bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — I samband med sistnämnda beslut uttalade bostadsutskottet (BoU1986/87:1 y) att fastighetsägare som träffades av höjd fastighetsskatt och somår 1986 fått extra upptrappning av de garanterade räntorna borde kompenserasför den höjda fastighetsskatten. I budgetpropositionen läggs fram ett förslagtill kompensation för den höjda fastighetsskatten innebärande att degaranterade räntorna för den aktuella gruppen hyreshus sänks med 0,45-0,95procentenheter för hus färdigställda t. o. m. . Sänkningen anges i propositionen innebära att statensutgifter för räntebidragen ökar med ca 25 milj. kr. 5.3.2.2 Höjd garanterad ränta tillföljd av slopadgarantiskatt för hyreshus ägda av fysiska personer och för egnahem har beslutat att garantibeskattningen av fysiskapersoners fas tigheter skall slopas . Garanfibeskattningen för juridiska 32 Den skattelättnad som därvid uppstod beaktadesnär de garanterade räntorna justerades i, samband med fastighetsskattensinförande (prop. 1984/85: bil. 1, BoU 9). Skilda garanterade räntor gällersålunda för hyreshus ägda av konventionellt beskattade juridiskapersoner resp. av fysiska personer. I avsikt att - i samband med attgarantibeskattningen helt tas bort -eliminera dessa skillnader föreslås ipropositionen att de garanterade räntorna för hyreshus ägda av fysiskapersoner höjs fill den nivå som kommer att gälla för konventionellt beskattadejuridiska personer. Med beaktande av de ovan redovisade sänkningarna av degaranterade räntorna på grund av höjd fastighetsskatt och höjningarna tillföljd av slopad garantiskatt blir de sammanlagda förändringarna enligtregeringens förslag följande för hyreshus ägda av fysiska personer. p. g. a. höjd fastighetsskatt till nivån för juridiska personer -0,95 -1-0,85 -0,10 -0,75 -1-0,65 -0,10 -0,70 -1-0,65 -0,05 -0,60 -1-0,60 -0,45 -1-0,40 -1-0,40 -1-0,25 -1-0,25 -1-0,20 -1-0,20 Ett accepterande avregeringens förslag skulle alltså innebära att de garanterade räntorna förhyreshus ägda av konventionellt beskattade juridiska personer ändras i enlighetmed kolumn 1 och för sådana hyreshus ägda av fysiska personer i enlighet medkolumn 3. Nettoeffekten när justeringen av fastighetsskatten har beaktats blirenligt propositionen ca 25 milj. kr. i minskade räntebidrag. Deföreslagna ändringarna av de garanterade räntorna avser räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen, nybyggnadslåneförordningen,.ombyggnadslåneförordningen eller förordningen om statligt stöd till energibesparandeåtgärder i bostadshus m. m. Motsvarande ändringar föreslås i fråga ombasannuiteterna enligt bostadslånekungörelsen samt basräntorna enligträntelånekungörelsen. Ändringarna av de garanterade räntorna föreslås gälla ifråga om ärenden med bostadslån som har betalats ut före . Förärenden med bostadslån som betalas ut fr. o. m. föreslås dengaranterade räntan för hyreshus ägda av fysiska personer höjas från 2,15 Ull2,för . Ävenbeträffande egnahemmen föreslås i propositionen förändringar med anledning avatt garantiskatten slopats. För ägare av egnahem har dessutom det extraavdraget slopats. Den slopade garanti skatten anges i propositionen vara ettskäl att höja den garanterade räntan även för egna- 3 1986/87. hemsägarna.De föreslagna förändringarna har beräknats med utgångspunkt i deskattelättnader som enligt bostadsministern regelmässigt torde uppkomma förägare av egnahem med räntebidrag. Vad nu redovisats om upptrappningar för ägare av egnaheminnebär enligt propositionen en minskning av utgifterna för räntebidrag med ca210 milj. kr. det första helåret som ändringen får budgeteffekt. BoU 1986/87:10 5.3.2.3 Ytterligare extra upptrappning för egnahemmen Räntebidragen bör enligt propositionen av statsfinansiellaskäl minskas ytterligare genom s. k. extra upptrappningar för egnahemmen.Upptrappningen minskar anslaget för räntebidragen med ytterligare 120 milj.kr. Den sammanlagda höjningen till följd av de i propositionen föreslagnaändringarna av de garanterade räntorna för egnahemmen framgår av följandetablå. Höjningarnaav de garanterade räntorna föreslås avse ärenden med bostadslån ellerenergisparlån vilka har betalats ut före . För ärenden medbostadslån till egnahem som betalas ut fr. o. m. föreslås dengaranterade räntan för höjas från . 5.3.2.4Sammanfattning av regeringens förslag omförändringar i räntebidragssystemet Kompensationen för fastighetsskatten innebär ökaderäntebidrag om 25 milj. kr. innebär förändringar avräntebidragen på grund av ändringarna i garantibeskattningen en minskadbelastning på räntebidragsanslaget med 50 milj. kr. för hyreshusen och med 210milj. för egnahemmen allt räknat per helår. Förslaget om extra upptrappningför egnahemmen innebär en minskad belastning om 120 milj. kr. Totalt föreslåsi budgetpropositionen besparingar' om 355 milj. kr. per helår(-25-1-50-1-210+120). Budgeteffekten för nästa budgetår av de nu behandladeförslagen kan beräknas innebära en besparing om 180 milj. kr. Den totalaanslagsbelastningen avseende räntebidragsanslaget har i propositionenberäknats till 12400 milj. kr. för nästa budgetår. 5.3.3 Motionsförslag omändringar i räntebidragssystemet BoU 1986/87:10 Imotioner väckta under allmänna motionstiden förs fram förslag om ändringari räntebidragssystemet. Vissa av förslagen innebär minskade räntebidrag medanandra innebär krav på ökat anslag. Förslag om minskade räntebidrag förs fram imoderata samlingspartiets partimofion Bo205 samt i motionerna Bo246 (m), Bo257(c) och Bo258 (fp). Imoderata samlingspartiets partimotion kritiseras förslaget i budgetpropositionenbl. a. i vad avser den extra upptrappningen för egnahemmen. Nackdelarna medengångsupptrappningarna är många. Stor ryckighet och osäkerhet drabbarlåntagarna eftersom de inte från till ett annat vet hur bostadskostnadernakommer att ändras. Ett bostadsfinansieringssystem fritt från räntebidrag börpå sikt vara målet. Detta anses endast kunna åstadkommas i kombination medskattesänkningar och familjepolitiska reformer. Minskningen avbostadssubventionerna får inte medföra snabba och kraftiga förändringar ivillkoren för boendet. I den nu refererade mofionen tas också upp vissa andrafrågor om bostadssubventioner; frågor som genom yrkanden i motion Bo246 (m)ställs under utskottets och prövning. Imotion Bo246 (m) tas också upp frågan om räntebidragssystemet från en meraprincipiell utgångspunkt. I motionen redogörs tämligen ingående för det förslagmotionärerna önskar förverkliga. Förslaget kan sammanfattas på följande sätt.Inledningsvis anförs att eftersom motionärerna vill avskaffa fastighetsskattenbör upptrappningen av den garanterade räntan ske från den "gamla"nivån på 3,för flerbostadshusen och 5,för egnahemmen. Förnyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshus föreslås i motionen attden garanterade räntan uppräknas med en tiondel . För nya och ombyggdahus görs höjningen från en garanterad ränta på 3,, vilket innebär följandeingångsräntesatser för hus som byggs resp. år. Föräldre årgångar beräknas en ingående garanterad ränta för . Höjningen meden tiondel görs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m. år1987. Detta sker med utgångspunkt i en garanterad ränta på 3,under byggnadsåret.Fr. o. m. höjs den garanterade räntan med en tiondel såsom förnya hus. Motionärerna anger att förslaget för de flesta hus innebär en enligtderas uppfattning måttlig kostnadsökning för fastighetsägaren - /m. Enspärregel finns inbyggd i systemet av innebörden att uppräkningen av den garanterade räntan aldrig blir högre än /m- för hyreshus. En liknande spärregel föreslås för bostadsrätterna. Avslutningsvis anför mo tionärerna i detta avsnitt att effekterna av ränteupptrappningarna väl upp vägs av deras förslag till skattesänkningar, bl. a. avskaffande av fastighets skatten och sänkta marginalskatter samt högre grundavdrag vid den kom munala beskattningen för barnfamiljer. Motionärernaberäknar den sammanlagda besparingen av sina förslag till BoU 1986/87:10räntebidrag till 1805 milj. kr. under nästa budgetår i förhållande till regeringensförslag. Isamma motion föreslås också att statliga lån och räntebidrag skall utgå av beräknad kostnad för ett byggprojekt - lika för alla låntagar kategorier. fastställer ett schablonbelopp på vilket lån och bidrag skall beräknas. Schablonen som skall bygga på ett visst basbelopp skall kunna variera mellan olika regioner. Till schablonen skall läggas ett tilläggsbelopp per m" lägenhetsyta. En lägenhetsyta om maximum 120 m-skall inräknas när lånet och bidraget bestäms. Motionä rerna anser att det nu beskrivna schablonsystemet innebär att den produk- tionskostnadsanpassade (pk) belåningen avskaffas. Ett liknande yrkande förs fram i motion Bo221 (m). Äveni motion Bo258 (fp) förs fram förslag i avsikt att minska belastning en på anslaget till räntebidrag. Motionärerna anser att bostadssubventio nerna bör reduceras kraftigt och att ett finansieringssystem bör skapas där kostnaderna fördelas över tiden på ett bättre sätt än . Ett riktmärke bör vara att subventionerna minskar med . Lån på kreditmarknaden bör kunna vara ett alternativ till statliga lån. Räntebidrag bör inte beviljas för kostnader över pantvärdet. Ett tillkänna givande till regeringen om vad i motionen anförts om minskade bostads subventioner begärs i motionens yrkande 22. , Isamma motion föreslås, yrkande 18, ett tillkännagivande avinnebörden att lägre räntebidrag bör utgå. i samband med ombyggnad av bostäderän vid nyproduktion. Ytteriigareförslag i fp-motionen står direkt emot de förslag om ändrade; räntebidrag somförs fram i budgetpropositionen. Motionärernas förslag innebär följande.Regeringsförslaget om att de extra upptrappningarna endast skall gälla egnahembör inte genomföras. Dock bör extra upptrappningar genomföras som träffar bådeegnahem och flerfamiljshus och detta så att en besparing om 450 milj. kr. påräntebidragsanslaget för nästa budgetår förverkligas, dvs. 330 milj. kr. meraän regeringens förslag till besparing på grund av den extra upptrappningen föregnahemmen. Inte heller bör anslag till räntelån eller till eftergift avräntelån beviljas. En ytterligare besparing om 120 milj. kr. beräknas för nästabudgetår. Imotion Bol 11 (fp) anförs att i den aviserade skatteomläggningen effekterna påbostadssubventionerna bör beaktas. En målsättning bör därvid vara att uppnå enkraftig reducering av dem. Ett tillkännagivande därom förs fram iyrkande 2. 1 yrkande 3 i samrria motion föreslås att. åtgärder vidtas som gerbostadsinstituten möjligheter att erbjuda lån som fördelar kostnaderna över tiden. Mofionärernaberäknar bespaiingarna för nästa budgetår till 460 milj. kr. Vidarefinns bland de motioner i vilka besparingar utöver regeringens förslag förs fram, som framgått ovan, även motion Bo257 (c). I motionens yrkande 6 hemställs att beslutar att räntebidrag enligt äldre låneformer avvecklas. Kostnaderna för räntebidragen minskar därigenom med 350 milj. kr. för nästa budgetår. Besparingarna torde i huvudsak avse 36 avveckling av räntebidragenligt bostadslånekungörelsen och av eftergift BoU 1986/87:10 av räntelån m. m.enligt räntelånekungörelsen. I samma motion föreslås, yrkande 7, riksdagenbesluta att räntebidrag, endast bör utgå till av låneunderlaget. Förslagetinnebär att den s. k. lånetrappan avvecklas. Motionärerna beräknar att enbesparing på räntebidragsanslaget härav i storleksordningen 200 milj. kr. blirmöjlig nästa budgetår. Även i andra motioner som redovisas nedan behandlasdenna fråga. Ytterligaresex mofionsyrkanden bör behandlas i detta avsnitt. Det gäller vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo215 yrkande 5 samt motionerna Bol 11 (fp) yrkande1, Bo228 (s>, Bo243 (s) och Bo251 (m). förstnämnda motionen begärs i yrkande 5 ett tillkänna-' givande att den s. k. normala upptrappningen av de garanterade räntorna för de allmännyttiga bostadsföretagen upphör tills vidare och fryses vid nivå samt att den garanterade räntan för nyproducerade lägenhe ter ägda av dessa företag sänks för hus färdigställ da fr. o. m. år 1987-. Kostnaderna för förslaget har av motionärerna beräk nats till 350 milj.kr. för nästa budgetår. .' Imotion Bo228 (s) tas upp de ändringar i pk-belåningen som genomfördes år 1986och som innebar att den s. k. lånetrappan infördes. Motionärerna hävdar att deändrade låneförutsättningarna drabbar de allmännyttiga bostadsföretagen i höggrad. Dessa kan inte, enligt mofionärerna, som t. ex. en bostadsrättsförening,finansiera den del av kostnaden som överstiger pantvärdet med egna insatserfrån dem som köper bostadsrätterna. Större räntebidrag skulle t.ex. kunna utgåför hyreslägenheter och egnahem som är prioriterade. Ett tillkännagivande omvad i motionen anförts om pk-belåningen yrkas i motionen. Imotion Bo243 (s) yrkande 1 såvitt nu är i fråga förs fram ett liknande yrkandeom pk-belåningen och med i stort sett samma motivering som i den nyssredovisade motionen Bo228 (s). Imotion Bolll (fp) yrkande 1 föreslås att räntebidraget, i avvaktan på attgenomgripande förändringar av bostadsfinansieringssystemet genomförs, utgåroavsett upplånat belopp. Enändring i bostadsfinansieringsförordningen påyrkas i mofion Bo251 (m).Motionärerna anför att överkostnaderna ofta är så stora att byggnadsprojektinte kommer till utförande utan attomprojekteringar görs. I värsta fall kommerbyggandet inte alls tiH stånd. Genom att tillåta överkostnader som finansieraspå den ordinarie kapitalmarknaden skulle de nu beskrivna olägenheterna, enligtmotionärernas uppfattning, kiinna begränsas. 5.3.4Utskottets ställningstagande beträffande räntebidragen m. m. ' 5.3.4.1Räntebidragssystemets principiella utformning m. m. Inledningsvisbehandlar utskottet motioner i vilka förordas att räntebidragssystemet ges enprincipiellt annorlunda utformning än det har . Vissa av motionsyrkandenahar prövats av utskottet. I vissa andra yrkanden görs enkoppling mellan skattesystemets och räntebidragssystemets utformning. Förslaget i motion Bo246(m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga innebär som 37 framgått ovan atträntebidragssystemet avvecklas genom att den BoU 1986/87:10garanterade räntan för nya årgångar successivt räknas upp med en tiondel perår. Bostadsutskottetsom (se bl. a. BoU 1984/85:13 s. 46-47) haft att ta ställningtill motsvarande motionsförslag om ett nytt räntebidragssystem har inte funnitanledning frångå sin tidigare uppfattning som sammanfattningsvis innebär attett förverkligande av motionärernas förslag skulle betyda helt oacceptablakostnadsökningar för de boende och därmed innebära attbostadsfinansieringssystemet till stor del skulle förlora sin bostadssocialabetydelse. Bostadsbyggandet skulle praktiskt taget upphöra om motionärernasförslag förverkligades. Det bör räcka med att erinra om att statens stöd i formav räntebidrag uppgår till ca efterfärdigställandet. Även om det i och för sig kan finnas anledning att strävaefter ett ökat kostnadsmedvetande i bostadsproduktionen är utskottet främmandeför att stödja ett förslag som slår så hårt mot så stora grupper av de boende,Dessutom anförs i motionen att motionärernas förslag till ränteupptrappning medråge uppvägs av deras förslag till skattesänkningar, bl. a. avskaffandet avfastighetsskatten och sänkta marginalskatter samt högre grundavdrag vid denkommunala beskattningen för barnfamiljer. Dessa skatteförslag har nyligenavstyrkts av skatteutskottet (SkU 1986/87:31 och SkU 1986/87:33). Ettriksdagens beslut enligt skatteutskottets förslag innebär sålunda att vissa avde förutsättningar för ett reformerat räntebidragssystem som motionärernaangivit är för handen. Utskottet avstyrker med hänvisning till vadnu anförts motion Bo246 (m) yrkande 4 såvitt nu är i fråga. Anslagsfrågan samtmofionen i vad den direkt står mot förslagen i budgetpropositionen behandlasnedan. Destatliga bostadssubventionernas roll i ett nytt skattesystem tas upp i motionBol 11 (fp) yrkande 2. Motionärerna anser att effekten påbostads-subvenfionerna bör beaktas i den skatteomläggning som enligt motionärernahar aviserats varvid ett centralt mål bör vara att bostadssubventionernakraftigt reduceras. Ett tillkännagivande härom förordas av motionärerna. Detfår enligt utskottets mening förutsättas att bostadssubventionernas utformningingår som en del i de eventuellt kommande övervägandena om ett nyttskattesystem utan en begäran därom. Redan på denna grund avstyrksmotionsförslaget. Utskottet saknar underlag för att bedöma den av motionärernaframförda uppfattningen att bostadssubventionerna kraftigt skall reduceras närett nytt skattesystem införs. Det kan inte vara lämpligt att genom ettriksdagens tillkännagivande därom binda eventuella överväganden om ett nyttskattesystem. Dessa överväganden bör ske förutsättningslöst. Även av detta skälär det olämpligt med ett tillkännagivande enligt förslaget i motion Bol 11(fp) yrkande 2. Isamma motion tas också upp frågan om räntebidragens anknytning till upplånat kapital m.m. I yrkande 1 framförs sålunda ett förslag om att räntebidrag på kort sikt skall utgå oavsett upplånat belopp. Motionärerna anför att den som satsar eget kapital inte erhåller räntebidrag eftersom räntebidraget är knutet till lånen. Detta anges innebära att lånemöjligheten utnyttjas maximalt och att några extra amorteringar inte sker av lån som är 38 förenade med subventioner.Den ordning som motionärerna för fram till- BoU 1986/87:10 lämpas närräntebidrag utgår vid förbättring av bostäder. Sålunda finns inget krav på attkredit faktiskt skall vara upptagen för att räntebidrag skall utgå tillunderhålls-, reparations- och energisparåtgärder samt för åtgärder mot radon. Äveni motionerna Bo221 (m) och Bo246 (m) yrkande 4 detta yrkande såvitt nu är ifråga och Bo251 (m) förs fram förslag som delvis innebär att det direktasambandet mellan byggkostnader å ena sidan och lån och räntebidrag å den andraövervägs och att i stället ett mera schablonmässigt system införs. Idetta sammanhang finns anledning erinra om att en arbetsgrupp inom regeringenskansli bildats med uppgift att ta fram underlag bl. a. om en begränsning avräntebidragens följsamhet fill kostnadsutvecklingen. Resultatet av dettaarbete bör enligt utskottets mening inte föregripas genom ett riksdagenstillkännagivande i frågan enligt förslaget i motion Bolll (fp) yrkande 1. Dettayrkande avstyrks liksom förslagen i motionerna Bo221 (m) och Bo246 (m) yrkande4 detta yrkande såvitt nu är i fråga samt 251 (m). Idetta avsnitt behandlar utskottet avslutningsvis frågan om storleken avräntebidragen vid ombyggnad. I motion Bo258 (fp) yrkande 18 föreslås ettriksdagens tillkännagivande till regeringen om att lägre räntebidrag skall utgåi samband med ombyggnadslån. Motionärerna framhåller att lägre räntebidrag förlån till ombyggnader skulle innebära en ökning av nyproduktionen. Utskottethar så sent som (BoU 1986/87:7) föreslagit åtgärder iavsikt att öka nyproduktion; åtgärder som har givits en annan utformning än denmotionärerna förordar. Det finns inte tillräckliga skäl att nu fyra månaderefter ovan åsyftade beslut -föreslå att bifalla motionBo258 (fp) yrkande 18 om lägre räntebidrag i ombyggnadsfallen och därmedfrångå sitt fattade beslut om vilka åtgärder som bör vidtas för att bl.a. öka nyproduktionen av bostäder i vissa regioner. beslut gerutrymme för en mer nyanserad syn på fördelningen mellan nyprodukfion ochombyggande än motionärernas förslag. Motionsyrkandet avstyrks med hänvisningtill vad nu anförts. 5.3.4.2Räntebidrag och produktionskostnadsanpassad belåning Iavsikt att begränsa räntebidragens följsamhet till kostnadsutvecklingen beslöt (BoU 1985/86:13) vissa ändringar i fråga om den produktionskostnadsanpassade belåningen (pk-belåningen). Ändringarna medför att det statliga stödet till bostadsprojekt med höga kostnader be gränsas. Tekniskt innebär ändringarna att helt räntebidrag lämnas endast för produktionskostnader av det schablonberäknade pant värdet. För hyres- och bostadsrättshus lämnas räntebidrag motsvarande halva räntekostnaden för återstående del av produktionskostnaderna, dock högst av det schablonberäknade pantvärdet. För produktions kostnader därutöver, dvs. kostnader som överstiger av detta pant värde, lämnas inget räntebidrag. För sådana småhus som byggs för försälj- 39 ning lämnas med hänsyntill ägarens avdragsrätt för räntor vid beskattning- BoU 1986/87:10 eninget räntebidrag för produktionskostnader som överstiger av detschablonberäknade pantvärdet. Ifyra motioner behandlas den s.k. lånetrappan. I motionBo258 (fp) yrkande 22 föreslås ge tillkänna vad i mofionen anförts om minskade bostadssubventioner. Enligtmotionärerna talar mycket för att räntebidrag inte skall utgå för kostnaderöver pantvärdet. Motsvarande förslag förs fram i motion Bo257 (c) yrkande 7. Imotion Bo228 (s) begärs ett fillkännagivande om att räntebidragen bör ökas såatt hyrorna kan hållas på en rimlig nivå. Kostnadspressen i byggandet måsteuppnås med andra medel än minskade räntebidrag. Speciellt angeläget är det attge större räntebidrag för hyreslägenheter, egnahem och bostadsrätter som ärprisreglerade. I motion Bo243 (s). förs ett liknande resonemang som motiv föryrkande 1 såvitt nu är i fråga. Deav motionärerna aktualiserade frågorna öm räntebidrag och produk tionskostnadsanpassad belåning övervägs av den ovannämnda arbets gruppen. bör inte genom av mofionärerna förordade tillkännagi vanden och beslut föregripa resultatet och den fortsatta beredningen av gruppens förslag. Motionerna Bo228 (s), Bo243 (s) yrkande 1, Bo257 (c) yrkande 7 de båda sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga samt Bo258 (fp) yrkande 22 avstyrks med hänvisning fill pågående utredningsarbete m.m. ' . 5.3.5Förslag i propositionen och i motioiier om räntebidragen Ovanhar tämligen ingående redogjorts för regeringens förslag till ändringar iräntebidragssystemet. Förslaget innebär sammanfattningsvis sänkt garanteradränta till följd av höjd fastighetsskatt för konventionellt beskattadehyreshus, höjd garanterad ränta till följd av slopad garantiskatt för hyreshusägda av fysiska personer och för egnahem samt ytteriigare extra upptrappningför egnahem. Somockså framgått ovan har i motioner rests invändningar mot regeringens förslagfill förändringar i räntebidragssystemet. I moderata sam-. lingspartietspartimotion Bo205 yrkande 7 såvitt nu är i fråga hemställs att gerregeringen till känna vad i motionen anförts om subventionerna påbostadsmarknaden. Motionärerna anser att nackdelarna med engångsupptrappningarav räntan för äldre fastigheter är många. Stor ryckighet och osäkerhet drabbarlåntagarna. Ett system fritt från räntebidrag är målet. Detta mål kan endastförverkligas successivt och . Motionärerna anknyter bl. a. fillförslag i motion Bo246 (m) yrkande 4. Denna motion har utskottet delvisbehandlat ovan. Imofion Bo258 (fp) yrkandena 30 och 31 avvisas de extra upptrappningarnaavseende egnahemmen och föreslås extra upptrappningar på 450 milj. kr. omfattandebåde flerfamiljshus och egnahem. I yrkande 26 såvitt nu är i fråga föreslås atträntelån inte skall beviljas. Dessutom föreslås i yrkande 29 att riksdagenbeslutar att eftergift av räntelån inte skall beviljas fr. o. m. budgetåret1987/88. I mofion Bo257 (c) yrkande6 såvitt nu är i fråga föreslås att räntebidrag 40 inte skall beviljas föräldre låneformer. Inte heller bör. eftergift av räntelån BoU 1986/87:10medges. Slutligenföreslås i kommunisternas partimotion Bo215 yrkande 5 att dens.k. normala upptrappningen av de garanterade räntorna fryses vid nivåsamt att den garanterade räntan för nyproducerade lägenheter ägda av dessaföretag sänks för hus färdigställda fr. o. m. . Utskottetvill för sin del anföra följande i fråga om de garanterade räntorna. Förslageti budgetpropositionen om sänkt garanterad ränta till följd av höjdfastighetsskatt för vissa bostadshus läggs fram efter en direkt begäran däromfrån på förslag av bostadsutskottet.