) med anledning av JO-utredningsbetänkande - En översyn (SOU 1985:26) samt fyra följdmotioner.Vidare tar utskottet upp till behandling 18 motioner från de allmännamotionstiderna 1985 och 1986 gällande JO-verksamheten och olika därmedsammanhängande frågor. Utskottetsställningstaganden innebär i huvuddrag följande. I de grundläggande frågorna om JO:s ställning som ettextraordinärt organ, om formerna för hans kontroll av den offentligaverksamheten och om omfattningen av hans tillsynsområde föreslås ingaändringar. Beträffande tillsynens inriktning har utskottet samma uppfattningsom vid JO-reform att klagomål från enskilda skall ha prioritet iförhållande till andra arbetsuppgifter. Utskottet konstaterar att det ipraktiken är klagomålshandläggningen som i stor utsträckning styr JO:sverksamhet; det utrymme som kan finnas för andra uppgifter är beroende av vilkaresurser som åtgår för klagomålen. Beträffande inspektioner och s. k. projekt konstaterarutskottet att man inte kan dra någon skarp gräns mellan dessa olikaverksamhetsformer. Utskottet anser att det får ankomma på JO själv att bedömavilka verksamhetsformer som bäst gagnar syftet med JO:s verksamhet. I sammanhangetframhåller utskottet det angelägna i att JO:s granskning av kommunala organsom har hand om statlig verksamhet intensifieras. Utskottet föreslår ingensärskild lagregel om detta utan anser att här liksom på andra tillsynsområdenbör den närmare inriktningen av JO:s verksamhet avgöras av JO själv. Beträffande tjänsteansvarets framtida utformning förordadeutskottet i ett yttrande till justitieutskottet att frågan omtjänsteansvaret skall ses över med en reell skärpning av straffansvaret somutgångspunkt. beslöt att begära en sådan översyn.Utredningsarbetet har påbörjats inom . Motionerrörande tjänsteansvaret har utskottet ansett besvarade härmed. Beträffande JO:s åklagarroll har utskottet - liksomJO-utredningen -föreslagit en anpassning till vad som gäller för åklagare iallmänhet. Utskottet har vidare tillstyrkt utredningens förslag rörande JO:sroll inom det disciplinära ansvarssystemet, vilket i allt väsentligt innebär att frågan 1 1986/87. överlämnastill regeringen för vidare behandling. KU 1986/87:2 Liksom föreslår heller inte utskottet attJO får några nya befogenheter utöver dem JO redan har . Motioner medförslag om rätt för JO att besluta om skadestånd samt att ge JO extraordinärbesvärsrätt och inhibitionsrätt har således avstyrkts. Beträffande ämbetets organisation föreslog JO-utredningenatt JO skulle göras om till ett enmansämbete. Vid sin sida skulle JO ha trehögre tjänstemän. Utskottet har stannat för att ämbetet skall bestå av enchefsjustitieombudsman och som biträde till denne tre justitieombudsmän.Utskottets förslag innebär en mera markerad chefsroll. Chefsjustitieombudsmannenskall således ha det övergripande ansvaret för verksamheten och för ämbetetsorganisation. skall ensam bestämma överarbetsordningen och inriktningen i stort av verksamheten. Utskottets ställningstagandeinnebär att motioner med yrkanden om att ämbetet skall bestå av mer än en avriksdagen vald ombudsman får anses besvarade. Ombudsmännens mandatperioder skall som varafyraåriga. Ombudsman föreslås oförändrat ha rätt till full pension efter trevalperioder om han vid avgången uppnått . Utskottet har upprättat förslag till dels vissa ändringari riksdagsordningen, dels ny JO-instruktion. Den nya instruktionen föreslåsträda i kraft i samband med val av ny chefsjustitieombudsman, vilket skall skeföre utgången av . De ombudsmän vars mandatperiod löper vid ikraftträdandetföreslås få arbeta på i princip oförändrade villkor tills deras perioder gårut. Skulle de föredra att avgå skall de oavsett tjänstetid och ålder ha rätt tillfull pension. Betänkandet är enhälligt. Dock har tre särskilda yttrandenavgetts gällande JO:s talerätt på det oreglerade kommunala området, resp. behandling av JO:s ämbetsberättelse. förslag (sammanfattning) beslöt om viss reformering av (KU 1975/ 76:22, rskr. Därvid förutsattes att en utvärdering av reformenskulle ske sedan tillräckliga erfarenheter av den vunnits. Mot denna bakgrundbeslöt att en översyn av verksamhet ochorganisation skulle komma till stånd. Motionsönskemål om att översynen skulleavse en samlad översyn av kontrollmakt avslogs. Följande årtillsatte talmanskonferens JO-utredning* med uppgift attgöra denna översyn. avgav utredningen till talmanskonferensenbetänkandet - En översyn (SOU 1985:26). Utredningens slutsatserinnebar i stora drag att JO-verksamhetens omfattning och inriktning i stortskulle bibehållas samt att organisation skulle förändras genom attde fyra nuvarande ombudsmännen, varav en särskild chefsombudsman, ersätts meden organisation med en ombudsman och tre * F, d, justitierådet , ordförande,riksdagsledamöterna i , ,, och , kvalificerademedarbetare till denne (rättschefer). Bland utredningens KU 1986/87:2förfatiningsförslag kan i första hand nämnas ett förslag till lag medinstruktion för justitieombudsmannen, vilken lag föreslås ersätta nuvarandeJO-instruktion. I det följande lämnas en översiktlig redogörelse för utredningensöverväganden och förslag. Utredningen utgår i sina överväganden från att JO:shuvuduppgift liksom skall vara att som ett extraordinärt organ vakaöver rättssäkerheten. Enligt utredningen är det av stor vikt att medborgarnahar tillgång till ett sådant övervakande organ som , vilket stårfritt från den offentliga förvaltningen i övrigt. Den självständiga ställningsom JO bör inta som extraordinärt organ bör även gälla i förhållande till JO:suppdragsgivare . Utredningen understryker att JO bör vara en riksdagensoch folkets ombudsman till vilken var och en kan vända sig när han anser att enmyndighet eller en tjänsteman har handlat felaktigt. Utredningen anger att JObör fullgöra sin uppgift att ta till vara de enskildas intresse av en lagenligoch korrekt behandling från myndigheternas sida främst efter två linjer. Delsbör JO kunna ingripa mot redan begångna fel i den offentliga verksamheten. Delsbör JO ha möjlighet att främst genom vägledande uttalanden förhindra att feluppstår. Det framhålls att JO bör ha i princip fria händer när det gäller attvälja vad som skall tas upp till prövning och vad tillsynen skall inriktas på. Några förändringar av JO:s tillsynsområde föreslås inte. Ibetänkandet diskuteras bl. a. frågan om JO:s tillsyn på det privaträttsligaområdet, behovet av en särskild invandrarombudsman, frågan om JO fortlöpandebör granska utredningar rörande våld av polisman samt JO:s tillsyn påADB-området. Utredningen lägger inte i dessa delar fram några förslag. En frågautredningen särskilt behandlar gäller JO:s tillsyn på det kommunala området.Utredningen förordar att tillsynen ytterligare intensifieras i fråga om sådanaprimärkommunala och landstingskommunala organ som har hand om uppgifter enligtstatlig speciallagstiftning. Utredningen anlägger olika synpunkter på hur avvägningenbör vara mellan de olika verksamhetsformer som JO använder sig av i sintillsynsverksamhet, dvs. i första hand JO:s prövning av klagomål samt JO:sinspektions-och s. k. projektverksamhet. Utredningen konstaterar att prövningenav klagomål från enskilda har central betydelse och att klagomål inte böravvisas för att JO skall hinna med annan verksamhet. Enligt utredningens meningär det därför i hög grad önskvärt att JO:s generösa praxis när det gällerprövningen av klagomål består. Utredningen anser dock att det inte ärklagomålsprövningen utan JO:s inspektions- och projektverksamhet - med undantagför rena rufininspektioner - som är mest effektiv när det gäller att tillgodoserättssäkerheten. Utredningen förordar att antalet mera rutinartadeinspektioner begränsas i förhållande till nuläget och att i stället verksamhetenmed bredare undersökningar- i form av ämnesinriktade inspektioner och s. k.projektverksamhet - intensifieras. Utredningen framför vidare sin syn på den verksamhet som ibetänkandet betecknas som JO:s upplysnings- och rådgivningsverksamhet.Utredningens uppfattning är att den nuvarande inriktningen och omfattningen avverksamheten är väl avvägd. Utredningensöversyn av reglerna gällande JO;s handläggning av klago- målsärendenutmynnar i två förslag. Dels föreskrivs vissa jämkningar av nu KU 1986/87:2gällande regel i JO:s instruktion rörande JO:s befattning med klagoärenden somangår förhållanden som ligger , dels föreskrivsatt JO skall få rätt att överlämna klagomål till närklagomålet rör advokat som står under JO:s tillsyn. Enligt utredningen bör inte JO:s befogenhet att uttala sigom tjänstemännens handlande i form av kritik eller mera allmänt vägledandeuttalanden begränsas. Mot bakgrund av att någon skyldighet inte finns att rättasig efter JO-uttälanden betonar utredningen vikten av att uttalandena är välunderbyggda och kan övertyga genom sin sakliga tyngd. Utredningen har intefunnit belägg för att JO:s uttalanden minskat i auktoritet. Beträffande JO:s sanktionsbefogenheter föreslås att JO:såtalsbefogenhet i fråga om varje typ av brott som begås i offentlig tjänst börfinnas kvar. diskuterar om nu gällande straffbestämmelser pådetta område ger JO tillräckliga möjligheter att ingripa mot fel som begås iden offentliga verksamheten. Utredningens slutsats är att det inte finns beläggför att de offentliga funktionärerna skulle visa större ohörsamhet mot JO:suttalanden sedan utrymmet för åtal blivit mera begränsat än tidigare medanledning av ämbetsansvarsreform. Utredningen erinrar också om JO;smöjlighet att utnyttja det disciplinrättsliga ansvarssystemet. Utredningen harinte ansett det vara en uppgift för utredningen att bedöma var gränserna skullegå kring det straffbara området för fel i tjänsten. Utredningen framför docksynpunkter på bestämmelsen i 20 kap. 1 § BrB (myndighetsmissbruk/vårdslösmyndighetsutövning). Enligt utredningen bör bestämmelsen ha den vidsträcktainnebörd som tjänsteansvarskommittén 1983 avgivna betänkande angivitatt den egentligen har . Utredningen anser att en lagändring bör skeför att säkerställa att nämnda innebörd beaktas vid rättstillämpningen. Beträffande JO:s roll som åklagare lägger utredningen framolika förslag. En huvudlinje i dessa är att JO i sin brottsutredande verksamhetskall omfattas av samma lagregler som åklagare i allmänhet. När det gäller JO:s befogenheter inom detdisciplinrättsliga ansvarssystemet konstaterar utredningen att JO utnyttjatdessa endast i ringa omfattning. Utredningen, som anser att detta delvis kan haberott på att reglerna inte utformats på ett helt tillfredsställande sätt, harfunnit anledning att se över dessa. Översynen har resulterat i ett flertaländringsförslag. Bland dessa märks följande. Utredningen föreslår att JO iärenden angående disciplinansvar eller avskedande som JO anmält tillvederbörande disciplinmyndighet skall få en partsliknande ställning. Vidareförslås vissa förändringar av reglerna i 16 kap. 3 § lagen om offentliganställning () angående JO:s talerätt över disciplinmyndighets beslutsyftande till att undanröja olika onödiga begränsningar för JO. Andra förslagpå disciplinområdet gäller vidgade möjligheter för JO att ingripa mot personalinom hälso- och sjukvårdsområdet och mot veterinärer. En särskild fråga, somdiskuteras i betänkandet, är om JO bör ha talerätt över disciplinmyndighetsbeslut beträffande befattningshavare på det oreglerade kommunala området, därdet disciplinära ansvaret regleras genom kollektivavtal. Utredningen anser att,sett från JO:s horisont, skäl kan anföras för att JO borde ha samma talerättpå förevarande område som han har på det statliga området, KU 1986/87:2Utredningen konstaterar emellertid att ett införande av sådan talerätt - medbibehållen avtalsfrihet i övrigt - normalt inte skulle leda till att JO skullekunna få någon ändring till stånd av disciplinmyndighetens (arbetsgivarens)beslut, eftersom avtalsparterna - arbetstagaren och arbetsgivaren - disponeraröver hur kollektivavtal skall tolkas, anser, utan att taställning till frågan i sak, att frågan bör utredas i särskild ordning. I ettsärskilt yttrande anför två av utredningens ledamöter att syftet med en sådanutredning skall vara att JO tilläggs talerätt. Utredningen behandlar vidare olika i den offentligadebatten framlagda förslag om att ge JO särskilda befogenheter för att kunnabistå enskilda som utsatts för fel eller försummelser från det allmännas sida.Förslagen har gått ut på att ge JO rätt att besluta om skadestånd från detallmänna, att ge JO rätt att i extraordinär väg överklaga myndighetsbeslut samtatt ge JO rätt att besluta att myndighetsbeslut tills vidare inte fårverkställas (inhibitionsrätt). Utredningen anser emellertid inte att JO börutrustas med ifrågavarande befogenheter, bl. a, av det skälet att sådanaförändringar skulle kunna urholka JO:s ställning som ett extraordinärt organ.En annan fråga som diskuteras är om JO borde ha rätt att-utan rättegångi vanligmening-vända sig främst till högsta domstolen och regeringsrätten för atterhålla besked om tolkningen av gällande rätt i särskilda fall. Inte heller idenna del läggs fram något förslag. Utredningen erinrar om att frågan redanutreds av rättegångsutredningen. Beträffande nuvarande organisation pekarutredningen på vissa svagheter. Utredningen anser inte att det kan uteslutasatt ökande arbetsbalanserna inom i betydandeutsträckning står att finna i att inte är utformad på etthelt rationellt sätt. Enligt utredningen innebär ett JO-ämbete som innehas avendast en ombudsman flera fördelar. Utredningen anser att det finns godamöjligheter att finna en lösning som innebär att ett enmansämbete inte skallföranleda en alltför stor arbetsbörda för dess innehavare och inte hellermedföra risk för att kvaliteten på JO-verksamheten försämras eller attinnehavaren skall sakna möjlighet att överblicka hela verksamheten. För attförverkliga ett enmansämbete föreslår utredningen att justitieombudsmannen fårkvalificerade medarbetare på högre nivå än byråchef och att han ges möjligheteratt till dessa delegera beslutanderätten i vissa ärenden. Detorganisationsförslag som läggs fram bygger i stora delar på en rapport avStatskonsult , som på uppdrag av utredningenundersökt hur en organisation med endast en ombudsman borde se ut för att kunnautföra de arbetsuppgifter som bör ankomma på . Förslaget innebär bl.a. följande. Under justitieombudsmannen skall finnas tre utredningsavdelningar.De nuvarande ombudsmännens tillsynsområden skall fördelas på dessa avdelningar.Chef för utredningsavdelning skall vara en högt kvalificerad jurist - rättschef- som skall tillsättas av justitieombudsmannen genom förordnande (). Varje utredningsavdelning skall ha två byråchefer. Den nuvarandekanslichefsbefattningen skall inte längre finnas kvar. För attjustitieombudsmannen inte skall få en alltför stor arbetsbörda erfordrasregler som möjliggör delegering av beslutanderätten i många av KU 1986/87:2 Utredningen uppehåller sig ingående vid delegationsfrågan. Enutgångspunkt bör enligt utredningen vara att justitieombudsmannen skall känna tillalla ärenden. Varje ärende skall därför anmälas till honom och han bör i varjeärende, där delegation är aktuell, ta ställning i delegationsfrågan. Delegationanges inte få förekomma i principiellt viktigare ärenden eller i ärenden avstor vikt. Även ärenden som resulterar i kritik av mindre allvarligt slag börenligt utredningen i princip avgöras av justitieombudsmannen men medmöjlighet för honom att delegera beslutanderätten till en rättschef. Beslutanderätteni ärenden som avgörs utan kritik och klagomål som inte tas upp tillbehandling skall justitieombudsmannen normalt kunna delegera till Även vissa andra slag av ärenden skall kunna delegeras.Enligt utredningens uppskattning skulle dess förslag leda till att delegationav beslutanderätten i princip skall vara tillåten i av det I betänkandet läggs fram förslag och anförs synpunkter ien rad andra frågor som gäller organisation m. m. Hit hör frågor om justifieombudsmannenstjänsteperiod, löneställning och pensionsvillkor, om ersättare förjustitieombudsmannen när denne på grund av sjukdom eller jäv inte kan utövaämbetet, om förbud för justitieombudsmannen att inneha eller utöva annatämbete, om villkoren för justitieombudsmannens innehav av bisysslor, om rättför justitieombudsmannen att tillsätta tjänst som rättschef osv. Utredningenföreslår också vissa övergångsbestämmelser som syftar till att den nyaorganisationen av skall införas successivt i takt med att denuvarande ombudsmännens mandatperioder löper. Val av den ombudsman somföreslås leda den nya organisationen bör första gången ske i samband med attden nuvarande chefsombudsmannens valperiod utgår. Enligt utredningens bedömninginnebär ett genomförande av dess organisationsförslag rationaliseringsvinstersom medför att JO utan ytteriigare resursförstärkningar bör ha tillräckligkapacitet att driva sin verksamhet, även med den intensifiering av projektverksamhetensom förordats. En av utredningens ledamöter är skiljaktig iorganisationsfrågan. Enligt reservanten bör antalet ombudsmän ävenfortsättningsvis vara fyra. Reservanten anser dock att vissa organisatoriskaförändringar bör ske för att bryta tendensen att varje ombudsman har sin egenadministration. Andra frågor som utredningen behandlar utan att framlägganågra lagförslag är bl. a. frågor om överlämnande av klagomål till annan myndighet,JO-beslutens utformning och deras publicering i ämbetsberättelsen, JO somremissorgan samt årliga granskning av JO:s verksamhet. De författningsförslag som utredningen lägger fram avser-vid sidan av de bestämmelser som föranleds av den föreslagna organisationen -huvudsakligen JO:s utrednings- och sanktionsbefogenheter. Bestämmelserna häromär intagna i dels förslaget till ny JO-instruktion, dels olika andraförfattningar. Utredningen, som ansett det självklart att även JK skall ges denyssnämnda befogenheterna, har vidare lagt fram författningsförslag rörande JK.Detta gäller dock inte de av förslagen som har sin plats i den av regeringenutfärdade JK-instruktionen. Utredningens betänkande överlämnades den 14 oktober 1985av talmanskonferensen till (förslag 1985/86:6), som hänvisadeärendet till . Betänkandet har remissbehandlats. Enförteckning över remissinstanserna och en sammanställning av deras yttrandenhar fogats till betänkandet som bilaga 1. Under ärendets handläggning harsynpunkter på inkommit från vissa enskilda. Vidare har JO Nilssonoch JO Holstad till utskottet överlämnat var sitt JO-beslut rörandetjänsteansvaret resp. frågan om införande av eventuella åtgärder mot kommun somsätter sig över domstolsbeslut. i anledning av förslaget väcktes fyramotioner. I det följande redovisas yrkandena i dels dessa motioner, dels deövriga motioner som behandlas i ärendet. Motionerväcktai JO-ärendet (förslag 1985/86:6) I motion 1985/86:172 av m. fl. (m) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att straffansvaret för tjänstefel skall återinföras inom hela denoffentliga sektorn i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till utvidgning av uppgifter ienlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, 3. att riksdagenbeslutar att även framgent skall utövas av fyra ombudsmän i enlighetmed vad som i motionen anförts. I motion 1985/86:173 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagenmed avslag på förslag 1985/86:6 vad avser organisationsfrågan beslutar attJO-ämbetet även fortsättningsvis skall ha flera (fyra) ombudsmän och varaansvarigt inför på hittillsvarande sätt, 2. att riksdagengodkänner bifogat förslag* till instruktion för JO, 3. att riksdagengodkänner vad som i motionen anförts om JO:s befogenheter. I motion 1985/86:174 av m.fl. (c) yrkas att uttalar att JO:s arbete med klagomål frånenskilda prioriteras högt i förhållande till andra uppgifter så som motionenanger. 1 motion 1985/86:175 av m.fl. (fp) yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad vi i motionen anfört angående utökade möjligheterför JO att utöva tillsyn över den kommunala verksamheten, 2, att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad vi i motionen anfört angående översyn av reglerna för tjänsteansvar. Behandlasi utskottets yttr. s. hemst, p. 20,33,353a,10,11a 40 12 22,35 4,11b * Instruktionsförslaget, som här uteslutits, följer ihuvudsak förslag, utom vad avser antalet ombudsman. KU 1986/87:2 Motionerväckta under allmänna motionstiden 1 motion 1984/85:452 av m. fl. (m) yrkas -såvitt nu är i fråga -8. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om återinförande avämbetsansvaret. 1 motion 1984/85:940 av m. fl. (s, m, c) yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts angående en översyn av kontrollmakt. 1 motion 1984/85:1179 av () yrkas att uttalar att JO-tillsynen som ifrämsta rummet skall utövas som kontroll av att myndigheter och befattningshavarei sin löpande verksamhet noga följer gällande rätt. 1 motion 1984/85:1532 av m. fl. (fp)yrkas - såvitt nu är i fråga - l.att som sin meningger regeringen till kännavad vi i motionen anfört angående en förstärkning av JO:s roll, 2. att hos regeringen begär att JO-utredningengenom tilläggsdirektiv får i uppgift att studera sanktionsmöjligheter motkommunala förtroendemän i de fall en kommun fattar beslut som strider mot lagareller andra myndigheters beslut eller dom. 1 motion 1984/85:1564 av () yrkas att beslutar att låta utreda hur kanomvandlas till en fristående domstol. I motion 1984/85:2325 av m, fl, (m) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag i syfteatt förhindra att kommuner sätter sig över domstolsavgöranden, I motion 1984/85:2329 av () yrkas att hos regeringen anhåller om förslag till ettforum för personer som ej godtagit myndighetsbeslut, I motion 1984/85:2337 av () yrkas att hos regeringen begär attlagstiftningsåtgärder vidtas i syfte att åstadkomma effektivasanktionsmöjligheter då upphävda kommunalbeslut inte föranleder rättelse. Behandlas i utskottets yttr, s, fiemst. Motioner väckta under allmänna motionstiden I/?ior(o«/9S5/(S6./C207av m.fl. (m)yrkas-såvitt nu är i fråga- 12. attriksdagen beslutar att straffansvaret för tjänstefel skall återinföras inom heladen offentliga sektorn i enlighet med vad som i motionen anförts. I motion I985/86:K2II av m. fl, (fp)yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Ju606 - såvitt nu äri fråga - 3, att beslutar att hos regeringen begära enöversyn av reglerna om stats- och kommunaltjänstemäns straff- ochdisciplinansvar. KU 1986/87:2 4. att beslutar att hosregeringen begära en utredning av möjligheterna att införa sanktioner mot ledamöter av beslutande kommuna la församlingar. I motion 1985/86:K214 av m. fl. (c) yrkas -såvitt nu är i fråga -8. att beslutar att tjänsteansvaret skallutvidgas i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att beslutar att JO skall tillerkännas sammamöjligheter till kontroll och ingripande på det kommunala området som på detstatliga i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1985/86:K228 av () yrkas att beslutar att hos regeringen begära enutredning angående möjligheterna att inrätta ett organ för prövning avmyndigheternas tillämpning av de ramlagar som beslutar. I motion 1985/86:K302 av m. fl. (m)yrkas med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk501 - såvitt nuär i fråga - 1. att hos regeringen begär förslag om införandeav straffansvar för tjänstefel. I motion 1985/86: K610 av m.fl. (fp) yrkas- såvitt nu är i fråga - 7. att hos regeringen begär förslag omutvidgning av JO:s kompetens till att omfatta även det kommunala området. I motion 1985/86:K611 av och (båda m) yrkas - såvittnu är i fråga - 2. att beslutar att hos regeringen anhålla omförslag till sanktionsmedel mot kommunal- och landstingspolitiker som inte rättar sig efter domstolsutslag, 5. att hos regeringen anhåller om förslag tilldirektiv resp. tilläggsdirektiv till aviserad utredning om kommunalt lagtrots och till stat- och kommunberedningen i enlighet med vad som anförts i motionen.