bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt motionFö203 (m) leder nedläggningen till en risk för att neurokirurgisk kapacitetinte kan vara tillgänglig för den i händelse av krig.Motionärerna åberopar att trafiklederna genom är mycket sårbara.Kammardebatten efter socialministerns svar dominerades också av denna aspekt. Den neurokirurgiska kliniken vid är nunedlagd. Utskottet förutsätter att i förenedläggningsbeslutet noga övervägde konsekvenserna från försvarssynpunkt ochockså är berett att redovisa dessa för den särskilda beredskapsdelegation förhälso- och sjukvård i krig som anmäls i totalförsvarspropositionen (bil. Delegationen skall utgöra ett rådgivande organ knutet tillsocialdepartementet. Syftet är att få till stånd ett närmare samarbete mellanregeringskansliet, civila och militära myndigheter m, fl. Delegationen skallhålla sig informerad om och vid behov ta ställning till olikaberedskapsförberedelser inom området. Delegationen kommenteras närmare isocialutskottets yttrande och senare i detta betänkande. Mot denna bakgrund anser utskottet att inte något av nuifrågavarande motionsyrkanden bör föranleda att rikta ett uttalandetill regeringen. Yrkandena bör inte bifallas: Avslutningsvis i detta avsnitt om försvarspolitikensinriktning finner utskottet anledning att i klargörande syfte lämna en övergripande redovis- 25 ning avekonomiska förhålla/iden enligt totalförsvarsproposiiionen. Beträf- FöU1986/87:11 fande motionsförslag härom återkommer utskottet senare ibetänkandet. För det militära försvaret anges alla belopp i prislägefebruari 19,86. Utgiftsramen för /88 beräknas till 24 571, 1milj, kr. och planeringsramen för till 124 867 milj,kr. För nästkommande femårsperiod (1992-1997) tillåts överbefälhavaren planeramed en köpkraftsram om 126 870 milj, kr. För totalförsvarets civila del anges alla belopp igenomförandeprisläge /88, Den nya ek(5nomiska ramen avser deplaneringsbara beredskapsanslag för vilka överstyrelsen för civil beredskap ärsammanhållande. Anslagen för /88 beräknas till sammanlagt 1591,8 milj, kr. För femårsperioden motsvarar detta en planeringsram som är femgånger större, dvs, 7 959 milj. kr. Utanför den ekonomiska ramen liggerdriftskostnader för den statliga oljelagringen (/88 54,6 milj.kr.) samt extra kostnader för att förbättra beredskapen på hälso- och,sjukvårdsområdet (500 milj. kr. för femårsperioden) och kostnader förkrigsskyddsåtgärder beträffande anläggningar-(350 milj. kr. förfemårsperioden; finansieras med verkets rörelsemedel). Det nusagda kan sammanfattas i följande tabell (milj. Ekonomiska ramar (milj. 1987/88 1987-1992 1992-1997 (prislägefebruari 1986) 24 751,1 .124 867 ,126870 (medelprisläge1987/88) 1591,8 7 959' oljelagring(medelprisläge 1987/88) 54,6 Extra förhälso- och sjuk vårdsområdet 500 Krigsskyddsätgärder hos 350 Beträffande det militära försvaret: finns anledning attvisa hur planeringsramen för perioden 19871992 byggs upp genom budgetärsvisaökningar och hur finansieringen avses ske för att täcka ett totaltfinansieringsbehov om 1 640 milj. kr. på årsbasis i slutet av femårsperioden.Följande bild åskådliggör detta. FöU 1986/87:11 Bildenillustrerar att ramhöjningen , utöver grundnivån om 23 759milj, kr,, avses finansieras enligt följande: 700 milj, kr. netto genomskattehöjning i samband med omstrukturering av oljelagringen, 690 milj, kr,genom vissa övriga skattehöjningar (jfr prop, 1986/87:139) och 250 milj, kr,främst genom minskad medelsförbrukning för skyddsrum samt genom försäljning avvissa lager på kemi-, metall- och beklädnadsområdena. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1. beträffandeavslag på totalförsvarsproposiiionen att avslår motion 1986/87:Föl36,yrkande 2, 2. beträffandemäl för totalförsvaret attriksdagen godkänner vad föredragande statsrådet har angett, 3. beträffanderiktlinjer för totalförsvarets fortsatta utveckling a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö202 om ändrad organisation av totalförsvaret, b) att avslår motion1986/87:Föl28, yrkande 1, om större hänsynstagande till säkerhetspolitiskautgångspunkter, c) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl27, yrkande 1, om ökad tyngd för totalförsvaretscivila del, d) attriksdagen godkänner vad föredragande statsrådet har angett, 4,beträffande försvarspolidkens inriktning i övrigt roU 19ö6/8/:ll a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl55 om gräns- och kustområdenas betydelse, b) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl36, yrkande 3 m) om levande skärgårdar, c) att riksdagenavslår rnotion 1986/87:Fö513 om bemanningen på utsjöplatser, d) att avslår motionerna 1986/87:Föl31,1986/87:Fö203, 1986/87:Fö204, 1986/87:Fö206, 1986/87:Fö207, yrkande 1, 1986/ 87:Fö208, 1986/87:Fö209, 1986/87:Fö211 och 1986/87:Fö305 om för svaret i skilda delar av landet, e) att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 4 Vissa för totalförsvaret gemensamma frågor Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil, 1 s,36-51) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om vissa för totalförsvaret gemensamma frågor. Med hänsyn till den varierande karaktären hos de framlagdafrågorna behandlar utskottet dem var för sig. Vissa gemensamma utgångspunkter för planeringen Försvarsministern uttalar att ett starkt och allsidigttotalförsvar förutsätter att dess olika delar är i balans med varandra och välsamordnade sinsemellan, "Eftersom totalförsvaret i krig omfattar hela detomställda samhället är det av största vikt att totalförsvarets behov sä längtmöjligt beaktas i alla beslut som berör samhällets utveckling. Därigenom ökassamhällets motståndskraft och försvarets uthållighet," Härefter berör försvarsministern i denna fråga bl, a, obetydelsen av att gemensamma operativa grunder tillämpas inom hela totalförsvaret o betydelsen av fortlöpande samverkan ochutökad samordning mellan totalförsvarets olika delar o utbildningsnivån inomtotalförsvaret o totalförsvarets uthållighet oantaganden om krisers och krigs varaktighet och karaktär oförsörjningsproblemen i övre och på o planeringsantaganden förett förkrigsskede, för krig och för ett skede efter krig o fredskrislagringen o finansieringen avtotalförsvarets utveckling: Motion FöU 1986/87:11 Väckt med anledning av totalförsvarsproposiiionen 1986/87:Föl28 av m, fl, (m) såvitt gälleryrkande 2 att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om gemensamma utgångspunkter för totalförsvarets planering. Försvarsministerns förslag i fråga om för totalförsvaretgemensamma antaganden och utgångspunkter för planeringen bygger i alltväsenfligt på de förslag som redovisades i försvarskommitténs slutbetänkande. Försvarsministern hänvisar i detta avsnitt inledningsvistill vad han tidigare anfört beträffande principerna för totalförsvarets uppbyggnadoch de operativa grunderna för totalförsvarsplaneringen. Han konstaterardärefter att "det är av största betydelse att gemensamma operativa grundertillämpas inom hela totalförsvaret för att god samordning och hög effektivitetskall uppnås". Sålunda understryks betydelsen av fortlöpande samverkan ochutökad samordning mellan totalförsvarets olika delar. Försvarsministern övergår därefter till att, såsomutgångspunkt för totalförsvarsplaneringen, redovisa sädana förändringar iplaneringen som erfordras antingen till följd av den förutsedda utvecklingeninom vissa områden eller för att avhjälpa konstaterade brister och obalanser.Vidare behandlas vissa funktioner som enligt försvarsministerns mening i ökadgrad bör betraktas som gemensamma för totalförsvaret. Sålunda betonas vikten avatt konstaterade brister i fråga om utbildningsnivån inom vissa delar avtotalförsvaret avhjälps liksom vikten av att vi inom landet har sådanatillgångar på förnödenheter och en sådan produktionskapacitet att totalförsvaretsuthållighet säkerställs. "Uthålligheten inom vissa delar av totalförsvaretär otillfredsställande, som andra delar har givits en mycket höguthållighet. Enhetliga antaganden om krisers och krigs varaktighet och karaktärmåste enligt min mening tillämpas inom hela totalförsvaret i syfte att uppnå entillfredsställande balans i uthällighetshänseende. Vid planeringen av åtgärderför att tillgodose uthålligheten måste försörjningsproblemen i övre Norrlandoch på särskilt uppmärksammas." I anslutning härtill finner försvarsministern skäl attnärmare utveckla synen främst på s. k. förkrigsskedens karaktär som underlagför dimensionen ring av lagringsåtgärder. Försvarsministern erinrar i dettasammanhang om att de förslag som försvarskommittén redovisat i dessa hänseendeni den säkerhetspolittska rapporten inte i första hand avsåg att spegla det mesttroliga förloppet av en konflikt utan främst syftade till att ge en enhetligutgångspunkt för totalförsvarets planering, bl, a, i vad avser beredskap ochmer kostnadskrävande uthållighetsåtgärder. Försvarsministern understryker isammanhanget även betydelsen av andra beredskapsåtgärder som stärker vårt landsanpassningsförmåga i kriser. Mot denna bakgrund redovisar försvarsministern följande planeringsantagandebeträffande krisers och krigs varaktighet och karaktär: i torde sålunda inledas med en period av växande FöU 1986/87:11politiska motsättningar mellan maktblocken, alltmera omfattande handelsstörningaroch efter hand höjd militär beredskap inom blocken. Krigshandlingar utanförEuropa, i vilka även stormakterna är indragna, kan därvid förekomma, medandäremot öppna krigshandlingar mellan maktblocken i inte antas äga rum idetta skede. Detta förkrigsskede bör enligt min mening i planeringenantas ha en varaktighet av upp till . Det bör antas att deninternationella handeln och tillgången på varor vid periodens inledning ihuvudsak har normal omfattning. Främst mot periodens slut kan däremot avsevärdahandelsbegränsningar förekomma. Ett totalt handelsbortfall ter sig emellerfidför de flesta varuområden inte realistiskt ens vid förkrigsskedets slut. Ettundantag kan därvid utgöras av sådana förnödenheter där något land har en renmonopolsituation. Mot denna bakgrund bedömer jag att en tillräckligt högsäkerhet i försörjningen uppnäs om man i planeringen räknar med en gradvisminskande handel under förkrigsskedet, utgående från fredsmässiga förhållandenvid dess inledning. Graden av nedgång torde i princip behöva fastställasindividuellt för enskilda varor eller varugrupper. Jag har tidigare dragitslutsatsen att handelsstörningarna främst kan komma att gälla strategiskavaror, t, ex, olja, legeringsmetaller och högteknologiprodukter, men att ävenandra för vår försörjning viktiga varor kan utsättas för störningar. Jag gårdärför senare närmare in på behovet av beredskapsåtgärder för olikavaruområden. Förkrigsskedet förutsätts i planeringen följas av en periodmed krig i vår omvärld. Under detta krig kan stå neutralt alternafivtdras in redan inledningsvis eller . Jag hai- för planeringsändamåluppskattat att ett akut krigsskede mellan maktblocken kan pågå några månader.Totalförsvaret skall enligt min mening ha en betryggande uthållighet irelation härtill. Den precisa innebörden av detta mäl har redovisats tillberörda i särskild ordning. Möjligheterna till import i ett läge med krig i ärsvårbedömda. Det förefaller sannolikt att viss handel kommer att fortgååtminstone inledningsvis, men jag har i strävan att säkerställa entillräckligt hög försörjningssäkerhet ändå bedömt att planeringen bör utgåfrån att all utrikeshandel kan omöjliggöras i en sådan situation. I planeringen bör även försörjningsproblemen under ettskede efter krig i vår omvärld beaktas, främst i form av vissa analyser rörandeomställning till inhemsk produktion av livsnödvändiga förnödenheter.Utgångspunkten bör därvid vara att utrikeshandeln gradvis återgårtill en acceptabel nivå. Den nivå av samlad uthållighet som uppnås genomtillämpning av här redovisade planeringsprinciper bör bidra till att ge vårsäkerhetspolitik en hög trovärdighet. 1 anslutning ttll dessa överväganden och förslag angåendekrisers och krigs varaktighet och karaktär som grund för planeringen behandlar försvarsmi nistern även vissa frågor som rör den s. k. fredskrislagringen av olja ochvissa petrokemikalier och legeringsmetaller. Beträffande oljeområdet konstaterar försvarsminsitern att en fredskris knappast kan särskiljas från en säkerhets politiskt betingad kris och att oljelagren för fredskriser resp. förförkrigsske- den därför i fortsättningen, med fullföljande av våra internationella åtagan den som medlem i det internationella energiorganet lEA, lämpligen bör bedömas i ett samlat perspektiv. 1 fråga om den övriga fredskrislagringen avseendeinsatsvaror för industrin FöU 1986/87:11 anför försvarsministern attberedskapsåtgärder som avser fredstida störningar i normalfallet börgenomföras och bekostas av det organ som har ansvaret för den fredstidaverksamheten och att statens kostnadsansvar härför bör . vara begränsat tillsituationer mot vilka det verksamhetsansvariga organet saknar reellamöjligheter att skydda sig och där det är ett säkerhetspolitisktsamhällsintresse att verksarriheten kan fullföljas. Enligt försvarsministernsmening bör det i enlighet härmed i fortsättningen ankomma på företagen att. :genom sin kommersiella lagring svara för den beredskap som erfordras för att deskall kunna möta fredstida störning av varutillförseln. "Den statligafredskrislagringen på dessa områden bör därför successivt avvecklas underfemårsperioden, Fredskrislagret av legeringsmetaller bör därvid behållas tillperiodens senare del." Utskottet noterar att ett antal motioner visserligen berörtotalförsvarspropositionen i här behandlad del men att yrkandena i flertaletfall hänför sig till olika konsekvenser av dessa planeringsantaganden iförhållande till delfrågor. Utskottet finner därför skäl att i dettasammanhang endast behandla en motion, nämligen FÖ128 (m) såvitt gäller yrkande2 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om gemensamma utgångspunkter för totalförsvarets planering, I motionen anför moderata samlingspartiet att deplaneringsantaganden som redovisas i propositionen i vad avser förkrigsskedetsoch krigsskedets längd utgör en schematisering som inte kan godtas såsom grundför totalförsvarets långsiktiga planering. Mofionärerna uttalar bl. En storkonflikt mellan de bägge maktblocken kan komma attbli en världsbrand av en intensitet och varaktighet som går långt utöver vad denna modell antyder. Om den nu rådande tendensen bort frän användning av kärnvapen står sig, finns det anledning att räkna med ett utdraget kris- och krigsskede som består av serier av mer eller mindre omfattande konventio nella krigsoperafioner i stora delar av världen. Åven om var och en av dessa operationer kanske får en begränsad varaktighet på "några månader"och även om kanske en eller två av dessa innefattar vårt strategiska område, kommer den totala konflikten och världsbranden med stor sannolikhet att sträcka sig över en betydligt längre tidsrymd. Detta påverkar kraven på vår försörjningsberedskap liksom på förmågan till uthålliga beredskapshöjning ar och fungerande krishantering i det militära försvaret. Det nordeuropeiska och nordatlantiska området kommer att bli berört i en världs brand som denna. Trots detta finns det möjligheter att förhindra att vårt land dras in i direkt krig. Vi har då sannolikt att inrikta oss på en längre periodav krav såväl på mycket hög militär insatsberedskap som på begränsningar i utrikeshandeln med vissa varor. ' Enligt motionärerna bör denna fråga prövas på nytt,lämpligen ärs försvarsbeslut, 1 motionen förordas sålunda atten expertgrupp med företrädare för berörda myndigheter får till uppgiftatt pröva dessa frågor samt att på grundval av denna prövning förslag kanredovisas till justeringar av de insatser på försörjningsberedskapen som nuföreslås i propositionen. Utskottet vill för sin del inledningsvis understrykavikten av att hela totalförsvarets beredskapsplanering utgår från enhetliga och rimliga plane- 31 ringsantagandenbeträffande krisers och krigs varaktighet och karaktär, FöU 1986/87"! 1bl, a, syftande till att åstadkomma en tillfredsställande balans i fråga omuthålligheten inom totalförsvarets olika delar. Utskottet konstaterar vidareatt det torde vara ofrånkomligt att angivna planeringsförutsättningar innehållerett visst mått av schematisering, grundat på den osäkerhet som faktiskt gällerbeträffande en eventuell framtida konflikts karaktär, förlopp och varaktighet.Oaktat denna osäkerhet erfordras enhetliga planeringsantaganden för att manskall få ut mesta möjliga effekt av vidtagna åtgärder och anslagna medel. Utskottet erinrar om att det i propositionen uttryckligenframhålls att vad som anförs om krisers och krigs varaktighet och karaktärfrämst avser att utgöra underlag för dimensionering av lagringsåtgärder, dettaemedan andra beredskapsåtgärder inte på samma sätt är beroende av speciellaantaganden om främst ett förkrigsskedes egenskaper. Beträffande krigsskedet börnoteras att det i proposittonen anförs att totalförsvaret skall ha en betryggandeuthållighet i relation till den antagna varaktigheten . De i proposifionen angivna planeringsantagandena utgärifrån de bedömningar som försvarskommittén under enighet redovisade i sinsäkerhetspolitiska rapport och därefter närmare preciserade i sitt betänkandeangående inriktningen av programplaneringen. Grunderna för de i propositionenredovisade planeringsantagandena kan enligt utskottets mening således sägas havarit föremål för en omfattande beredningsprocess under betydande politiskenighet. Inom ramen för det arbete som skall igångsättas för att förberedanästkommande försvarsbeslut kan det likväl finnas skäl att ånyo göra frågornaom den politiska och militära säkerhetspolitiska miljön och krisers och krigskaraktär till föremål för en ingående granskning. De analyser som framkommersom resultat av detta arbete kommer att underställas en ny försvarskommitré fördess prövning och ställningstagande. Att tillsätta en särskild expertgrupp n-edföreträdare för berörda myndigheter med uppdrag att pröva dessa frågorframstår i ljuset av dessa förhållanden som föga meningsfullt. Mot bakgrund avde olika sakliga och formella förhållanden som här berörts avstyrker utskottetbifall till yrkande 2 i motion FÖ128. Statsmakterna har tidigare uttalat att inomförsörjningsberedskapen skall prioriteras befolkningens livsnödvändiga behov avföda, beklädnad, värme samt hälso- och sjukvård. En sådan prioritering börenligt utskottets mening gälla även i fortsättningen. Den medför emellertidinte att för tillgodoseende av dessa behov skall tillämpas särskilda och merpessimistiska planeringsantaganden om krisers och krigs varaktighet ochkaraktär eller om möjligheterna till krisimport. Beträffande vad som i övrigt anförs i propositionen i härbehandlad del instämmer utskottet i vad som anförs när det gäller vikten av eneffektiv och fullgod utbildning inom hela totalförsvaret liksom angående viktenav att försörjningsproblemen i övre och på särskilt uppmärksammasvid planeringen av uthållighetsätgärder. Inte heller mot vad som ipropositionen anförs om den s, k, fredskrislagringen har utskottet något attinvända. Utskottet anser i likhet med försvarsministern att oljelagren förfredskriser resp, för förkrigsskeden bör bedömas i ett samlat perspektiv, främsteftersom varje mer betydande begränsning av oljeimporten till FöU 1986/87:11Europa torde få säkerhetspolitiska dimensioner. Vidare biträder utskottet deöverväganden som redovisas beträffande den övriga fredskrislagringen, utgåendefrån principen att statens kostnadsansvar för beredskapsåtgärder avseendefredstida störningar bör vara begränsat till situationer mot vilka detverksamhetsansvariga organet saknar reella möjligheter att skydda sig och tillområden där det utgör ett säkerhetspolitiskt samhällsintresse att verksamhetenkan fullföljas. Utskottet biträder således förslaget att den statligafredskrislagringen på dessa områden successivt avvecklas liksomvad som, med hänvisning till situationen i södra , därvid anförs om att behållafredskrislagret av legeringsmetaller till periodens senare del. Ledning och samordning av totalförsvaret Styrkan i totalförsvaret är enligt försvarsministernberoende av en effektiv ledning och även väl fungerande samordning mellan dessolika delar. Enligt hans mening bör åstadkommas en ökad överensstämmelse ellermöjligheter fill en smidig övergång mellan ledningsorganisation ochledningsprinciper i fred, kris och krig. Han berör i fortsättningen bl. a.behovet av en samlad översyn av totalförsvarets ledning, antalet ledningsorganpå varje nivå samt civilbefälhavarens ansvar, befogenheter och fredskanslier. Utskottet delar försvarsministerns och försvarskommitténsuppfattning att det är angeläget att en samlad översyn av totalförsvaretsledning genomförs samt att, i avvaktan härpå, successiva åtgärder börvidtas under bibehållande av en helhetssyn. I propositionen anges vissautgångspunkter för en sådan samlad översyn, syftande till att fastställaerforderlig ledningskapacitet för de olika ledningsnivåerna. Härvid nämns bl,a, antalet ledningsorgan på varje nivå, särskilt antalet civil- ochmilitärområden, resp, ledningsnivås lämpliga organisation, civilbefälhavarnasansvar och befogenheter, behovet av förstärkning av civilbefälhavarnas kanslieroch länsstyrelsernas krigsorganisation. Utskottet har för sin del inte någotatt invända mot vad som i dessa avseenden anförs i propositionen. Under den allmänna motionstiden har väckts ett antalmotioner som berör ledningen och samordningen inom totalförsvaret. Eftersomdessa motioner, FÖ401, FÖ402, FÖ405, FÖ407 och Fö409, i första hand behandlarftågor rörande civil ledning och samordning och motionerna dessutom med fördelbehandlas samlat har utskottet funnit det lämpligt att behandla dem under punkt6 Totalförsvarets civila del, funktionen Civil ledning och samordning. 3 1986/87. Totalförsvaretsberedskap FöU 1986/87:11 Försvarsministern konstaterar att det är väsentligt attolika beredskapshöjande åtgärder kan beslutas i rätt tid och genomförassmidigt. "Detta förutsätter en effektiv underrättelsetjänst och ledning.Behoven har ökat att med lämpliga resurser kunna hantera uppkommandesituationer ifred samt under kriser och neutralitet. Av särskild betydelse ärdärför att kunna höja beredskapen inom olika sektorer innan beslut omberedskapstillstånd, krigsorganisering eller mobilisering fattas och attbefogenheter och skyldigheter i detta avseende är helt klarlagda. I dettasammanhang bör understrykas betydelsen av att sabotagehotet nogauppmärksammas." Försvarsministern berör vidare bl.a. o förmågan att höja handlingsberedskapen inomtotalförsvaret o systemet för beredskapshöjning 0 uppföljningav beredskapsläget. 1 propositionen betonar försvarsministern vikten av atttotalförsvarets beredskap i första hand inriktas på att snabbt kunna bygga upp motståndsför mågan mot militärt angrepp, varvid krigsorganisering och mobilisering mäste kunna fullföljas även om krigshandlingar inletts. Vidare betonas det angelägna i att underrättelsetjänsten bedrivs fortlöpande i fred så att underlag för beslut om beredskapshöjningar erhålls och att även underrättelsetjänsten snabbt kan förstärkas så att möjligheterna till förvar ning om hot mot landet förbättras. Enligt försvarsministern kan konstateras att förmågan attsnabbt vidta åtgärder och få ut effekt av dessa varierar mellan totalförsvaretsolika delar: Det militära försvaret har ett väl etableratberedskapssystem som dock behöver vidareutvecklas avseende ledningsberedskap,insatsberedskap och mobiliseringsberedskap. Inom den civila delen av.totalförsvaret är beredskapen att snabbt påbörja verksamhet hög inom defunktioner som är i verksamhet i fred, exempelvis hälso- och sjukvården,transporterna och energiförsörjningen. Inom sådana funktioner innebäremellertid beredskapshöjning att olika grader av utökning eller ändring avverksamheten måste ske eller att verksamheten måste genomföras under störningaroch med annan personaltillgäng än vid lägre beredskap. Inom andra civilafunktioner måste verksamhet som ej bedrivs i fred sättas i gång.