bet · GA01AU19 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87: 19 om sysselsättningsskapande åtgärder (prop. 1986/87:150) AU ' 1986/87:19 Utskottetbehandlar i betänkandet den till proposition 1986/87:150 fogade bilagan 6() samt fyra med anledning av propositionen väcktamotioner, i förekommande fall i aktuella delar. Ipropositionen föreslås åtgärder särskilt för långtidsarbetslösa, ungdomar ochdeltidsarbetslösa. Ifråga om de långtidsarbetslösa biträder utskottet regeringens förslag om att350 milj. kr. skall avsättas för särskilda åtgärder. Större delen av beloppetutgör en omfördelning av redan tidigare anvisade medel. Förungdomarnas del föreslås att arbete i ungdomslag, om så behövs, skall kunnaföregås av en förlängd tid för s. k. jobbsökar-aktiviteter.Under den tiden är den unge inskriven i ett ungdomslag. För arbetslösa20-24-åringar föreslås ytterligare 150 milj. kr. Närdet gäller deltidsarbetslösa redovisas ett regeringsbeslut om att införa vissabegränsningar i rätten till arbetslöshetsersättning. föreslås att ettanslag om 60 milj. kr. skall bli anvisat till åtgärder för att hjälpa enskildapersoner att komma ur sin deltidsarbetslöshet. Vidaretillstyrker utskottet förslag från regeringen om ändrade regler för utbildningi företag, försök med ändrade statsbidragsbestämmelser för vissaberedskapsarbeten samt om ytterligare medel dels till sysselsättningsskapandeåtgärder, dels till insatserna i östra . Slutligenföreslås bemyndigande för regeringen att vidta erforderliga åtgärder för attunderlätta omställningar för personer som drabbas av handelsbojkotten motSydafrika. Hur dessa åtgärder skall finansieras behandlas dock inte ibetänkandet utan beredningen av den frågan sker i finansutskottet. ställningstaganden har på olika punkter reservationer avgivits avmoderata samlingspartiet, , och vänsterpartietkommunisterna. har till betänkandet fogat ett särskilt yttrande. 1986/87. Propositionen au 1986/87:19 1den aktuella bilagan till propositionen föreslår regeringen efter föredragningav statsrådet att skall delsanta inom upprättat förslag dll lag om ändring ilagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, delsgodkänna vad som förordats om utnyttjande av medel för åtgärder förlångtidsarbetslösa, delsbemyndiga regeringen att i enlighet med vad som förordats i det föregåendevidta de åtgärder som kan bli nödvändiga för att underlätta omställningar förpersoner som drabbas av handelsbojkotten mot , delsgodkänna vad som anförts om grunderna för bidrag till utbildning i företag, delstill anslaget Arbetsmarknadsutbildning för /88 utöver iproposition 1986/87:100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslagav , delsgodkänna vad som förordats om en försöksverksamhet med ändradestatsbidragsregler för beredskapsarbeten av investeringskaraktär, delstill anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för /88 utöver iproposition 1986/87: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ett reservationsanslagom , delstill anslaget Utvecklingsinsatser i.östra för /88utöver i proposition 1986/87: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ettreservationsanslag om , delstill anslaget Åtgärder för deltidsarbetslösa för /88 an visa ettreservationsanslag om , delsock att bemyndiga regeringen att disponera motsvarande högst . i1987 års priser ur fonden för arbetsmiljöförbättringar för införandet avISA/SARA-systemet. Lagförslaget ipropositionen fogas som bilaga till detta betänkande. 1986/87:A106 av m. fl. (c) vari yrkas l.attriksdagen beslutar att anslaget Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1987/88 utöver i proposition 1986/87: 100 bil. 12 upptagna medel anvisa ettreservationsanslag om , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om ersättningsreglerna för deltidsarbetslösa, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om insatser för långtidsarbetslösa, 4. att beslutar om ändring i 2 § 3 mom. i lagen om arbete iungdomslag enligt följande: "Kommunerfår låta ungdomar i ungdomslag utföra arbetsuppgifter åt enskilda ochoffentliga arbetsgivare enligt ungdomars önskemål såvitt det inte är lämpligare attdessa arbetsuppgifter utförs inom ramen för ordinarie AU 1986/87:19anställningar eller annan arbetsmarknadspolitisk stödform. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om arbetsmarknadsutbildningen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om villkoren för statsbidrag till inskolningsplatser. 1986/87: A107 av AlfWennerfors m. fl. (m) vari yrkas l.att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs angående långtidsarbetslöshet, 2. att avslår vad regeringen förordat angående utnyttjande avmedel för åtgärder för långtidsarbetslösa, 3. att till Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1987/88 utöver i proposition 1986/87: 100 bil. 12 upptagna medel för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen(1983: 1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs angående åtgärder mot ungdomsarbetslöshet, 6. att avslår regeringens förslag att till Arbetsmarknadsutbildningför /88 utöver i proposition 1986/87: 100 bil. 12 upptagnamedel för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 7.attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändrade regler för ersättning viddeltidsarbetslöshet i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att avslår regeringens förslag att till Åtgärder fördeltidsarbetslösa för /88 anvisa ett reservationsanslag av60000000 kr., 9. att avslår regeringens förslag att till Utvecklingsinsatseri östra för /88 utöver i proposition 1986/87: 100bil. 12 för /88 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av15000000 kr. Yrkandena 10 och 11 ärhänvisade till finansutskottet. 1986/87:A108 av (m) vari yrkas att hos regeringen begär enutvärdering av arbetsmarknadsutbildning i företag i enlijghet med vad som imotionen anförs och att regeringen därefter återkommer till medförslag till nya riktlinjer för sådan utbildning. 1986/87:Fil 16 av m.fl. (vpk) vari yrkas 16. attriksdagen beslutar att de deltidsarbetslösa skall uppbära arbetslöshetsförsäkringi , 17. attriksdagen hos regeringen begär förslag om vetorätt för fackliga organisationeri fråga om deltidsarbete, 18. attriksdagen hos regeringen begär förslag om obligatorisk arbetsförmedling, 19. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen ombehovet av en snabb arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag. Motionen behandlas iövriga delar av finansutskottet m. fl. Utskottet AU 1986/87:19 Ibetänkandet AU 1986/87: 11 med anledning av förslagen i årets budgetpropositionoch anslutande motioner har utskottet tagit ställning till inriktningen av ochmedelsbehovet för arbetsmarknadspolitiken under nästa budgetår. I sambanddärmed redovisade utskottet sin syn på utvecklingen på arbetsmarknaden ochbehovet av åtgärdsinsatser. Vid beredningen av ärendet framkom skiftandebedömningar på en rad punkter, vilket ledde till ett mycket stort antalreservationer till betänkandet. 1detta ärende har utskottet att pröva bilaga tillkompletteringspropositionen samt fyra anslutande motioner. De frågor som tasupp gäller särskilt långtidsarbetslösheten, problemen med den ökandedeltidsarbetslösheten och vissa ungdomsfrågor. Dessutom aktualiseras frågor omarbetsmarknadsutbildningen, beredskapsarbetena, det särskilda stödet till östraNorrbotten och det s. k. starta-eget-bidraget m. m. Ipropositionen anförs att antalet långtidsarbetslösa under de senaste tre årenhar kunnat begränsas. Enligt AMS sökandestatistik har antalet gått ned frånnärmare 43000 personer i genomsnitt till knappt 35000 år1986. Med hänsyn till vikten av en fortsatt rhinskning avlångtidsarbetslösheten har beslutat (AU 1986/87: 11, rskr139) att inom ramen för rekryteringsstödet för /88 avsätta 290milj. som enbart får utnyttjas för åtgärder för långtidsarbetslösa. AMShar i skrivelse lämnat förslag till kompletterande insatserför nästa budgetår. I skrivelsen framhålls bl. a. att den nuvarandedefinitionen av långtidsarbetslöshet - sex resp. fyra månaders obruten arbetslöshet- är för snäv och utestänger grupper med stora problem på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsministern är dock inte beredd att nu föreslå någon ändring avdefinitionen. Motbakgrund av AMS bedömning att antalet långtidsarbetslösa ytterligare bör kunnabegränsas föreslås i propositionen att insatserna mot långtidsarbetslöshetenförstärks. Särskilda medel för rekryteringsstöd, beredskapsarbete,arbetsmarknadsutbildning, bidrag till att starta eget eller en kombination avdessa åtgärder bör avsättas till riktade insatser för de långtidsarbetslösa.Totalt förordas att 350 milj. kr. avsätts för dessa insatser under budgetåret1987/88. Detta bör enligt propositionen ske genom utnyttjande av dels deovannämnda 290 milj. kr., dels 50 milj. kr. av de medel till beredskapsarbetensom under nästa budgetår står till regeringens förfogande, dels genom ettmedelstillskott om 10 milj. kr. Arbetsmarknadsministernföreslår vidare att man vid medelstilldelningen till län ocharbetsförmedlingar bör utgå från att dessa åtar sig att under budgetåret svaraför att antalet långtidsarbetslösa minskas med ett givet Vidare aviseias ettsenare förslag till regeringen att AMS får i AU 1986/87:19 uppdrag attredovisa erfarenheterna av dessa åtgärder. Ikommittémotion 1986/87: A107 av moderata samlingspartiet anförs att mångalångtidsarbetslösa finns på orter med en dålig arbetsmarknadssituation och attflyttning ibland kan vara enda alternativet för att få arbete. Det är därförolyckligt att regeringen avskaffar den s. k. starthjälpen som utgår vidflyttning till annan ort för tillträde av en anställning. Vidare framhålls imotionen att man finner det naturligt att AMS inom ramen för sin verksamhet börbeakta de långtidsarbetslösas situation utan att särskilda medel ställs tillförfogande. Om hade följt moderata samlingspartiets förslag att låtaAMS svara för detaljutformningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaskulle det inte krävas att tar ställning till de särskildainsatserna för de långtidsarbetslösa. I motionen erinras om att av de 350milj. som enligt propositionen avsätts för detta ändamål är det endast 10milj. som utgör medelstillskott. Detta tillskott bedöms inte vara tillräckligtmotiverat. Propositionens förslag avstyrks därför i denna del. Centerpartietmenar i kommittémotion 1986/87: A106 att den i propositionen nämnda"begränsningen" av genomsnittsantalet långtidsarbetslösa delvis kanvara en avspegling av att antalet förtidspensioneringar på grund avarbetslöshet ökat sedan regeringsskiftet. Eftersom andelen långtidsarbetslösapå sikt tenderar att öka vill understryka rekryteringsstödetsbetydelse för anställning av långtidsarbetslösa i näringslivet. Vidareframhålls att arbetsförmedlingarna självklart bör sköta sin uppgift att minskaantalet arbetslösa utan att ställa krav pä särskilda medel. bör gesregeringen till känna. Utskottetdelar uppfattningen i propositionen att det finns skäl att vidta olika riktadeinsatser för utsatta grupper på arbetsmarknaden, bl.a. de långtidsarbetslösa.Därigenom uppnås även en totalt sett sänktarbetslös-het. Utskottet anser ilikhet med propositionen att arbetsförmedlingarna bör ha tillgång till olikaåtgärder såsom rekryteringsstöd, beredskapsai-be-te, arbetsmarknadsutbildning,starta-eget-bidrag eller en kombination av " dessa åtgärder för att minskalångtidsarbetslösheten. Även andra åtgärder kan vara aktuella som gör detmöjligt för en långtidsarbetslös att få ett varaktigt arbete. Utskottet serpositivt på att arbetsförmedlingen för varje enskild individ försöker finna denlämpligaste åtgärden och att de långtidsarbetslösa kvinnornas situationsärskilt uppmärksammas. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslagbeträffande medelstilldelningen för ändamålet. Vidarehar utskottet intet att invända mot arbetsmarknadsministerns förslag om attviss medelstilldelning till län och arbetsförmedlingar kan göras beroende avatt dessa åtar sig att minska antalet långtidsarbetslösa med ett givet antal. Detovan anförda innebär att utskottet biträder regeringens förslag i denna del ochavstyrker de behandlade motioneriia i motsvarande del. 11 1986/87. Åtgärderför ungdomar AU 1986/87:19 Underdenna rubrik har utskottet i det avgivna arbetsmarknadsbetänkandetAU 1986/87:11 behandlat en rad frågor om sysselsättning för ungdomar medanledning av förslag i årets budgetproposition och i anslutning till dennaväckta motioner (se s. 33-41 samt reservationerna 1226). I ett inledandeavsnitt med statistiska uppgifter om arbetslöshet och sysselsättning blandungdomar konstaterades bl. a. att arbetslösheten blandtonåringarna gick ned avsevärt som en avsedd effekt av den nyaverksamheten med ungdomslag. noterade utskottet att arbetslöshetenbland de äldre ungdomarna () förblivit oförändrat hög trots de senasteårens förbättrade konjunktur. Underdet har arbetslösheten bland ungdomar sjunkit någotjämfört med , för ungdomar från 3,9 till3,och för ungdomar från 5,7 till 4,. Antalet ungdomar iungdomslag har minskat från 29000 till 24 000 förstakvartalet . Defrågor som aktualiseras i kompletteringspropositionen och motionerna gällerungdomslagen, inskolningsplatserna samt problemen med arbetslösheten bland2024-åringarna. Enligt14 § lagen om arbete i ungdomslag åligger det arbetsförmedlingen/länsarbetsnämnden att senast anvisa arbete i ungdomslag åtungdomar som anmäler sig som arbetssökande om villkoren för sådan anvisning iövrigt är uppfyllda. I de fall ungdomarna anmäler sig efter att ha slutatskolan eller annan, inte helt kortvarig utbildning kan anvisningstidenförlängas . AMShar föreslagit hos regeringen att den kortare anvisningstiden om. tre veckorförlängs till tre inånader. När det gäller ungdomar som slutat skolan i junibör anvisningstiden kunna förlängas till den 1 november.Ungdomarna förutsätts få uppbära ersättning med . per dag under denförlängda anvisningstiden. Arbetsmarknadsministernanför i propositionen att det inte är önskvärt med en generell förlängning avanvisningstiden. Däremot bör det finnas möjligheter att förlänga tiden förjobbsökaraktiviteterna i samband med placeringar i ungdomslag. Det föreslåssålunda att ungdomarna skall kunna fortsätta att delta i sådana aktiviteterunder ytteriigare som de formellt är anvisade arbete i ettungdomslag och uppbär lön och andra förmåner som är förenade med detta arbete.Det till propositionen fogade lagförslaget innebär att lagen om arbete iungdomslag tillförs en ny 14 a § med det nu angivna innehållet. Moderatasamlingspartiet yrkar i kommittémotion 1986/87:A107 att regeringens förslagtill lagändring skall avslås. Motionärerna anser att ungdomarna själva skallsöka arbete innan de med hjälp av statliga eller kommunalaåtgärder bereds sysselsättning. AMS förslag var i detta Det ärockså positivt att arbetsförmedlingarna lär ungdo- AU 1986/87:19 mar hur mansöker arbete på egen hand; Regeringens förslag innebär inte någon förbättring.Anvisningstiderna för placering i ungdomslag bibehålls oförändrade. Under denperiod då lön skall utgå som om den unge arbetade i ett ungdomslag skall honeller han vara befriad från arbete för att i stället ägna sig åtjobbsökarverksamhet. Detta är en farlig utveckling. Det finns risk för attmånga unga människor bibringas uppfattningen att arbetssökande är en uppgiftsom man skall göra i grupp och med statlig ersättning. Imotion A107 framställs dessutom ett yrkande om förberedelser för att införa ettsystem med utvidgat uppföljningsansvar och arbetspraktik för ungdomar. Detyrkandet redovisas i den följande framställningen. Möjligheternaatt förlänga anvisningstiden för placering i arbete i ungdomslag hardiskuterats tidigare, se bl. AU 1985/86: 19 s. 24, reservation 10 av m, fp.Utskottet avvisade då ett förslag om att generellt föriänga anvisningstidentill . Ett avslag på det nu föreliggande lagförslaget i enlighetmed yrkande leder likaså till att nuvarande regler omanvisningstiden blir oförändrade. Utskottet ser för sin del lagförslaget somett sätt att tillmötesgå de förnyade önskemålen att ge arbetsförmedlingenbättre tid att pröva olika handlingsalternativ till placering i ungdomslag. Medavstyrkande av motionens avslagsyrkande tillstyrker utskottet alltsålagförslaget i denna del. I likhet med arbetsmarknadsministern vill utskottetunderstryka att den förordade lagändringen inte får leda till att förmedlingsinsatsernaoch de fortsatta jobbsökaraktiviteterna upphör i och med att ungdomarna börjararbeta i ungdomslag. Arbetei ungdomslag skall i första hand utföras hos offentliga arbetsgivare, menunder vissa förutsättningar kan ungdomar placeras även hos enskildaarbetsgivare. Sådana placeringar kräver enligt lagens 2 § medgivande avarbetsförmedlingen. föreslår i kommittémotion 1986/87: A106 attparagrafen ändras så att kravet på medgivande från arbetsförmedlingen slopas.Det skall alltså vara möjligt för kommunerna själva att låta ungdomarna utföraarbete åt enskilda såväl som offentliga arbetsgivare i enlighet med ungdomarnasönskemål. Som en allmän utgångspunkt anges att det tillfälliga arbetet skallvara ett led i de ungas utbildning. Det skall här inskjutas att den nämndaparagrafen föreslås bli ändrad även i propositionen - dock endast i formellthänseende. Närverksamheten med ungdomslag tidigare behandlats har utskottet understrukitvikten av att de ungas egna önskemål om arbetsplacering så långt möjligtbeaktas. Just hänsynen till de ungas skiftande praktikönskemål har varit detbärande motivet för att öppna möjlighet till placeringar på den enskildasektorn. När ungdomar placeras hos enskilda företag innebär det att de fårutföra arbete utan några kostnader för löner och avgifter för företaget. Dettakan ge anledning att överväga om det inte är möjligt att använda någon annanarbetsmarknadspolitisk stödform med lägre subventionsgrad, t. ex. placering iform av enskilt beredskapsarbete. Detmåste vidare beaktas att samhället har att främja sysselsättningen för andrautsatta grupper, såsom handikappade, långtidsarbetslösa m.fl. Även i sådanafall används lönesubventioner, som dock är på en lägre nivå än för ungdomar iungdomslag. Eftersom det är staten som betalar bör det AU 1986/87:19 vara enstatlig uppgift att göra de intresseavvägningar som kan uppkomma i de fall somnu antytts..Utskottet avstyrker därför att att man gör en lagändring med deninnebörd som har yrkat i motion A106. Den aktuella lagparagrafenbör antas av med den lydelse som har förordats i propositionen, dvs.med den nedan angivna formella ändringen. Propositionenslagförslag i övrigt avser vissa formella justeringar, framför allt betingadeav att arbetsförmedlingarna upphörde att vara egna myndigheteroch organisatoriskt ingår i länsarbetsnämnderna. Lagförslaget i den delenger inte utskottet anledning till erinran. Dennya verksamheten med inskolningsplatser för ungdomar i åldern (se AU1985/86: 19 s. 22-24 och AU 1986/87: 11 s. 38-39) bygger på att parterna påarbetsmarknaden träffar avtal om dessa platser. På central nivå ingicks avtal iseptember 1986. Det centrala avtalet skall kompletteras med avtal påförbundsnivå. Enligt propositionen har sådana avtal träffats för drygt50% av den privata arbetsmarknaden. Avtal saknas fortfarande förverkstadsindustrin, vilket arbetsmarknadsministern betecknar somanmärkningsvärt. Hon anmäler att hon senare kommer att föreslå regeringen attden gällande bidragsförordningen skall ändras så att alla avtal som träffasefter får omfattas av statsbidrag först efter särskild prövningav regeringen. Moderatasamlingspartiet konstaterar i kommittémotion 1986/87: A107 attarbetsmarknadsministern nu försöker sätta press på arbetsmarknadens partergenom att sätta en tidsgräns för vilka löneavtal som kan ligga till grund förplaceringar på inskolningsplatser. Motionärerna uttalar vidare att det äranmärkningsvärt att fackföreningarna fortfarande vidhåller sin linje attungdomarna från början skall ha normala avtalsenliga löner. Enligt deras meningmedverkar en sådan lönepolitik i hög grad till att ungdomar utestängs frånarbetsmarknaden. Rimligen måste de fackliga företrädarna ha förståelse förungdomars problem att skaffa sig platser som kan leda till fast arbete. Centerpartietanser i kommittémotion 1986/87: A106 att det är väsentligt att avtal sluts ominskolningsplatser för hela den privata arbetsmarknaden. Regeringens uppgiftmåste vara att påskynda att avtal träffas mellan huvudorganisationerna inomsamtliga branschområden. Regeringens avsikt att låta avtal ominskolningsplatser, vilka slutits efter , komma i åtnjutande avstatsbidrag först efter särskild prövning riskerar snarare att få en menliginverkan på huvudorganisationernas vilja att sluta avtal. Det finns ingenanledning att försvåra och i realiteten försena insatserna för att ge ungdomarjobb genom en sådan regel. Detta bör ges regeringen till känna. Detär angeläget att verksamheten med inskolningsplatser kommer i gång, ochstatsmakterna har därför försökt driva på parterna att göra upp om dessaplatser. skrev arbetsmarknadsministern till LO, PTK och SAF med begäran omen redovisning för vilka förbundsområden AU 1986/87:19 som redan träffat avtaleller före budgetårets utgång med säkerhet skulle komma att omfattas av avtal.Parternas svar har gett bakgrund till arbetsmarknadsministerns redovisning ochslutsatser i propositionen. Utskottet underströk i det tidigare nämndabetänkandet AU 1986/87:11 det ansvar parterna på arbetsmarknaden har för attmedverka till att underlätta ungdomars övergång från skola till arbetsliv ochatt förbättra deras möjligheter att få en önskvärd arbetslivserfarenhet inomdet enskilda näringslivet. Denordning som anmäls i propositionen med särskild prövning av statsbidragsfrågani de fall avtal om inskolningsplatser träffas först efter harsjälvfallet inte till syfte att bromsa tillkomsten av nya avtal efter dentidpunkten. Meningen är, såsom konstateras i den ovannämnda moderatmotionen,att sätta en ytterligare press på berörda parter att sluta avtal så snart sommöjligt. Det innebär att det saknas anledning för att göra dettillkännagivande till regeringen som begärs i motion A106. Denna avstyrksföljaktligen i motsvarande del. Imotion 1986/87:A107 erinras om att moderata samlingspartiet i den tidigare i årväckta motionen 1986/87:A258 om ungdomars ställning på arbetsmarknadenföreslagit att ungdomslagen avskaffas och ersätts med ett nytt och utvidgatuppföljningsansvar för ungdomar i åldern . Därmed avses att hjälpaarbetslösa ungdomar till ytterligare utbildning eller arbete. Som en utväg förde ungdomar som inte har kunnat fä arbete och inte velat eller kunnat studeramera har föreslagits ett system med arbetspraktik. Detunderstryks i den nu föreliggande motionen att inskolningsplatserna innebär enförbättring i förhållande till den hårt kritiserade ungdomslagen. Tanken attunga arbetslösa skall kunna få komma ut på företag är god. I det nyssnämndaförslaget om arbetspraktik har dessa tankar utvecklats längre. Förslagetinnebär att arbetspraktiken är en av olika möjligheter att inom ramen för ettintegrerat sätt hjälpa ungdomar att skaffa sig fotfäste på arbetsmarknaden. Detföreslagna uppföljningsansvaret innefattar ett flertal olika åtgärder, men detär alltid den enskilda individen som står i centrum. Det är hon eller han somskall hjälpas och stödjas - inte ett objekt som skall styras och placeras. Motionärernasäger att det nu dess värre är för sent att införa arbetspraktikplatser underdet kommande budgetåret. De föreslår därför att regeringen redan nu skall vidtaförberedande åtgärder för att systemet med utvidgat uppföljningsansvar skallkunna införas fr.o.m. /89: Detta bör ges regeringen till känna. Riksdagenhar anslutit sig till utskottets uppfattning i betänkandet AU1986/87:11 (s. 36, res. 13 av m) att det inte är aktuellt att avvecklanuvarande särskilda stödinsatser för ungdomar och att ersätta dem med helt nyaåtgärder enligt den modell moderata samlingspartiet förespråkar.