bet · GA01SoU34 · 1986-12-31 00:00:00 — ett och och fram till skolstarten delta i enförskoleverksamhet. Utskottet anförde vidare följande (s. 12-13). Enligt utskottets mening skulle en möjlighet förkommunerna att utge en vårdnadsersättning kunna få den effekten attvissa kommuner föredrog detta framför att bygga ut barnomsorgen. Detta skullemotverka förverkligandet av en förskola för alla barn och dessutom försvåraarbetet för kvinnors jämställdhet. Utskottet, som tidigare uttalat att det är angelägetatt den planerade utbyggnaden av barnomsorgen kommer till stånd (SoU 1985/86:5s. 8), kan av dessa skäl inte ställa sig bakom förslaget om möjlighet tillkommunal vårdnadsersättning. Utskottet anser inte att något framkommit som motiverarett ändrat ställningstagande från sida. Utskottet avstyrker därförmotion S06O9 (c) yrkande 4. Frågan om rätt till socialbidrag vid vård av egna barn harbehandlats av såväl 1984/85 som 1985/riksmöten. Isitt betänkande SoU1984/85:18 (s, 7 f.) 1* 1986/87.12 samt. a. vissa uttalanden som gjorts av i SoU1986/87"34 samband med socialtjänstlagens tillkomst, innehållet i allmännaråd på området, samt slutligen innehållet 1985 meddeladedom varigenom domstolen avslog begäran om bistånd i form av socialbidragi det fall plats anvisats inom kommunens barnomsorg och moderndärför varit oförhindrad att söka arbete. Utskottet som av avstyrkte Utskottet konstaterar för sin del att enhälligauttalanden i samband med socialtjänstlagens tillkomst utgår från synen att densom själv kan försörja sig genom eget arbete inte bör ha rätt tillsocialbidrag. Utskottet anser detta vara en naturlig utgångspunkt även förbedömningen av sådana fall som motionärerna tar upp. Den som inte har ettarbete bör således i vart fall stå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottetkonstaterar att regeringsrättens prejudicerande avgörande går i sammariktning. I den mån det i ett enskilt fall finns särskilda omständigheter sommotiverar rätt till bistånd trots att den sökande inte vill ställa sig tillarbetsmarknadens förfogande finns möjlighet att efter prövning ändå låta socialbidragutgå. Utskottet kan således inte acceptera synsättet att var ochen som har barn' skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete för att - ominkomsterna då inte räcker till - i stället få socialbidrag. I första handmåste den enskilda människan själv ta ansvar för sitt liv och efter förmågaförsöka försörja sig och sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls dåsocialtjänstlagen antogs, vara en sista resurs för att trygga den enskildesförsörjning när andra möjUgheter tryter. Utskottet kan inte gå med på attsocialbidraget skall användas som ett medel för att förverkliga allmännafamiljepolitiska mål, som motionsförslaget syftar till. Enligt utskottets uppfattning har ingenting framförts sommotiverar en omprövning av det tidigare ställningstagandet. Utskottet vidhålleralltså sin uppfattning i frågan och avstyrker motion S06IO (m) yrkande 10. Rätten att uppbära barnbidrag Rätten att uppbära barnbidrag tillkommer enligt 4 § lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag, där barnet står under föräldrarnasgemensamma vårdnad och sammanbor med båda föräldrarna, barnets moder eller ivissa fall dess fader. Om föräldrarna gemensamt har vårdaden om barnet mendetta varaktigt bor tillsammans med endast en av dem, tillkommer rätten attuppbära barnbidraget den förälder som barnet bor hos. Står barnet ej underföräldrarnas gemensamma vårdnad, tillkommer rätten att uppbära barnbi- . dragetden som har vårdnaden om barnet. utgår allmänt barnbidrag permånad (2 § lageri om allmänna barnbidrag i lydelse enligt SFS 1986:382). Dentidigare kvartalsanknytningen har i huvudsak slopats. I motion S06OI (delvis) av och (båda (s) yrkas, såvitt nu är i fråga, att regeringen begär förslag om ändrade utbetalningsregler för barnbidrag vid fall av byte av vårdnadshavare. Motionärerna påpekar att så länge dom inte fallit i ett vårdnadsmål betalas barnbidrag ut till den juridiske vårdnadshavaren. Detta kan för särskilt studerande och låginkomsttagare innebära ekonomiska problem. rernaanser att en lösning kan vara att byte av vårdnadshavare obligatoriskt gU1986/87:34 skall anmälas till , som därefter kan innehållabidragen till dess domstolen avgjort vårdnadsmålet, varefter bidragen kanbetalas ut retroaktivt. Ett liknande motionsyrkande behandlades av utskottet ibetänkande SoU 1984/85:18 s. 10-11. Det då behandlade yrkandet avsåg attmöjlighet skulle skapas att byta betalningsmottagare för barnbidraget underlöpande kvartal, så att den som har vårdnaden om barnet den första i varjemånad också har rätt att uppbära barnbidraget. Utskottet uttalade då att denförändring som efterlystes inte bara var en fråga om betalningsmottagare utanockså gällde frågan om vilka förhållanden som skall läggas till grund förbedömningen av rätten till bidrag. Utskottet erinrade också om att beräkningenav flerbarnstillägg utgör en särskild komplikation, då storleken avflerbarnstillägget påverkas av hur många barn som anses bosatta hosföräldrarna. För barn som sammanbor med endast den ene av sinaföräldrar gäller att rätten att uppbära barnbidrag tillkommer den föräldern,antingen därför att föräldern är ensam vårdnadshavare för barnet eller därföratt föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet har anmält att bidraget skalltillkomma den förälder som barnet bor hos. Om föräldrar med gemensam vårdnad omett barn bestämmer att barnet skall byta faktisk vårdnadshavare, ankommer detpå föräldrarna att anmäla detta till , varefter rätten attuppbära barnbidrag övergår till den förälder hos vilken barnet bor. I de fallfrågan om vårdnaden om ett barn skall avgöras av domstol torde den faktiskavårdnaden i de flesta fall utövas av den juridiske vårdnadshavaren intill desslagakraftägande dom i vårdnadsmålet föreligger. Barnbidraget tillkommer ocksåden juridiske vårdnadshavaren. I de fall den faktiska vårdnaden övergått frånden ena föräldern till den andra innan dom i målet fallit uppstår olika ekonomiskaproblem, som måste lösas föräldrarna emellan, t. ex. i fråga om vars och ensbidrag till kostnaderna för barnets underhåll . mening är det knappast möjligt för att fåkännedom om eller bedöma alla de omständigheter som i så fall bör beaktas. Ettinnehållande av bidraget, vilket föreslås i motionen, skulle dessutom innebäraett kännbart ekonomiskt avbräck för familjen, särskilt om det gäller flerabarn. Utskottet anser alltså att frågor av detta slag i första hand måste lösasgenom överenskommelse mellan föräldrarna. Föreligger tvist dem emellan, måstedomen i målet avvaktas. Utskottet vill i sammanhanget även peka på att frågan omrätten till barnbidrag fr. o. m. bedöms i stället för somtidigare'per kvartal, varför en ändring av vårdnadshavare slår igenom betydligtsnabbare . De olägenheter som påtalas i motionen torde därigenom ipraktiken minska i betydelse. Utskottet är mot bakgrund av det anförda inte berett att förordanågot initiativ med anledning av motion So601 (s) i här aktuell del,vilken således avstyrks, såvitt nu är i fråga. Utbetalningav flerbarnstillägg SoU 1986/87:34 I motion So631 av () hemställs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om utbetalning av flerbarnstillägg. Motionären anför att om ett av treeller flera barn är utgår förlängt barnbidrag för barnet automatisktom barnet fortfarande studerar på heltid. Flerbarnstillägg utgår däremot inteautomatiskt i detta fall, utan framställan om sådant tillägg måste i dettafall göras till . Enligt motionären är detta onödigt krångligtdå har de uppgifter som behövs för att bedöma ömflerbarnstillägg skall utgå. Motionären anser att 2 b § lagen om allmännabarnbidrag bör ändras så att får möjlighet att automatisktbetala ut flerbarnstillägg, även om det för något av barnen utgör förlängtbarnbidrag. Allmänna barnbidrag utgår för barn under ålder.Från utgår därutöver ett flerbarnstillägg med ett halvtbarnbidrag till familjer med tre barn och med ytterligar ett barnbidragför varje ytterligare barn. Fr.o.m. får även 16-19-åringar somstuderar medräknas vid bedömningen av rätt till flerbarnstillägg. I proposition 1982/83:88 om utformningen av ettflerbarnstillägg för studerande i åldern anfördes (s. 6) att reglernaom flerbarnstillägg för barn i praktiken endast utgör särregler ombarnbidragets storlek i familjer med tre barn eller fler. Vid en utvidgning avsystemet att gälla också för elever behövdes däremot enligtpropositionsförslaget särskilda regler, eftersom man går utöver åldersramenför barnbidrag och kommer in på närliggande bidragssystems område. Ipropositionen angavs att samhörigheten mellan barn och föräldrar bör betonasgenom att tillägget betalas ut till vårdnadshavaren. För att flerbarnstilläggför elever skulle kunna utgå föreslogs vidare att det skulle krävasatt den unge bor tillsammans med den bidragssökande. Vidare föreslogs attstuderande som deltar i undervisning som omfattar än ellerdeltidsundervisning inte skall inräknas i barnantalet. Detsamma föreslogsgälla studerande som uppbär återbetalningspliktiga studiemedel oberoende avföräldrarnas ekonomi eller som är gifta. Socialministern anförde i denna delslutligen (s. 7) att de olika regler för utvidgning av rätten tillflerbarnstillägg som angivits i propositionen är av det slaget attförsäkringskassorna inte automatiskt har tillgång till alla de uppgifter sombehövs för att besluta i ärendena. Familjerna måste därför enligt propositionsförslageti dessa fall anmäla att de önskar uppbära flerbarnstillägg. Utskottet behandlade förslaget om utformningen av ettflerbarnstillägg för studerande i åldern i betänkandet SoU 1982/83:25(s. 5-6) och tillstyrkte därmed förslaget. beslutade i enlighet medutskottets förslag. Som socialministern anförde i samband med att rätt tillflerbarnstillägg även för studerande i åldern infördes har försäkringskassorna inte automatiskt tillgång till alla de uppgifter som behövs för att kunna avgöra ärendena. Inte heller flerbarnstillägg för yngre barn kan alltid utbetalas automatiskt utan kräver anmälan från den enskilde (se 2 a § tredje och fjärde styckena). Även vissa ändringar i förhållandena som gör att flerbarnstillägg j2 skallminskas måste anmälas av den som uppbär bidraget (4 och 5 §§ SoU1986/87:34 barnbidragsförordningen/1986:386/). I sammanhanget kan också erinras om att 2 b §lagen om allmänna barnbidrag gäller studier i såväl grund- som gymnasieskolor,medan lagen om förlängt barnbidrag bara omfattar elever i Utskottet anser det med hänsyn till nuvarande villkor förflerbarnstillägg inte möjligt att biträda motionsförslaget. Nuvarande ordning medanmälan i vissa fall synes alltså tills vidare få behållas. Utskottet avstyrkersåledes motion So631 (s). Barnbidrag för vissa utländska barn I motion So6I8 av och (båda s) hemställs att skall begära förslag till viss ändring i 4 §lagen om allmänna barnbidrag. Motionärerna anför att det inte är ovanligt attutländska barn bor i hos någon släkting, medan föräldrarna bor kvar ihemlandet. Dessa barn kan inte få barnbidrag, trots att de är permanentbosatta i landet, då behörig betalningsmottagare saknas. Särskilt förordnadförmyndare kan normalt inte utses och förordnad god man kan enligt motionärernainte söka och uppbära barnbidrag för barnet. För att åstadkomma likarättigheter för i riket bosatta barn krävs enligt motionärerna en ändring ilagen om allmänna barnbidrag. Allmänt barnbidrag utgår dels för barn som är svenskmedborgare bosatt i riket, dels för här i riket bosatt barn som inte är svenskmedborgare, om det fostras av någon som är bosatt och mantalsskriven i riket,eller barnet eller endera av dess föräldrar vistas iriket (1 §). Rätten att uppbära barnbidraget tillkommer enligt 4 § barnetsmoder eller i vissa fall dess fader. Om barnet står under gemensam vårdnadtillkommer barnbidraget den förälder barnet varaktigt bor hos. Står barnetinte under föräldrarnas vårdnad tillkommer barnbidraget den förordnadevårdnadshavaren. De som med socialnämndens tillstånd tagit emot ett utländsktbarn i syfte att adoptera det likställs med föräldrar. I fråga om barn som utanatt adoptionssyfte föreligger är placerade i ett annat enskilt hem änvårdnadsha-varens gäller att om socialnämnden ombesörjt placeringenbarnbidraget på nämndens begäran kan betalas ut till den som fostrar barnet.Har barnet, placerats privat får på motsvarande sätt den förälder ellervårdnadshavare som har rätt att uppbära barnbidraget begära att det i ställetbetalas ut till den som fostrar barnet. Det angivna undantaget i lagen om allmänna barnbidrag förutländska fosterbarn vilka kommit hit i adoptionssyfte - de blivandeadoptionsföräldrarna likställs som ovan nämnts med biologiska föräldrar -infördes genom en särskild lagändring som trädde i kraft (prop. 1980/81:4, SoU 14). Det var då aldrig fråga om att införa en generellregel för utländska fosterbarn som vistas här utan sina föräldrar eller annanvårdnadshavare. Utomnordiska barn måste ha uppehållstillstånd om de skallvistas här mer än . I JO:s ämbetsberättelse /80 refereras ett ärendemed tre utländska ungdomar som kommit till utan adoptionssyfte och utan att ha någon 13 som helstfamiljerättslig anknytning här. JO påpekade att deras rättsskydd SoU1986/87:34 varotillfredsställande och ansåg -i likhet med - behov föreliggaav en översyn av den lagstiftning som reglerar de utländska barnens Ärendet togs upp i ett par riksdagsmotioner, och frågan komså småningom att anges i de tilläggsdirektiv som gavs utredningenom barnens rätt (dir. 1982:25). De tilläggsdirektiv som gaVs utredriingenhösten (dir. 1984:34) innehåller ingen ändring därvidlag. Utredningen avser att påbörja arbetet med bl. a. dennafråga och räknar med att arbetet skall vara avslutat till årsskiftet1988/89. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande i sittbetänkande SoU 1984/85:18 (s. 11-13). Utskottet konstaterade inledningsvis attden grundläggande brist som gör att barnbidrag inte utgår i de aktuella fallenligger i att ett minderårigt barn stadigvarande vistas i utan att hanågon vårdnadshavare här. Enligt utskottet kunde i de aktuella situationerna enfungerande lösning åstadkommas genom att socialnämnden själv beslutar ombarnets placering, vareftei- barnbidraget på nämndens begäran betalas ut tillden som fostrar barnet. Då det gäller allmänna frågor om vårdnad och förmyndarskapför underårig kan erinras om innehållet i 42 § socialtjänstförordningen(1981:750), vari föreskrivs att socialnämnden skall göra framställning hosvederbörande domstol om det behöver vidtas någon åtgärd på detta område. Attförordna särskild förmyndare för sådana barn som är i fråga kan innebära svårigheterfrån internationellt privaträttslig synpunkt. Däremot kan god man utses förbarnet, och denne kan företräda barnet bh a. i ekonomiska frågor. Huruvida godman även kan begära och uppbära barnbidrag för barnet är intefullt klarlagt. Enligt vad utskottet erfarit kommer denna fråga emellertid attbehandlas i den proposition med anledning av förmyndarskapsutredningensdelbetänkande God man och förvaltare (SOU 1986:50), som kommer att föreläggasriksdagen . Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att de utländskabarnens rättsliga ställning är föremål för utredning och överväganden. Fråganom god mans behörighet i fråga om barnbidrag kommer att tas upp i enproposition till . Enligt utskottets mening bör resultatet av detpågående arbetet avvaktas. Utskottet avstyrker därför motion So618 (s). Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse beslutade att 1 § i lagen omallmänna barnbidrag skulle ändras på så sätt att det fr. o. m. gälleren principiell ettårsgräns för barnbidrag under vistelse utomlands (prop.1984/85:39, SoU 6). Om vistelsen är avsedd att vara än skallalltså barnbidrag inte utgå. För barn till statligt anställda som utför arbeteutomlands gäller ingen tidsbegränsning. För barn till svenska missionärer ochpräster gäller liksom tidigare en treårsgräns, vilket före lagändringen gälldesom allmän huvudregel. Utskottet har tidigare behandlat motionsförslag omutsträckt rätt till barnbidrag för barn till alla som är anställda av , svenska 14 trossamfundeller till sådant samfund knutet organ eller av en svensk ideell SoU1986/87:34 organisation som bedriver biståndsverksamhet. Utskottet anförde i betänkandet SoU 1984/85:6 att detdelade åsikten att det är önskvärt att likställa olika typer av ideelltbiståndsarbete, så att samma förmåner kommer att utgå till alla som äranställda av ett svenskt trossamfund eller av en svensk ideell organisationsom bedriver biståndsverksamhet i utvecklingsländer. Det viktiga var dockenligt utskottet att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inteförsämrades. Om detta krav tillgodosågs i form av särskilda undantagsregler ilagen om allmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annanordning var enligt utskottet mera en praktisk fråga. Utskottet ansåg för sindel den i propositionen föreslagna linjen - dvs. utbetalning av motsvarandebidrag genom SIDA - vara den enklaste och mest lättillämpade lösningen. I betänkande SoU 1985/86:28 (s. 16) ansåg utskottet attingenting nytt hade framkommit som skulle motivera en omprövning avriksdagens tidigare ställningstagande i denna fråga. Utskottet hänvisade vidaretill sitt uttalande i betänkande SoU 1984/85:18 att erfarenheterna får utvisaom det finns skäl att överväga andra lagtekniska lösningar för att inteförsvåra det ideella biståndsarbetet. Avslutningsvis förutsatte utskottet attregeringen följer tillämpningen av nu aktuella regler och om så skulle visa sigmotiverat tar initiativ till lämpliga åtgärder. Med detta avstyrktes dåbehandlade motioner. I motion So606 av och (båda m) yrkas att skall begära förslag till sådan ändring i 1 § lagenom allmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för alla som äranställda av , svenskt trossamfund eller till sådant samfundknutet organ eller av svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. I denna motion anförs bl. a. att missionsarbete och ideelltbiståndsarbete företer betydande likheter vad gäller såväl arbetsinnehåll somorganisationsbakgrund. Det är därför önskvärt att likställa olika typer avideellt biståndsarbete. De volontärbidrag som administreras av SIDA utjämnarinte de ekonomiska skillnaderna. Motionärerna anser därför att den tidigaretreårsgränsen för barnbidrag vid utlandsvistelse bör utsträckas att gälla intebara barn till präster och missionärer utan även barn till andra personeranställda av , ett svenskt trossamfund eller till ett sådantsamfund knutet organ eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. I motion So635 av () yrkas att lagen omallmänna barnbidrag skall ändras så att det i tiden obegränsade undantag somför närvarande gäller for barn till statligt anställda som utför arbeteutomlands utsträcks att gälla även medföljande barn till utlandsstationeradepräster, missionärer och biståndsarbetare m. fl. Samhället bör enligt motionärensmening inta en positiv inställning till det biståndsarbete som bedrivs avideella orgariisationer och ändra de gällande reglerna som skapar besväriigagränsdragningsproblem. Utskottet underströk då nuvarande regler infördes att detviktiga var att möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete inte försämrades. Om detta krav tillgodosågs genom särskilda undantagsregler i lagen om allmänna barnbidrag eller i form av ekonomisk kompensation i annan ordning var 15 enligtutskottet mera en praktisk fråga. Bidrag motsvarande barnbidraget SoU1986/87:34 utgår från SIDA till organisationer som sänder ut biståndsarbetaremed volontärbidrag i den utsträckning biståndsarbetarna medför bainbidragsbe-rättigadebarn. Utskottet har vid tidigare behandling av frågan ombarnbidrag vid längre tids utlandsvistelse förutsatt att regeringen följertillämpningen av reglerna och om så skulle visa sig motiverat tar initiativtill lämpliga åtgärder. behandlade i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1986/87:5 motioner rörande rätten till sjuk- ochföräldrapenning för volontärer som återvänder till efter viss tidsutlandstjänstgöring. Utskottet förordade att en kartläggning skulle genomförasav vilka möjliga åtgärder som kan vidtas för att förbättra de hemvändandevolontärernas sociala skydd. Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna. Ibetänkande SfU 1986/87:17 behandlades på nytt motioner om rätt tillföräldrapenning efter arbete utomlands. Då frågan rymdes inom den av utskottettidigare begärda kartläggningen ansåg utskottet att motionerna inte behövdeföranleda någon åtgärd från sida. förutsätter att regeringen vid den ovannämnda kartläggningen också beaktar frågan om barnbidrag för de berördagruppernas barn. Någon åtgärd med anledning av de nu aktuellamotionerna erfordras därför enligt utskottets mening inte. Utskottet avstyrkermotion So606 (m) och motion So635 (fp). I propositionen föreslås att bestämmelserna omflerbarnstillägg ändras fr. o. m. så att för det fjärde ochde därefter kommande barnen i varje familj lämnas ett flerbarnstillägg sommotsvarar av ett helt barnbidrag (2 a § i förslaget till lag om ändring ilagen om allmänna barnbidrag). Som utskottet nämnde ovan (s. 5) är bakgrunden tillförslaget bostadsministerns tidigare framlagda förslag att avveckla detstatliga bostadsbidraget fr. o. m. det fjärde barnet. I motion So615 av () föreslås - underförutsättning av bifall till bostadsministerns förslag- attbarnbidraget fr. o. m. det fjärde barnet skall utgå med 2,5 gånger barnbidragetför det fjärde barnet (yrkande 5). Bostadsutskottettillstyrkte i betänkande BoU 1986/87:10 enhälligt bifall . tillförslaget att det statliga bostadsbidraget skall ges den utformning somförordas i propositionen, vilket bl. a. innebär att det statligabostadsbidraget avvecklas fr. o. m. det fjärde barnet. Betänkandetåterförvisades av till utskottet för förnyad behandling.Bostadsutskottet har i betänkande BoU 1986/87:20 vidhållit vad det tidigareanfört i frågan om det statliga bostadsbidraget. Flerbarnstillägg för det fjärde och de därefter, kommandebarnen har utgått av ett helt barnbidrag. Enligt förslaget i propositio nen skall flerbarnstillägg fr. o. m. det fjärde barnet utgå av ett helt barnbidrag. Detta innebär en ökning i förhållande till nuvarande regler 16 med 3 492kr. per barn och år vilket är ett något förhöjt belopp jämfört med SoU1986/87"34 bostadsbidraget. Som framhålls i propositionen (s. 37) innebärförändringen en rejäl förbättring för den begränsade grupp familjer med fyraeller flera barn som inte har något statligt bostadsbidrag eller bara harett reducerat bidrag. Utskottet konstaterar att den i budgetpropositionenföreslagna höjningen av flerbarnstillägget för det fjärde och därefter kommandebarn kompenserar de berörda barnfamiljerna fullt ut för det minskadebostadsbidraget. Utskottet ser därför inte anledning att av detta skäl höjaflerbarnstillägget mer än regeringen föreslår. Frågan om ytterligareförbättringar av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna får bedömas i ettvidare sammanhang. Utskottet avstyrker sålunda yrkande 5 i motion So615 (c). När det gäller förslaget i propositionen konstaterarutskottet som nämnts att detta fullt ut kompenserar de berörda barnfamiljernaför det minskade bostadsbidraget. Motivet för förändringen är enligtpropositionen att minska de kraftiga samlade marginaleffekterna av skatt ochbostadsbidrag som kan uppstå för de berörda familjerna. Detta ser utskottet sompositivt. Utskottet tillstyrker alltså propositionens förslag till ändring av 2a § lagen om allmänna barnbidrag. Utskottet har ingen erinran mot den i budgetpropositionenföreslagna medelsanvisningen. Bidragsförskott m. m. I budgetpropositionen (s. 40) föreslås att tillC 4. Bidragsförskott för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Bidragsförskott utgår för barn som endast en av föräldrarna harvårdnaden om eller som står under vårdnad av annan än föräldrarna. Bidragsförskottkan också utgå när föräldrarna har gemensam vårdnad. Fram till den 1 januari1985 gällde som allmän åldersgräns för bidragsförskott.