bet · GA01SfU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett särskilt problem som blivit aktuellt är enligtdirektiven den förttdspensionering på arbetsmarknadsmässiga grunder som skerefter vissa driftsinskränkningar och därav följande arbetslöshet, s.k.58,3-ärspensionering. I det sammanhanget har de äldres situation påarbetsmarknaden och deras möjligheter att på eget initiattv lämna sitt arbeteföre diskuterats. Beredningen skall mot denna bakgrund överväga omnuvarande regler för den rörliga pensionsåldern är tillfredsstäl- lande urlagteknisk och administrativ synpunkt. Beredningen skall också SfU1986/87:10 prövamöjligheterna till frivillig avgång frän arbetsmarknaden före den Ett eventuellt förslag pä det här området får dock enligtdirektiven inte bygga på att samhället tar kostnadsansvaret för sädana Utskottet ville inte föregripa resultatet av beredningensarbete och avstyrkte därför bifall till motionsyrkandena i fråga. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Utskottet som inhämtat från pensionsberedningen att ettställningstagande i frågor om rörlig pensionsålder kan förväntas under, 1987anser att bör vidhålla sitt tidigare beslut och avslå motionernaSf286 och Sf316. Motion Sf234 av m. fl. tar upp fråganom en översyn av bestämmelserna om förtida uttag som gjorts före den 1 juli1976 då pensionsåldern sänktes från 67 till . Motionärerna framhåller attpensionärer som gjort ett sådant uttag är i ett sämre ekonomiskt läge änpensionärer som tog förtida uttag först efter . Utskottet avstyrkte vid /84 bifall till enmotion med motsvarande innehåll (se SfU 1983/84:21). Utskottet hänvisade dåtill den bedömning som gjordes av pensionsålderskommittén i betänkandet (SOU1974:15), Sänkt pensionsålder m. m., vid kommitténs övervägande av om enomräkning skulle ske av sädana uttagna och uppskjutna pensioner, somutgick för pensionsålderssänkningen. Hela resonemanget om att de pensioner, som reducerats pågrund av förtida uttag, av rättviseskäl bör uppräknas bygger på tanken attdessa pensioner bör "nollställas" i förhållande till situationenefter det att en generell sänkning av pensionsåldern har skett. Härvid får mandock tänka på hela den pensionärskader, som enligt tidigare reglerpensionerats , Samma rättviseskäl kan anföras för enkompensation åt dessa pensionärer på grund av att de nytillkommandepensionärerna får oreducerad pension redan . Om man räknar omalla förtida och uppskjutna uttag och sätter dem i relation till de nyabestämmelserna kan detta sägas vara en "orättvisa" mot dem som enligtde gamla bestämmelserna uttagit sin pension . Dessa får "till skänks" som de som uttagit pensionen elleruppskjutit sitt uttag. Av det anförda framgår att rättviseskäl lika gärna kanåberopas mot en uppräkning som för en sådan. Kommittén har kommit till denuppfattningen, att omräkning av det bestånd av uttagna och uppskjutnapensioner, som finns vid ttdpunkten för pensionsålderssänkningen, inte bör ske. Kommittén föreslog emellertid vissa undantagsbestämmelserför personer som var födda under något av och som inte uppnått67 års ålder före , Minskningen av deras pensioner föreslogsske med inte högre belopp än som motsvarade det antal månader varunderpensionen utgått före sistnämnda dag, till vilket antal skulle läggas de månadermed förtida uttag som därefter eventuellt återstod till ingången av den månadvarunder den försäkrade fyllde . Efter förslag i proposition 1974:129 har antagitövergångsbe stämmelser i enlighet med kommitténs förslag (SfU 1974:32 och rskr. Vidare bör dock nämnas att pensionsålderskommittén i sitt betänkande 10 (SOU1975:10) Röriig pensionsålder föreslog en sänkning av reduktionsfak- SfU1986/87:1.0 torn vid förtida uttag frän 0,6 till per måriad. uppfattning borde denna mera gynnsamma faktor även komma dem tillgodo som före gjort förtida uttag av sin ålderspension. Dettaförslag blev också beslut (prop. 1975:97, SfU 15 och rskr. Enligt utskottets uppfattning har fortfarande inget nytttillkommit i denna fråga som bör föranleda att frångå sin tidigarebedömning och besluta om en retroaktiv ändring i de gällandeövergångsbestämmelserna. Utskottet avstyrker bifall till motion Sf234. Pensionstillskott vid undantagande från ATP Pensionärer utan ATP eller med låg ATP har såsom ovannämnts utöver grundpension rätt ttll pensionstillskott. Före den 1 januari 1982fanns en möjlighet att anmäla undantagande från ATP vad avser inkomster avannat, förvärvsarbete än anställning. Ett sådant undantagande kan helt ellerdelvis reducera pensionstillskotten eftersom vid bedömningen av rätten till pensionstillskotthänsyn skall tas till den ATP som skulle ha utgivits om undantagande inte hadeskett. Reducering sker i vissa fall även beträffande pension till änka efterden som haft undantagande från ATP. Frågan omrätt till pensionstillskott tas upp i ett flertal motioner. I motion Sf348 av m.fl. yrkande 5 (delvis)begärs ett beslut om att sådana pensionärer som pä grund av undantagande frånATP endast uppbär folkpensionens grundbelopp fr. o. m. skallha rätt ttll pensionsttllskott. m. fl. begär i motion Sf349yrkandena 11 och 12 att pensionsberedningens direktiv skall ändras ochberedningen ges i uppdrag att föreslå förbättrade förmåner för de s. k.undantagandepensionärerna. Vidare förutsätter motionärerna att förslag ompensionstillskott till de s. k. undantagandeänkorna föreläggs undervåren och begär ett tillkännagivande härom till regeringen. I motionerna Sf203av m. fl. yrkande 2 och motion Sf308 av m.fl,begärs att alla pensionärer med låg eller ingen ATP skall få rätt ttll pensionstillskott.Lars m. fl. begär i motion Sf272 yrkande 8 att pensionsberedningen skallges tilläggsdirektiv att ta fram fakta om undantagandepensionärernas ekonomiskasituation. slutligen anför i motion Sf336 yrkande 3 att de pensionärersom står utanför ATP-systemet bör få pensionstillskott i den mån de berördapensionärernas alternativa penningplacering - i t. ex, en privatpensionsförsäkring - har en lägre avkastning än det belopp pensionstillskottetger. Utskottet har under en följd av år behandlat yrkanden omrätt till pensionstillskott vid undantagande från ATP, Senast skedde detta iutskottets av godkända betänkande SfU 1985/86:15, Utskottet hardärvid hänvisat ttll pensionskommitténs betänkande (SOU 1977:46), Kommittén hari detta framhållit att bakgrunden till att undantagande från ATP påverkarpensionstillskottet är att man inte velat medverka till att förmåner utgår sominte skulle ha utgått om vederbörande varit med i ATP. En person som valtundantagande från ATP har valt att disponera sina inkomster på ett I stället för avgifter till ATP kan motsvarande belopp ha använts SfU1986/87:10 för att teckna en privat pensionsförsäkring. För den som så önskarhar det under hela den tid som ATP-försäkringen existerat funnits möjligheteratt gå in i försäkringen om man varit i förvärvsaktiv ålder och stått utanförsystemet på grund av undantagande från ATP. Kommittén har mot denna bakgrundgjort bedömningen att nuvarande bestämmelser såvitt gäller rätt till pensionstillskottbör gälla även i fortsättningen. Utskottet och har anslutit sig tilldenna bedömning. I direktiven till pensionsberedningen har angivits attnägon ändring vad gäller rätten till pensionstillskott inte bör komma i fråganär det gäller pensionstillskott till den som begärt undantagande från ATP ochinte betalat sin ATP-avgift. Med hänsyn till osäkerheten om levnadsvillkorenför pensionärer som på grund av att de begärt undantagande från ATP inte kanerhålla pensionstillskott anser utskottet emellertid att det finns skäl attnärmare undersöka deras behov av ekonomiskt stöd. En sådan undersökning börkunna ske inom pensionsberedningen. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotion Sf272 yrkande 8 ges regeringen till känna, I avvaktan på resultatet avden förordade undersökningen avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf203yrkande 2, Sf308, Sf336 yrkande 3, Sf348 yrkande 5 (delvis) och Sf349 yrkande11, Såvitt gäller frågan om pensionstillskott till änkor varsmän begärt undantagande från ATP har utskottet erfarit att ett förslag i fråganinom kort kommer att föreläggas . Motton Sf349 yrkande 12 behöverdärför inte föranleda någon åtgärd. för vilket pensionsgrundande inkomst (PGI)fastställts för en försäkrad skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Medsådant poängår jämställs år under vilket en föräldervårdat barn som inte har fyllt . För full pension från ATP krävs attpensionären tillgodoräknats minst 30 poängår. För den som är född under någotav skall talet 30 utbytas mot talet 20 utökat med ett för varjeår som den försäkrade är född senare än , Dessutom skall en ökning ske meden tiondel av det antal år som en försäkrad i denna åldersgrupp intetillgodoräknats pensionspoäng på grund av undantagande från ATP eller uteblivenavgiftsbetalning. Möjligheten att begära undantagande från ATP upphörde medutgången av , Personer som är födda före är 1924 fick dock möjlighet attbehålla ett ttdigare undantagande från ATP, och begär i motton Sf259ändrade regler för ATP-systemet så att den som begärt undantagande från ATPinte får sin ATP reducerad utöver den reducering som själva undantagandetomfattar. Motionen riktar sig således mot de övergångsregler som gäller förpersoner födda , Den fråga som tas upp i motion Sf259 har anknytning tillvad utskottet anfört ovan angående undantagande från ATP, Regler angående reducering av ATP för den som var född och som helt eller delvis stod utanför ATP tillkom redan i samband med införandet av ATP, Syftet 12 härmed varatt undvika att någon skaffade sig obefogade fördelar på SfU 1986/87:10pensioneringens bekostnad. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledningförorda nägon ändring i bestämmelserna i fråga och avstyrker bifall ttll motionSf259, och begär i motion Sf327en översyn av pensionssystemet ur jämlikhetssynpunkt. De negafiva effekterna avnuvarande regelsystem kommer enligt motionärerna framför allt till synes isamband med skilsmässor. Så länge två makar lever i ekonomisk gemenskap kan degöra en fördelning av hemarbete och lönearbete utan att detta går ut över derasgemensamma försörjning, I samband med en eventuell skilsmässa visar det sigdäremot att ATP-poängen endast tillfaller den som utfört lönearbetet.Motionärerna anser därför att frågan bör ses över av pensionsberedningen ochdå särskilt om giftorätt till ATP-poäng bör införas. Slutligen anser de attorsaken ttll att regeln om ATP-poäng för vård av barn har använts i begränsadomfattning bör undersökas. Frågan om giftorätt till ATP-poäng tas också upp imotion Sf255 av och och motionärerna begär attpensionsberedningen skall få i uppdrag att utreda möjligheten att införa ensådan rätt, I motion Sf245 av och tas frågan omretroaktiv ATP-poäng för vård av barn upp. Enligt motionärerna bör denna rättgälla alla som efter vårdat egna barn . Frågan om införande av giftorätt till ATP-poäng hartidigare behandlats av utskottet (se senast SfU 1985/86:15), Utskottethänvisade då till pensionskommitténs betänkande Familjepension (SOU 1981:61)vari kommittén avvisade tanken pä en delning mellan makar av intjänadpensionsrätt. Kommittén ansåg att ett system med poängdelning skulle stå imotsättning till principerna på familjepolitikens och jämställdhetspolitikensområde. Varje individ borde enligt kommitténs uppfattning i pensionshänseendebehandlas som ekonomiskt självständig. Ett system med poängdelning skulledessutom medföra stora svårigheter att finna en tillämpbar teknisk metod. Motdenna bakgrund avstyrkte utskottet bifall till motionsyrkanden om giftorättttll ATP-poäng, Utskottet anser att kommitténs invändningar mot införande avgiftorätt till ATP-poäng är berättigade och avstyrker bifall tillmotion Sf255 och motion Sf327 i motsvarande del. Även en motion om retroakttv rätt till ATP-poäng för vårdav barn avslogs av vid föregående , I det förenämndabetänkandet SfU 1985/86:15 erinrade utskottet om att dåvarande departementschefeni samband med införandet av rätt till ATP-poäng för vård av barn uttalade attreformen var klart avgränsad. Enligt utskottets uppfattning borde någonretroakttv rätt till ATP-poäng för vård av barn inte införas, I stället bordeolika åtgärder av social- och arbetsmarknadspolitiskt slag genomföras för attstärka ATP-skyddet för småbarnsföräldrar. Utskottet erinrade också om att denuvarande reglerna för ATP-beräkning ger ett visst skydd för föräldrar somavstår.frän förvärvsarbete för att vårda egna barn. Det ingår dessutom ipensionsberedningens uppdrag att se över reglerna för intjänande av ATP-rätt,Utskottet anser att bör. vidhålla sitt tidigare beslut och avstyrkerbifall till motion Sf245 i motsvarande del. Enligttillgänglig statistik från minskade antalet 13 1" 198Ö/87. 11 saml: Nr 10 försäkradesom utnyttjade rätten till ATP-poäng för vård av barn från 15 250 SfU1986/87; 10 år 1982till 3 1984. Minskningen är så pass anmärkningsvärd att utskottetförutsätter att såsom tillsynsmyndighet över- ' vägermöjliga orsaker till varför minskningen skett och - om så bedöms nödvändigt- tar initiativ till att ytterligare information om rätten till ATP-poängför vård av barn sprids till försäkrade som kan beröras av förmånen.Någon särskild åtgärd från sida i frågan anser utskottet intepåkallad, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf327 även i nu Regeringen avlämnade en proposition(1983/84:73) med förslag till reformering av efterlevandepensioneringen.Propositionen återkallades eftersom en bred parlamentarisk uppslutning kringförslagen ej gick att uppnä. Frågan om en reformering avefterlevandepensioneringen har därefter hänskjutits till pensionsberedningenför ny behandling. I motion Sf225 yrkande 2 av m. fl. begärs etttillkännagivande om att vissa grundkrav måste ställas på ett nytt system förefterievandepen-sion. Ett sådant krav är att rättssäkerheten måste tryggasgenom att "intjänad" och registrerad pensionsrätt skall finnas kvaroch aktualiseras när mannen avlider. Ett annat krav är att övergångstiden tillett nytt system skall vara så lång att familjerna får möjlighet att tillöverkomliga kostnader bygga upp ett kompletterande pensionsskydd. Systemetmåste också utformas så att en efterlevande förälder får ekonomisk möjlighetatt ägna sig åt hem och familj så länge detta behövs. Ett likartat motionskrav avstyrktes av utskottet vidföregående . I sitt av godkända betänkande SfU 1985/86:15erinrade utskottet om att frågan om hur ett nytt system förefterlevandepensioneringen skulle utformas lämnats öppen i direktiven tillpensionsberedningen. Utskottet utgick från att beredningen arbetade utifrånmålsättningen att åstadkomma ett förslag med bred parlamentarisk förankring ochfann mot denna bakgrund inte anledning för att göra någottillkännagivande om riktlinjer för utredningsarbetet. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker bifall till motion Sf225 yrkande 2. slopades dén dittillsvarande inkomstprövningenav änkepensionerna. För den som blivit änka infördes isamband härmed vissa övergångsregler. Om maken avlidit före den 1 juli 1958skulle hela änkepensionen inkomstprövas. Hade dödsfallet inträffat under tidenden 1 juli 1958-den 30 juni 1959 omfattade inkomstprövningen två tredjedelar avänkepensionen. Om dödsfallet slutligen inträffat den 1 juli1959-den 30 juni 1960 skulle en tredjedel av äiikepensionen inkomstprövas. och begär i motionSf261 förslag till ändring av de nämnda reglerna så att inkomstprövningen slopas. Motionärerna hävdar att nuvarande regler dels är orättvisa, dels medför ett ganska stort merarbete för försäkringskassorna, . När utskottet vid föregående avstyrkte bifall till en motion med motsvarandeinnehåll (se SfU 1985/86:15) skedde detta med hänvisning till , SfU 1986/87:10att såväl pensionskommittén som pensionsförsäkringskommittén utrettfrågan och funnit att sociala skäl knappast kunde åberopas för ett slopande avinkomstprövningen eftersom en sådan åtgärd främst skulle gynna de änkor somhade andra inkomster vid sidan av änkepensionen. Ändringen skulle däremot intevara till någon fördel för de änkor som befinner sig i en ekonomiskt svagsituation. Kostnaderna för att slopa inkomstprövningen, som av pensionskommittén beräknades till mer än 10 milj.kr., skulle enligt kommittén kunna användas till mer angelägna ändamål.Eftersom kommittén lade fram förslag om en reformering avefterlevandepensioneringen, som bl. innebar att stödet till efterlevandevuxna gavs en mer behovsinriktad utformning, fann den det inte motiverat attsamtidigt föreslå en åtgärd som fick till följd att änkepensioneringen i dessnuvarande form ytterligare framhävdes. Utskottet anslöt sig till dennabedömning och finner nu inte anledning till ett ändrat ståndpunktstagande.Utskottet avstyrker således bifall till motion Sf261. Övriga yrkanden om pensionsfrågor I motionerna Sf299 av och av begärs att en utredning ser över de ekonomiskavillkoren för handikappade förtidspensionärer. Enligt motionärerna har enrapport frän statisttska centralbyrån (SCB) visat att handikappade lever pä enlägre "ekonomisk och social" nivå än övriga medborgare. Situationenuppges vara svårast för dem som är förtidspensionärer, eftersom dessa ofta intehunnit få några ATP-poäng. En handikappad förtidspensionär ellerålderspensionär kan enligt motionärerna heller inte få full handikappersättning.Vidare påpekas att den som blir synskadad efter över huvud tagetinte kan få handikappersättning. Utskottet vill inledningsvis i sak bemöta motionärerna enligtdet följande. Handikappersättning utges inte - oavsett handikapp - förnedsättning av funktionsförmågan som uppkommit efter sextiofemårsdagen. Behovetav fortsatt handikappersättning för den som redan uppbär sådan skall omprövas isamband med beslut om förttdspension eller då den försäkrade tillerkännsålderspension. Föreligger emellertid vid en sådan omprövning alltjämt ett stortstödbehov föreligger inga lagliga hinder att den försäkrade tillerkänns helhandikappersättning. Grunden för det ekonomiska stödet för förtidspensionärerutgörs av den allmänna pensioneringen och däri ingående särskildapensionsförmåner. Utskottet har ovan erinrat om att pensionssystemet förnärvarande är föremål för en samlad genomgång inom den parlamentarisktsammansatta pensionsberedningen. Vid sidan av pensionsförmånerna kanhandikappade personer, beroende på handikappets art och svårighetsgrad, få delav andra bidrags- och stödformer från stat och kommun. En kartläggning av detekonomiska stödet till handikappade har föregående år redovisats av statenshandikappråd i departementspromemorian Ds S 1985:6 och bereds för närvarandeinom . Med hänsyntill det pågående utrednings- och beredningsarbetet finner 15 utskottetinte nu anledning att förorda att en ytterligare utredning tillkallas SfU1986/87:10 för att se över de ekonomiska villkoren för handikappadeförtidspensionärer. Utskottet avstyrker således bifall till motionerna Sf299och Sf332, () begär i motion Sf248 etttillkännagivande om behovet av en översyn av de samlade marginaleffekterna förpensionärer som tillfälligt återgår i tjänst. Den problematik motionären tagit upp har belysts avutskottet ovan vid behandlingen av förslagen om särskilda insatser förpensionärerna. Att marginaleffekterna vid en inkomstökning blir särskiltkännbara för pensionärer sammanhänger främst med den samttdiga avtrappningenav det extra avdraget vid beskattningen och det kommunala bostadsbidraget. Äveninkomstprövade kommunala tjänster m,m, ger marginaleffekter. Dessa effekter kaninom nuvarande skatte- och bostadsbidragssystem endast minskas genom enlångsammare avtrappning av avdrag och bidrag. Förutom att en sådan åtgärd blirkostnadskrävande kan den också ge pensionärer fördelar i skatte- ochbidragshänseende som inte kommer förvärvsarbetande i motsvarande inkomstlägentill del. Med det anförda får motion Sf248 anses besvarad. Regeringen har till anslaget D 2 Folkpensioner föreslagitett förslagsanslag av 50 , I motion Sf348 yrkande 6 av m, fi, begärmotionärerna -under förutsättning av bifall till deras yrkande om avslag påregeringens förslag om tilläggsbelopp och om pensionstillskott till personersom begärt undantagande från ATP - att under anslaget skall anvisas . Om endast yrkandet om pensionstillskott vinner bifall begär de att , skall anvisas, m. fl, yrkar i motion Sf203 yrkande 8 atttill följd av de ovan behandlade yrkandena i motionen om förbättrade pensionerskall anvisas 51 , under anslaget, 1 motion Sf340 av sammamotionärer begärs ett tillkännagivande om att en förskjutning av socialförsäkringsavgifternaskall ske från delpensionsavgift och ATP-avgift till folkpénsionsavgift på såsätt att delpensionsavgiften sänks och ATP-avgiften medanfolkpensionsavgiften höjs , Vidare begärs att regeringen skallbemyndigas att föra från delpensionsfonden tillstatsbudgeten. Bakgrunden till förslaget är dels yrkanden i motion Sf203 omåtgärder för pensionärerna, dels att mottonärerna har yrkat avslag påregeringens förslag i budgetpropositionen om en höjd kompensationsgrad fråndelpensioneringen. Utskottet har behandlat denna fråga i betänkandet SfU1986/87:13, m,fl, begär i motion Sf272 yrkande 6 att tillföljd av motionärernas förslag om särskilda åtgärder för pensionärer ett anslagom 50 , skall anvisas tillfolkpensioner, yrkar till följd av sitt åtgärdsförslag i motionSf336 att anslaget skall beräknas till 51 , (yrkande 6), Utskottethar ovan tillstyrkt regeringens förslag om ett tilläggsbelopp till 1" Utskottet har vidare avstyrkt de nu berörda förslagen i SfU 1986/87:10 motionernaSf348, Sf203, Sf272 och Sf336 om olika åtgärder för pensionärer. Utskottethar i betänkandet SfU 1986/87:13 även tillstyrkt regeringens förslag omhöjd kompensationsgrad frän delpensioneringen. tillstyrkerutskottet regeringens förslag till medelsanvisning till folkpensioner ochavstyrker bifall till de ovannämnda motionerna i motsvarande delar ävensommotion Sf340 yrkandena 1 och 2. 1, beträffande särskilda insatser förpensionärer attriksdagen med bifall till propositionen i motsvarande del och med avslag påmotionerna 1986/87:Sf348 yrkandena 1 och 2,1986/87:Sf349 yrkande 9,1986/87:Sf203 yrkandena 1, 3 och 7, sistnämnda yrkande i motsvarande del,1986/87:Sf272 yrkandena 3-5 och 7 och 1986/ 87:Sf336 yrkandena 1, 2 och 4 antardels i propositionen framlagt förslag till lag om tilläggsbelopp tillbasbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m., dels lag om beräkning avextra avdrag för folkpensionärer vid taxering i av utskottet i bilaga2 föreslagen lydelse, 2, beträffandeansökan o/n ålderspension att avslår motion 1986/87:Sf260, 3, beträffandepensionsåldern m. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf286, 1986/87:Sf316 och 1986/87:Sf234, 4, beträffandepensionstillskott vid undantagande från ATP attriksdagen dels avslår motionerna 1986/87:Sf203 yrkande 2, 1986/87:Sf308,1986/87:Sf336 yrkande 3,1986/87:S048 yrkande 5 i motsvarande del,1986/87:Sf349 yrkandena 11 och 12, dels med bifall till motion 1986/87 :Sf272yrkande 8 som sin mening ger regeringen ttll känna vad utskottet anfört, 5, beträffandegiftorätt tiU ATP-poäng m. m. attriksdagen avslår mottonerna 1986/87:Sf255 och 1986/87:Sf327 yrkandena 1 och 2, 6, beträffanderetroaktiv ATP-poäng för värd av barn att avslår motion1986/87:Sf245, 7, beträffandeutnyttjande, av ATP-poäng för vård av barn att avslår motton 1986/87:Sf327 yrkande 3, 8, beträffande övergångsreglerför ATP att avslår motion 1986/87:Sf259, attriksdagen avslår motion 1986/87 :Sf225 yrkande 2, 10, beträffandeinkomstprövning av änkepension att avslår motton 1986/87:Sf261, 11, beträffandede ekonomiska vidkoren för handikappade.förtidspensionärer attriksdagen avslår mottonerna 1986/87:Sf299 och 1986/87:Sf332, 17 12, beträffande marginaleffekter för pensionärersom tillfälligt äter- SfU 1986/87:10 går i tjänst attriksdagen avslår motion 1986/87:Sf248, attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna 1986/87:Sf203yrkande 8, 1986/87:Sf272 yrkande 6, 1986/87:Sf336 yrkande 6 och 1986/87:Sf348yrkande 6 till Folkpensioner för /88 anvisar ett förslagsanslagav 50 ,,