bet · GA01FiU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Moderata samlingspartiets skattesänkningsprogram riktarsig sålunda i första hand fill de mer välbeställda grupperna i samhället - filldem med höga inkomster och stora avdrag, till dem med stora förmögenheter ochegna villor samt till dem som köper och säljer aktier. Dessa skattesänkningar möjliggörs genom de försämringarsom får bäras av främst de utsatta grupperna i samhället - av dem med merbegränsade inkomster och av dem som bor i lägenhet. En låginkomsttagare fåralltså knappast del av moderata samlingspartiets skattesänkningsförslag.Däremot får han - höjdinkomstskatt därför att schablonavdraget vid inkomstbeskattningen sänks, - höjdinkomstskatt därför att skattereduktionen för fackföreningsavgifter slopas, - höjd avgift förarbetslöshetsförsäkringen därför att statsbidragen till A-kassornaskärs ned, 58 - höjd hyradärför att räntebidragen begränsas, FiU 1986/87:10 - ökadesjukvårdsutgifter därför att patientavgifterna höjs, - försämradsjukpenning vid sjukdom därför att utgående sjukersättning begränsas. . , Utskottet tar mycket bestämt avstånd från en politik sompå detta sätt bidrar fill att öka de ekonomiska klyftorna i samhället. Direktutmanande blir förslagen insatta i ett längre tidsperspektiv. Som framgår av deberäkningar som utskottet gjort över de olika budgetalternativen uppkommer imoderata samlingspartiets budgetalternativ en inte obetydlig saidoförbättringunder /88. Detta sammanhänger med att utgiftsbegränsningarnaförutsätts slå igenom tämligen omgående. Skattesänkningsförslagen får däremotunder detta första budgetår endast mer begränsade återverkningar på budgetensinkomstsida. förbyts emellertid saidoförbättringen i ettunderskott som successivt växer i omfång allteftersom skattesänkningarna slårigenom på budgeten. Skall budgetsaldot kunna behållas oförändrat även /88, erfordras således fortsatta mycket långtgåendeneddragningar av statsbudgetens utgifter enbart för att balansera de nuföreslagna skattesänkningarna. En politik med denna inriktning är enligtutskottets mening inte bara utmanande - den ärdirekt orättfärdig. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi215 (m) yrkande 2. erinrar i motion Fi216 om att partiet under enföljd av år förespråkat en budgetpolitik som går ut på att genom minskadeutgifter skapa utrymme för både minskat budgetunderskott och skattesänkningar.I dagens ekonomiska läge ser motionärerna det som mest angeläget att sänkamarginalskatterna och arbetsgivaravgifterna för att på så sätt underlätta nästaavtalsrörelse. I konsekvens härmed avvisar motionärerna, liksom förövrigt moderata samlingspartiet, de föreslagna höjningarna avarbetsgivaravgifterna, vilka bl.a. är avsedda att finansiera förbättringarnainom sjukförsäkringssystemet. föreslår också att marginalskatternanästa år skall sänkas i inkomstlägena . Därutöver föreslår att inkomstskatteskalornainflationsskyd-das och att det kommunala grundavdraget minskas med 2 000 kr.Minskningen av grundavdraget är en av flera finansieringskällor förmotionärernas , , förslag på det familjepolitiska området. vill också slopa skattereduktionen förfackföreningsavgifter samt lindra förmögenhetsbeskattningen i olika avseenden.I motsats till moderata samlingspartiet kräver däremot folkparfiet varken attomsättningsskatten på aktier eller att fastighetsskatten skall avvecklas. Manbegär endast att den senaste höjningen av fastighetsskatten skall upphävas. För att skapa utrymme för skattesänkningarna föreslårfolkpartiet bl.a. en minskning av statsbidraget till arbetslöshetsersättningen. Man vill också inskränka på stödet till bostadssektorn, tekoindustrin och vuxenutbildning en. Vidare avvisar man regeringens förslag att ge samtliga arbetstagare rätt till sjukpenning redan från insjuknandedagen. vill dessutom att ersättningsnivån vid korttidssjukdom generellt skall minskas inom sjukför- cq säkringssystemet.I likhet med moderata samlingspartiet motsätter man sig FiU 1986/87:10också såväl den föreslagna extra höjningen av pensionerna som förbättringen avutgående delpensionsförmåner. Den kritik som utskottet riktat mot moderata samlingspartietsbesparingsförslag gäller med visst fog också . Må vara attfolkpartiets förslag inte är lika långtgående, men merparten av de varaktigabesparingar man vill åstadkomma uppnås genom försämringar av socialatrygghetssystem. Vissa av besparingarna rimmar, som utskottet ser det, ocksåilla med motionärernas uttalade vilja att underlätta de kommandeavtalsförhandlingarna. Inte minst gäller detta förslaget att minska stödet tillarbetslöshetsersättningen samt motståndet mot att ge alla arbetstagare sammarätt till sjukpenning redan från insjuknandedagen. Det senare är en reform somarbetstagarorganisationer länge verkat för. Därtill kommer att motionärernabegär att skattereduktionen för fackföreningsavgifter skall slopas. Vad beträffar motionärernas krav påmarginalskattesänkningar vill utskottet erinra om att riksdagenredan under föregående beslutat om en reformering av inkomstskattenför såväl 1987 som 1988 (SkU 1985/86:40, rskr. 1985/86:332). De förändringar avinkomstbeskattningen som därutöver kan erfordras bör som utskottet ser det inteensidigt riktas in på marginalskattesänkningar utan bör innefatta även deorättvisor och det krångel som finns i skattesystemet. Med detanförda avstyrker utskottet motion Fi216 (fp) yrkande 2. har i sin motion Fi228 valt att interedovisa något mer genomgripande förslag till ändrad inkomstbeskattning. Istället förordar man att frågan tas upp fill utredning. Inriktningen bör därvidvara att marginalskatterna skall sänkas "för alla". Centerpartietvill också inflationsskydda skatteskalorna och behålla grundavdraget.Åtgärderna skall finansieras bl.a. genom ökad energibeskattning och genom ettsystem med nya miljöavgifter. Mot bakgrunden härav föreslår motionärerna att inkomstbeskattningenändras i endast ett avseende . Det gäller det s.k. hemmamakeav-dragetsom vill höja . budgetalternativ innebär att stödet fillpensionärerna och omläggningen av skatteutjämningssystemet ges en annaninriktning än den regeringen förordat. I det senare fallet vill motionärernakraftigt höja de generella skatteutjämningsbidragen och i stället slopa denkompensation som utgår till kommuner för minskad bolagsbeskattning.Kompensationen bör enligt deras mening dras in redan från , dvs.mitt under kommunernas löpande verksamhetsår. Motionärerna vill också generelltminska de specialdestinerade statsbidragen till kommuner "med undantag förbidragen till skolan" och "bidragen till sjukvården för kommuner somär sjukvårdshuvudmän". Det innebär såvitt utskottet kan förstå attmotionärerna kräver en generell sänkning med av statsbidragentill bl.a. den kommunala barnomsorgen, barnfamiljernas bostadsbidrag, pensionärernasbostadstillägg (KBT), kommunernas sysselsättningsskapande åtgärder ochkommunernas insatser för flyktingar. Utskottet vill i och för sig inteifrågasätta att vissa specialdestinerade statsbidrag kan behöva omprövas.Motionärernas krav på en drastisk och verkande omläggning av bidragsgivningenskulle emellertid otvetydigt inverka på kommunernas FiU 1986/87:10 verksamhet och på deras långsiktiga planering. Utskottet ser det som en i påtagligbrist att denna aspekt över huvud taget inte berörs av motionärerna. föreslår vidare att en. skall införas för de barnfamiljersom dels har barn , dels inte uppbär föräldrapenning. Denföreslagna neddragningen av mjölksubventionerna avvisas av motionärerna, vilkettillsammans med vissa andra åtgärder innebär att de vill förstärka stödet tilljordbruket med räknat på helår. Sina ökade åtaganden vill motionärerna finansiera med detidigare nämnda energiskatterna och med miljöavgifterna. Man vill också minska. statsbidragen fill arbetslöshetsersättningen och kräver dessutom att televerketskall öka sina inleveranser till statsverket. Det största tillskottet till statsbudgeten erhåller manemellertid genom en omfördelning av arbetsgivaravgifter. föreslåratt ATP-avgiften och delpensionsavgiften sänks med 0,2 resp. 0,3 procentenheteroch att folkpensionsavgiften i stället höjs i motsvarande mån, dvs. med 0,5procentenheter. Den praktiska innebörden härav är att statsbudgeten tillförs ca2,och att AP-fonden och delpensionsfonden går miste ommotsvarande inkomster. Till viss del motsvaras dessa uteblivna avgifter förAP-fonden resp. delpensionsfonden av att avvisarbasbeloppshöjningen och förbättringen av delpensionsförmånerna. Nettoeffektentorde därför bli en viss försämring av sparandet i socialförsäkringssektorn ochinitialt en förbättring av statsbudgeten. Mofionärerna använder emellertiddessa inkomstförstärkningar till att finansiera sina utgiftsförslag. Medlenkanaliseras därigenom över till den privata sektorn. Åtgärderna leder såledessammantaget till att den konsoliderade offentliga sektorns sparande försämras.Därtill kommer att motionärernas budgetalternativ - även bortsett från dennaaspekt - ger upphov till ett betydande underskott . Förslagetsvarar således mindre väl mot motionärernas uttalade ambition att få till ståndett ökat sparande i . Utskottet vill i detta sammanhang också peka på demiljöavgifter och energiskatter som utgör ett annat betydelsefullt inslag imotionärernas förslag till inkomstförstärkningar. Dessa avgifter och skatterskall i ett senare skede bl.a. användas för att finansiera motionärernasförslag till sänkta inkomstskatter. Som finansieringskälla för permanentaskattesänkningar är dock denna typ av skatter och avgifter mindre ändamålsenlig.Syftet med dem är ju, enligt motionärernas egen utsago, att de skall fungerasom ekonomiskt styrmedel i miljö- och energipolitiken. Sedda utifrån detperspektivet kan skatterna och avgifterna rimligtvis inte långsikfigt förväntasge ett permanent fillskott fill statskassan av någon större betydelse. Med detanförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi228 (c) yrkande 2. Med hänvisning till vad framhåller i sinregionalpolitiska motionbegärs i motion Fi211 att skall uttala att nödvändiga besparingaroch rationaliseringsåtgärder inom den offentliga sektorn inte får ske på ettsådant sätt att de ytterligare förstärker koncentrationsutvecklingen ., Utskottet vill med anledning härav erinra om detutvecklingsarbete som FiU 1986/87:10 pågår inom den offentliga sektorn. I åretsbudgetproposition (prop. 1986/ 87:100, bil. 15) redogör civilministern för detarbete som bedrivs i kommuner, i landsting och i statliga myndigheter i syfteatt anpassa verksamheten till de krav som människorna ställer på inflytande,valfrihet, service, god kvalitet och effektiv användning av skattemedel. Genomnya decentraliserade beslutsorgan har medborgarna och brukarna av offentligatjänster givits ökade möjligheter att medverka i olika beslut, framhålls detvidare i propositionen. Med hänsyn till att regeringen har sin uppmärksamhetriktad på de problem som motionärernaaktualiserar finns det enligt utskottets mening inte anledning för attgöra någon markering av det slag motionärerna begär. Utskottet avstyrkersåledes motion Fi211 (c). kommunisterna tar i motion Fi226 fasta pådet överskott som väntas uppkomma i den konsoliderade offentliga sektornsfinansiella sparande. Mofionärerna anser bl.a. mot denna bakgrund attunderskottet i statsbudgeten har överdrivits och att det inte finns någotverkligt skäl att minska detta, som de ser det, närmast redovisningsniässigtbetingade underskott. I sin strävan att öka den offentliga sektorns relativabetydelse lägger motionärerna fram flera förslag om nya och mycket långtgåendeutgiftsåtaganden. Man begär ett statligt miljardprogram för länför att främja sysselsättningen där. Liknande miljardprogram skall göras upp förVärmlands, , och . Ett nytt statsbidrag på 4miljarder kronor bör utgå fill kommuner och landsting för att inrätta fastaarbeten. Målet för utbyggnaden av daghem och fritidshem skall under budgetåret1987/88 sättas till 50 000 nya platser. Satsningenpå järnvägar bör öka - bl.a.bör byggas ut. Stödet till idrotten skall kraftigt förstärkas medhjälp av överskott av tipsmedel. Regeringsförslaget om en minskning avmjölksubventionerna avvisas liksom de tilltänkta neddragningarna avstatsbidragen till skolväsendet. Kompensationen till pensionärer skall utgå iandra former än de regeringen föreslagit. De värnpliktigas förmåner skallbyggas ut. De ökade utgifterna förutsätts till viss del blifinansierade med nya skatter. Förmögenhets- och realisationsvinstbeskattningenav aktier skall skärpas. Dessutom skall en engångsskatt på större förmögenhetertas ut varefter de nuvarande skattenivåerna skall fördubblas. Omsättningsskattenpå aktier skall höjas från . Dessutom föreslår motionärerna atttobaksskatten skall höjas kraftigt. Deras förslag till utgiftsökningar ställerockså krav på vissa höjningar av arbetsgivaravgifter.' Såsom framhålls i motionen har det finansiella sparandet iden konsolide rade offentliga sektorn förbättrats. Av finansplanen framgår att det finan siella underskottet beräknas till . Det är en förbättring med . väntas det finansiella sparandet i den offentliga sektorn visa ett överskott. Detta hänger emellertid samman med den tillfälliga förmögenhetsskatten på livförsäk ringsbolag. De gångna årens förbättringar häri allt väsentligtuppnåtts genom den FiU 1986/87:10 stramhet som utmärkt finanspolitiken.Motionärerna förordar en politik med en helt annan inriktning. De vill.kraftigt öka statens utgifter och skatter., Deras budgetalternativ ger dessutomupphov till ett väsentligt ökat budgetunderskott. I den tidigare återgivnasammanställningen är detta angivet till inte fullt förhelår, exkl. effekten av vissa svårberäknade förslag. Om hänsyn tas även tilldessa åtgärder kan helårseffekten av försvagningen uppskattas till minst 7miljarder kronor. Motionärernas budgetalternativ bidrar därmed inte bara tillatt höja skattetrycket. Det driver också upp inflationen och pressar uppräntenivån, vilket skulle hämma fortsatt ekonomisk tillväxt. En politik med ensådan inriktning tar utskottet bestämt avstånd ifrån. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionFi226 (vpk) yrkande 2. > "' ,-.... Utskottet sammanfattar sin syn på budgetpolitiken påföljande sätt. De senaste årens sanering av statsfinanserna har givitpåtagliga resultat i form av kraftigt minskade budgetunderskott.Förbättringarna bekräftar att den tredje vägens politik varit framgångsrik.Alltjämt kvarstår emellertid vissa strukturella obalanser i ekonomin. Någotskäl att ompröva budgetpolitikens inriktning föreligger därför inte. Den böräven i fortsättningen utformas med betydande stramhet. De i motionerna Fi215 (m), Fi216 (fp), Fi228 (c) och Fi226(vpk) förordade riktlinjerna för budgetpolitiken leder som utskottet visat tillkonsekvenser som inte kan godtas. Utskottet här därför inte kunnat ställa sigbakom dessa förslag. Av samma skäl avstyrker utskottet bifall till yrkande 2 imotion Fi217 av (). Såsom framhålls i finansplanen utgör budgetförslaget ensammanhållen helhet som har anpassats till de krav på stramhet som fordras inuvarande ekonomiska läge. För att budgetunderskottet skall kunna minska ävennästa budgetår har olika besparingar genomförts och en rad omprioriteringar skett. inom och mellan huvudtitlarna. Dessa åtgärder har också gjort det möjligt attfinansiera vissa angelägna reformer. Det står klart att en parlamentarisk majoritet inte utankompromisser kan uppnås kring alla delar i regeringens budgetförslag. Utskottethar tidigare pekat på några sådana frågor. Det är emellerfid som utskottet serdet av största vikt att finanspolitiken inte urholkas under riksdagensfortsatta beredning av budgetförslaget. Vad utskottet här anfört bör varavägledande för utskottens budgetbehandling. Enligt utskottets mening är det synnerligen angeläget attarbetet med att begränsa utgiftstillväxten drivs vidare. har vidupprepade tillfällen lagt fast vissa principer som varitvägledande för prövningen av statsbudgetens utgifter. Dessa principer böralltjämt gälla. De innebär att: - Endast dé allra mest angelägnareformerna bör genomföras. Omfattningen av sådana utgiftsökningar måste hållasnere som de finansieras genom att andra utgifter minskas. - Utgiftsbegränsningarmåste åstadkommas på vissa områden. FiU 1986/87:10 - Arbetet med attbegränsa utgiftsautomatiken måste fortsätta. - Åtgärder måstevidtas för att effektivisera den offenfliga verksamheten och i vissa fallförändra dess organisationsformer. - En fortgåendeomprövning av existerande utgiftsprogram och verksamheter måste göras. - Det totalaskattetrycket kan inte tillåtas öka. I finansplanen påpekas attmyndigheterna kan fylla en vikfig funkfion i ansträngningarna att begränsautgiftstillväxten. Myndigheterna har detaljerad kunskap om de statligaregelsystemen. De har också direkta kontakter med dem som berörs av systemen.Riksdagen instämde i regeringens bedömning att det borde varaen obligatorisk uppgift för myndigheterna att kritiskt granska detransfereringssystem m.m. som de administrerar samt att för regering ochriksdag redovisa resultatet av sådana granskningar. Detta krav gäller enligtutskottets mening med oförminskad styrka. Utskottet ser det därför somvärdefullt att tar upp denna fråga i direktiven förmyndigheternas anslagsframställningar för /89. Den kommunala konsumtionen har ökat i relativt snabb taktde . var ökningen och sektorns finansiella sparandesjönk från ett litet överskott 1984 till ett underskott på närmare 4 miljarderkronor. Försämringen av det finansiella sparandet fortsatte 1986, somkonsumtionen växte med . Det är väsentligt mer än den tillväxt på som angav som förenlig med balans isamhällsekonomin i enlighet med riktlinjerna för den ekonomiska politiken påmedellång sikt. Denna ökningstakt inrymmer den ökning som följer avbefolkningsutvecklingen och vissa åtaganden såsom utbyggnaden av barnomsorgen. Kommunernas inkomster beräknas ha ökat med 1986och antas fortsätta att öka i samma takt 1987. Utgifterna beräknas öka någotlångsammare 1987 än , jämfört . För år1987 förutses en avtagande ökningstakt för den kommunala konsumtionen på ca1,. Det skulle medföra en viss förbättring av det finansiella sparandet. Likviditeten i kommunsektorn bedöms alltjämt som mycketgod. De samlade likvida medlen, det s. k. finansieringskapitalet, uppgick islutet av till ca . För att motverka överlikviditeti den svenska ekonomin beslutade om likviditetsindragningar 1984 och1985. kommer en generell återbetalning av ca 1,8 miljarder kronoratt göras och kommer resten, , att utbetalas.Kommuner med en särskilt besvärlig likviditetsmässig situafion har vissamöjligheter att få tillbaka medlen fidigare. föreslås i propositionen vissa minskningar avstatsbidragen till kommunerna. Skatteutjämningsbidragen föreslås bli reducerade med 1550milj. FiU 1986/87:10 föreslås en reducering avskatteutjämningsavgiften med per skattekrona eller 350 milj. kr., vilketinnebär att nettoeffekten blir ca 1200milj. Därutöver föreslås vissanedskärningar i de specialdestinerade bidragen, främst på skolans område, meddrygt 600milj. förbättras bidraget för social hemhjälp och förKBT med sammanlagt 250 milj. kr. resp. 400 milj. kr. Kommunernas kostnadertotalt för förbättrade KBT beräknas öka med ca 1 200 milj. kr. I övrigt kommerstatsbidragen till kommunsektorn att vara i stort sett oförändrade . I motion Fi215 (m) anförs att det finns stora risker fören fortsatt alltför snabb expansion av den kommunala verksamheten i förhållandetill det samhällsekonomiska utrymmet. Motionärerna förespråkar därför en realtsett oförändrad utgiftsvolym. Jämfört med en 2-procentig volymökninginnebär det att kostnaderna för den kommunala verksamheten kan reduceras med4,. I princip bör merparten av statsbidragen till kommunernapå sikt kunna avvecklas med undantag för ett väl fungerandeskatteutjämningssystem. bör vissa omfördelningar kunna göras,anser motionärerna. I motion Fi215 (m) avvisas regeringens förslag till reduceringav skatteutjämningsbidragen. Motionärerna anser även attskatteutjämningsavgiften bör avskaffas i sin helhet . Åtgärdernaföreslås bli finansierade via statsbudgeten genom att kompensationen för slopadkommunal företagsbeskattning dras in samt genom neddragningar av olikaspecialdestinerade bidrag med sammanlagt . Nettoeffekten avdessa åtgärder skulle bli en åtstramning för kommunsektorn med ca 0,5 miljarderkronor. Beaktas dessutom effekten av motionärernas förslag om ett kommunaltgrundavdrag för barn blir den totala åtstramningen för kommunerna ca 3,3miljarder kronor. Av tabell 9.framgår de samlade effekterna av moderatasamlingspartiets och övriga oppositionspartiers förslag. I motion Fi320 (fp) anförs att en samhällsekonomiskt välavvägd expansionstakt bör begränsas fill . Den inrymmer vad somkrävs för att upprätthålla oförändrad standard med hänsyn till förändringar ibefolkningssammansättningen. Motionärerna avvisar regeringens förslag till neddragningari skatteutjämningssystemet och sänkning av skatteutjämningsavgiften. I ställetföreslår man att nuvarande utjämningssystem i stort sett behålls och attavgiften höjs. I motion Fi228 (c) anförs att man i princip accepterarregeringens ramar för den kommunala sektorn nästa budgetår som bl.a.sammanhänger med behovet att reducera det statliga budgetunderskottet.Motionärerna framhåller emellerfid att kraven på kommuner och landsting ärstora framför allt på sjukvårdssidan och inom äldreomsorgen. Centerpartietföreslår en ökad ram för skatteutjämningen med totalt 3,4 miljarder kronor.Detta finansieras genom att kompensationen för slopad företagsbeskattning tasbort och genom en generell nedskärning av de specialdestinerade bidragen med igenomsnitt . 1 motion Fi226 (vpk) betonas den offentliga sektornsbetydelse för samhällsekonomin. 1 stället för regeringens förslag till nedskärningar föreslås 65 5 1986/87. förstärkningarav de kommunala resurserna. Man avvisar minskningar av FiU 1986/87:10skatteutjämningsbidragen, föreslår att skatteutjämningsavgiften avskaffas ochförordar även i övrigt stora förstärkningar av kommunernas resurser. Förslag.till förändringar av transfereringarnatill och från kommuner , framlagda i budgetpropositionen och ipartimotioner (+=budgetförstärkningoch - = budgetförsvagning för statsbudgeten) + 2 045-' Åtgärder vid sidan av + 1 200' + 2 840" ' Jämförelse med nuvarande nivå. Jämförelsei förhållande till budgetpropositionens förslag. * I prop. 100 föreslås ändraderegler för KBT som ökar kommunernas kostnader med ytteriigare 1 200 milj. kr. '' 1 m-motion föresläskommunala grundavdrag för barn som reducerar kommunernas inkomster med ytterligare 2 840 milj. kr. ' I c-motionnämns att en reducering av de specialdestinerade bidragen skulle ge utrymme för att överföra 1 845 milj. kr. Av deolika partierna föreslår moderata samlingspartiet den största åtstramningenför den kommunala sektorn med ca . En sådanresursbegränsning skulle i enlighet med motionärernas syfte tvinga kommunernaatt reducera konsumtionstillväxten till noll. Möjligheterna att skattevägenkompensera sig är utesluten eftersom motionärerna föreslår kommunaltskattestopp. En oförändrad total konsumtion skulle innebära försämradkommunal service och sjukhusvård räknat per capita eftersom enbartbefolkningsförändringen motsvarar en ökning med mellan 0,5 och . Med deberättigade krav som ställs på den kommunala servicen anser utskottet inte attkonsumtionen bör bringas ned under den nivå som fidigare angivit somförenlig med samhällsekonomisk balans. Utskottet avstyrker därmed den allmännainriktning för den kommunala utvecklingen och förslaget om skattestopp somföreslås i motion Fi215 (m), yrkande 6 resp. 8. Utskottet avstyrker också med hänvisning till vadutskottet anfört om försäljning av statliga tillgångar motion Fi210 (m) omförsäljning av kommunala tillgångar. Förslagen i motion Fi320 (fp) syftar till att hålla denkommunala FiU 1986/87:10 konsumtionstillväxten inom det utrymme som krävs föratt motsvara befolkningsförändringarna.