bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att regeringen i båda de aktuella beslutengick emot förslag borde enligt utskottets uppfattningbesluten ha motiverats. Vad nuanförts bör ges till känna. Affärsbankernasstöd till forskning (punkt 18) KU 1986/87:33 (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 71 som börjar"Utskottet får" och slutar "i ärendet" bort ha följandelydelse: Det är en samhällelig uppgift att tillhandahålla resurserför den forskning som bedrivs vid de offentliga institutionerna i landet.Ansvaret härför åvilar ytterst statsmakterna, dvs. regering och riksdag. är det i och för sig av stort värde att näringslivet genom ekonomisktstöd bidrar till ökade forskningsinsatser. Beträffande tillkomsten av den nuaktuella överenskommelsen mellan regeringen öch affärsbankerna är utskottetdock kritiskt. Av utredningen framgår att bankernas s. k. övervinster för år1986 förts på tal av finansministern redan vid det första samtalet i saken.Enligt utskottet kan det inte uteslutas att regeringens förfarande att - underhänvisning till bankernas goda ekonomiska utveckling-föreslå dessa att avståmedel till forskning, kan ha inneburit viss risk för en icke godtagbar påverkanatt medverka till donationerna i fråga. Till detta kommer att viss oklarhetråder bl. a. i fråga om vilket inflytande på konkreta forskningsprojekt somberörda affärsbanker kommer att förebehålla sig. anfört ges till känna. Tryckfrihetsåtalet mot tidningen (punkt 20) Hans Nyhage, i och ElisabethFleetwood (alla m) anser att den del av utskottets yttrande på s. 74 som börjar"De brott" och slutar "särskilt uttalande" bort ha följandelydelse: Utskottet får anföra följande. Det ligger i sakens naturatt ett regeringsbeslut av aktuellt slag måste föregås av ett ingående ochnoggrant beredningsarbete. Mot denna bakgrund framstår det som anmärkningsvärtatt det endast tog från det att JK:s framställning inkom tillregeringskansliet till dess att ett vid regeringssammanträde fattat beslut isaken förelåg. Enligt utskottets mening har. varit alltför kort föratt kunna medge en tillräckligt noggrann beredning av ärendet. Av de avjustitieminister lämnade uppgifterna framgår också att någon egentligprövning inte skett från regeringens sida av frågan om uppbenbarandet av deaktuella uppgifterna kunde medföra men för rikets försvar eller eljest förrikets säkerhet. Regeringen kan inte undgå kritik för det sätt på vilket denhandlagt ärendet. anfört ges till känna. Personalkontrollsystemetstillämpning (punkt 21) KU 1986/87:33 (), (), (), (vpk) och () anser att den del avutskottets yttrande som på s. 75 börjar med "Utskottet, som" och pås. 76 slutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottels granskning har gett vid handen attpersonalkontrollsystemet i olika avseenden har betydande svagheter vilka kaninverka menligt såväl på effektiviteten i värnandet om rikets säkerhet som påden enskildes rättssäkerhet. Det förekommer exempelvis inte någon centralregistreringi fråga om de tjänster som myndigheterna hänfört till skyddsklass2, dvs. den klass dit de flesta skyddsklassplacerade tjänster hänförs. Det gårsåledes inte att få någon uppfattning om antalet skyddsklassplaceradetjänster-och än mindre om de faktiskt har minskat, vilket var syftet medrevideringen av personalkontrollkungörelsen 1983. Det innebär också att detinte är möjligt för säkerhetspolisen att verka enligt de föreskrifter ochanvisningar om säkerhetsskydd när det gäller sekretesskyddat material, somsäkerhetspolisen självt medverkat till att utarbeta. Vid utfrågningarna inför utskottet lämnadeTCO-represenlanten många kritiska synpunkter på tillämpningen avpersonalkontrollen. a. framhölls svårigheten för en facklig organisationatt förhandla för en medlem, när man inte får diskutera ärendet med den detberör. Den fackliga representantens enda roll blir att ta emot information, somman sedan inte kan använda sig av på grund av sekretessen. När det gälleruppgifterna i det särskilda registret hos RPS:s säkerhetsavdelning företas i praktiken över huvud taget ingen kommunikation av uppgifterna med denenskilde. 1 en PM från anges att det i ca180 fall har förekommit kommunikation. Enligt rättschefen torde det emellertidi samtliga fall endast ha rört sig om uppgifter angående meddeladebrottmålsdomar. En annan fråga gäller möjligheterna för myndigheterna att görasjälvständiga bedömningar av vilken betydelse uppgifterna från RPS skalltillmätas då ett personalkontrollärende avgörs. 1 många fall får inteanställningsmyndigheterna ta del av de uppgifter som de enligt författningensjälvständigt skall bedöma. Justitieministern uppgav attanställningsmyndigheterna inte fullt lever upp till sitt ansvar. Det har dockinte redovisats att några åtgärder har vidtagits för att lösa detta problem.Det har också framkommit att det inte är möjligt att överklaga beslut i ettpersonalkontrollärende. anfört ges till känna. Regeringens handläggning av skrivelser m.m. a) Åtgärder på energiområdet (punkt 23) (), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar "Vidgranskningen" och på s. 79 slutar "i frågan" bort ha följandelydelse: En grundläggande målsättning i beslut var attutvecklingen av alternativ energi och energihushållning skulle ske utanavbrott. försummelseatt inte fullfölja beställning har omöjliggjort denna q målsättningoch allvarligt skadat och försenat förnyelsen av vårt energisys- Detär svårt att i efterhand åtgärda den skada-på såväl energipolitikens KU1986/87:33 trovärdighet som i form av förluster för branscher, företag ochenskilda -vilken regeringens försummelse inneburit. Regeringens påstående attuppgiften om ärendets slutbehandling var ett misstag kan inte godtas. Mot bakgrund av det anförda föreligger anledning att riktakritik mot regeringen för det sätt på vilket riksdagsskrivelsen i fråga har behandlats. anfört ges till känna. Regeringens handläggning av skrivelser m.m. b) Import och export av radioaktiva klyvbara produkter (punkt 23) (), () och (vpk) anser att den del av utskottets yttrande på s. 81 som börjar"Utskottet konstaterar" och slutar "i ärendet" bort haföljande lydelse: Utskottet konstaterar att den nuvarande politiken är klartinriktad på slutförvaring av använt kärnbränsle utan upparbetning. Med beaktandeav tidigare ingångna avtal om upparbetning hade enligt utskottets meningregeringen, i stället för att medge bränslebytet, bort utarbeta förslag tillövergångsbestämmelser och lägga fram en plan för återtagande av använtkärnbränsle som skeppats ut men ännu inte upparbetats. Härigenom säkerställsatt inte blir en förvaringsplats för andra länders radioaktiva avfall.Mot denna bakgrund hade inte bränslebytet bort medges. anfört ges till känna. Regeringens handläggning av skrivelser m.m. d) visst anslag till (punkt 23) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 84 som börjar"Granskningen har" och slutar "utskottets sida" bort haföljande lydelse: Utskottet får anföra följande. Den aktuella propositionenöverlämnades till . hadeemellertid det fartygsbygge, som anslagsmedlen avsåg, startat. Regeringensagerande innebar att ställdes inför ett fullbordat faktum ochmedförde i praktiken ett föregripande av ställningstagande tillanslagsfrågan. Det anförda ger utskottet anledning att rikta kritik motregeringen. anfört ges till känna. 21.Regeringens handläggning av skrivelser m. m. KU 1986/87:33 e)Försäljningen av statens aktier i (punkt 23) AndersBjörck (m), (), (), Hans Nyhage (m), BengtKindbom (c), () och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 84 som börjar "Granskningen föranleder" ochslutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottetfår anföra följande. Det framgår av utredningen i ärendet att det funnits ettflertal oljebolag som haft - och alltjämt har - ett starkt intresse av attförvärva den ifrågavarande oljelagringsanläggningen. Det är nämligen brist påanläggningar med sådan lagringskapacitet som det här är fråga om (omkring 52000 m'). Trots delta ha r regeringen under de förhandlingar som föregickförsäljningen endast haft kontakt med och den blivande köparen.Detta innebär alt regeringen underlåtit att tillfråga ca 15 andra oljebolag -däribland största oberoende legolagringsföretag -som arbetar iNordsjön. Detta är en allvarlig brist i beredningen av ärendet. Utskottetställer sig vidare frågande till det överenskomna försäljningspriset. Myckettyder på att detta blivit orimligt lågt. Vad utskottet anfört gesriksdagen till känna. Särskildayttranden KU 1986/87:33 Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser sekretessnivån i krigsmaterielexportärendet (vpk) anför: Utskottet framhåller att det varit en strävan att så långtdet är möjligt öppet redovisa det material som granskningen grundals på.Tabellerna under 9.3.2 kan anses tjäna detta syfte. Förteckningen över beviljade exporttillstånd tillSingapore är dock något ofullständig. En redovisning av antalet försålda vapen- åtminstone summan av beviljade tillstånd - hade varit önskvärd för att belysafrågan, särskilt mot bakgrund av vad som framkommit om vidareexport av svenskavapen från . En större öppenhet i frågor av denna art är i framtidennödvändig. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser sekretessnivån i krigsmaterielexportärendet () anför; Det är svårt att med nuvarande praxis vad gälleroffentliggörande av svensk vapenexport få en klar uppfattning om dessomfattning och struktur. Det är viktigt att utomstående har möjlighet att följaoch kritiskt granska vapenexporten. Så länge vi har vapenexport medrestriktioner, så kommer efterlevnaden att diskuteras. Det är angeläget attdenna debatt kan föras utifrån ett sakligt underlag. Därför bör ansträngningargöras för att öka offentligheten på detta område. Öppenhet skapar trygghet.Sverige driver krav på öppenhet när det gäller den internationellavapenhandeln, därför bör föregå med gott exempel och häva sekretessenbeträffande typ av vapen och antal som exporteras till resp. land. Endast iundantagsfall bör sådana uppgifter vara sekretessbelagda. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser behovet av krigsmaterielexport (vpk) anför: I utskottets inledande överväganden anförs bl. a. attförsvarets beställningar hos försvarsindustrin inte är så omfattande attföretagen kan upprätthålla den storlek, kompetens och teknisk utvecklingsnivåsom en hög självförsörjningsgrad på detta område fordrar. Därav drasslutsatsen att viss export är nödvändig. Vidare pekas på samarbetet medutländska företag. Dessa ståndpunkter kan starkt ifrågasättas. 7 1986/87.4 saml. Arbetsmarknadskonflikten1986 (punkt 11) - KU 1986/87:33 NilsBerndtson (vpk) anför: Genomuttalanden om avtalskonstruktionen och förslag ingrepregeringen i frågor av förhandlingskaraktär. Enligt min mening innebär dettaingrepp i den fria förhandlingsrätten som kan leda till en regeringsstyrdstathg inkomstpolitik. Affärsbankernas Stöd till forskning (punkt 18) BoHammar (vpk) anför; och högskolor förs en debatt om risken för att utomståendeintressenter får för stort inflytande över undervisningen och forskningen.Vänsterpartiet kommunisterna vill peka på den fara som ligger häri och ianslutning till förevarande ärende framhålla det angelägna i att regeringentillser att givare av forskningsmedel inte ges möjlighet att inkräkta påforskningsinstitutionernas valfrihet. Näringslivet bör i ökad utsträckningekonomiskt bidra till undervisning pch forskning men detta bör ske viabeskattning. ''agede/ Utfrågningar: KU 1986/87:33 Bilagorna A 1 -A 28 A 1 Justitiekanslern (1986) angående tryckfrihetsåtalet mot A 2 Justitieminister (1986) angående tryckfrihetsåtalet mot A 3 Utbildningschefen angående arbetsmarknadskonflikten 1986 A 4 StatsrådetBengt K. angående arbetsmarknadskonflikten 1986 A 5 Förbundsordföranden , förhandlingschefen och försteombudsmannen angående arbetsmarknadskonflikten 1986 A 6 Chefsåklagaren . angåendejustitiedepartementets roll vid förundersökningen med anledning av mordet påstatsminister 7 Riksåklagaren angåendejustitiedeparlementels roll vid förundersökningen med anledning av mordet påstatsminister 8 T. f. krigsmaterielinspektören , kanslirådet och jur. kand. angående export av krigsmateriel A 9 LänspolismästareHans Holmér angåendejustitiedepartementets roll vid förundersökning med anledning av mordet på statsminister 10 JordbruksministerMats och statssekreteraren angående export av krigsmateriel A 11 StatsrådetBirgitta och a) angåenderegeringens åtgärder med anledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl b) angåenderegeringens tillstånd till import- och exportaffärer med klyvbara radioaktivaprodukter c) riksdagsbeslut (prop. 1986/87:140) om åtgärder på energiområdet A 12 Bankdirektören , bankdirektörenCurt G. och direktören överenskommelse mellan regeringen och affärsbankerna om medel förforskningsändamål A 13 Ambassadören 1986/87:33 angåendegrunderna för regeringens beslut att ingå förlikning inför Europakommissioneni vissa ärenden A 14 Statssekreteraren angående export av krigsmateriel A 15 F. a. ambassadören angående export av krigsmateriel a) angåenderegeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister b) angåendejustitiedepartementets roll vid förundersökningen med anledning av mordet påstatsminister c) personalkontrollsystemets tillämpning m. m. A 17 F. d. handelsministern angående export av krigsmateriel A 18 ochHenrik angående export av krigsmateriel A 19 Statsrådet och expeditionschefen angående utlänningsärenden A 20 F. d. handelsministerHädar angående export av krigsmateriel A 21 StatsministerIngvar a) angåenderegeringens åtgärder med anledning av mordet på statsminister (främst förundersökningen) b) överenskommelsemellan regeringen och affärsbankerna om medel till en stiftelse förforskningsändamål c) utnämningen avverkschefer A 22 Generaldirektören , avdelningschefen , t. f.byråchef och avdelningsdirektören angåenderegeringens kontroll av förverkligandet av gällande planer för hälso- ochsjukvården i krig A 23 Utrikesminister aifter omutvisning av bl. a. fyra tjeckiska diplomater b) angående export avkrigsmateriel A 24 Förbundsjuristen angåendepersonalkontrollens tillämpning A 25 T. f. krigsmaterielinspektören och kand. angående export av krigsmateriel A 26 F.d. handelsministern angående export av krigsmateriel A 28 Verkställande direktören och KU 1986/87:33 angående export av krigsmateriel A 27 Statsrådet Utfrågningav justitiekansler ku 1986/87:33 angåendetryckfrihetsåtal mot , Bilaga a i : Det första ärendet på vår särskildaföredragningslista upptar frågan om tryckfrihetsåtal mot . Jagber att få hälsa justitiekansler välkommen till utskottet. Vi är gladaför möjligheten att få information om bakgrunden. Jag kan försäkra alt vi inteskall granska JK, utan vi skall granska regeringen, men det är värdefullt attkänna till bakgrunden. : Alla vet att en anmälan frånöverbefälhavaren kom till mig där några publiceringar i påtalades. Jag utredde dem på sedvanligt sått och förordnade såsmåningom om förundersökning. Misstanken gällde obehörig befattning med hemliguppgift. Förundersökningen verkställdes, och då gjorde jag en preliminärprövning av om det fanns skäl att anställa åtal. Det ansåg jag, och enligtbestämmelserna i 2 § i lagen med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område begärde jag regeringens tillstånd att fåanställa åtal. Det fick jag efter några dagars förlopp. Min egen prövning visade alltså att det fanns skäl attanställa åtal. Den definitiva åtalsprövningen gjorde jag inte förrän jag hadefått regeringens tillstånd. Jag tror det var som jag väckte åtalgenom att inge stämning till . Det har sedan förekommit en del resonemang om detta. Jaghar inte varit i muntlig förbindelse med någon ledamot av regeringen i dettaärende utan bara inlämnat min framställning, som var kortfattad. Jag tror attakten i ärendet var tillgänglig också för regeringen. : ÖB hävdar att publiceringen av artiklarnaskulle ha lett till men för rikets säkerhet. Har justitiekanslern gjort en egenbedömning av men frågan? : Jag vet inte om det är sådant som jag skallsvara på här. Det är väl inte tillätet enligt regeringsformen. : Det vill jag protestera möt. Det sägsuttryckligen att den nya ordningen med JK resp. regeringen ger möjlighet tillkonstitutionell kontroll. : Men inte av min åtalsprövning. Självfallet litar jag inte på andras bedömning utan gör enbedömning självständigt, men det är givet att jag måste inhämta informationfrån dem som sysslar med detta, vilket jag också har gjort. : Har någon hänsyn tagits till det faktum atthuvuddelen av materialet hade publicerats i utländsk press? Har det spelatnågon roll i sammanhanget? : Naturligtvis är det känt att en del harpublicerats. AndersBjörck: Har det skett några kontakter med tjänstemän i justitiede- KU1986/87:33 partementet? Vi fick höra att någon kontakt inte skett medregeringen, men Bilaga A 1 har varit inkopplat utöverden officiella skriftväxlingen? : Får jag fråga i anknytning till den planeraderättegången, vilka orsakerna var till att justitiekanslern gick ut tilloffentligheten och motiverade uteslutningen av en juryman. : Jag vill rätta denna fråga. Den är felställd. Jag går aldrig ut till offentligheten med någonting. Men som bekant harvi en fri press och fria massmedia, som är mycket energiska med att ställafrågor. Jag har besvarat frågor, vilket jag har rätt att göra. Yttrandefrihetenär som bekant en medborgerlig rättighet. : Får jag fråga hur justitiekanslern bedömerramen för de avgöranden som regeringen har att fatta när man skall gå tillregeringen. : Med anledning av kallelsen hit gick jagigenom förarbetena - det är massmedieutredningens betänkande och en propositioni anledning av det, och även den stora propositionen om ändringar itryckfrihetsförordningen innehåller en del om detta, men det är mycketknapphändigt. Om man skall ta fasta på vad massmedieutredningen sade förefallerdet som om det i första hand vore bedömningar av utrikespolitisk natur somskulle göras av regeringen. Det är alltid i viss mån besvärande när det kommer uppfunderingar om att justitiekanslern skulle ta order av regeringen eller agerautan att begränsa sig till rättsliga bedömningar. Möjligen tycker jag att ramenför skyldigheten att. begära regeringens tillstånd är något för vitt angiven.Det är en mer personlig åsikt, som dock inte är grundad på några ordentligaundersökningar. : Jag vill få en fråga förtydligad som harlegat i luften. Regeringen har alltså inte på något sätt försökt påverka JK ibedömningen av åtalsfrågan? Det är alldeles säkert. Om vi hadevarit i , vilket föresvävar somliga här, skulle jag mycket väl kunnatbeediga denna uppgift. Jag har inte varit i någon förbindelse med någontjänsteman eller annan i regeringen om den här saken. : Och det har inte på. något sätt framkommitatt regeringen hade någon bestämd aggressiv attityd? : Nej, det har inte framförts till mig. Jagvar förvånad över att det gick så fort. : Vilket gick fort? : Regeringens beslut kom mycket snabbt efterdet att jag hade lämnat in min framställning. Men jag vill lägga till att det brukar det göra- ordet "brukar" är inte så lyckat, för antalet fall är mycketlitet, så man 110 kan knappast tala om någonstatistik, men i de fall jag har begärt tillstånd har KU 1986/87:33 det kommit fort. : Så det är i överensstämmelse med vad som inträffat tidigare? BengtHamdahl: Ja, det tycker jag man kan säga. BoHammar: Jag vill återvända till frågan om juryn, som har en viss koppling tillhela ärendet. Det står i tryckfrihetsförordningen att skilda meningsriktningarbör vara representerade bland jurymännen. Jag vill fråga om justitiekanslernanser att det finns vissa typer av tryckfrihetsmål, som berör den här typen avärenden, där en viss meningsriktning generellt bör uteslutas. BengtHamdahl: Det har jag väl inte sagt. BoHammar: Jag har inte påstått att justitiekanslern har sagt exakt så, men deuttalanden som har gjorts till pressen kan tolkas på det sättet. Eller är detmissuppfattat? BengtHamdahl: Ja, det är det nog. BoHammar: Så justitiekanslern anser inte att medlemskap i ett politiskt partiskall vara diskvalificerande i vissa typer av mål?- BengtHamdahl: Nej, men jag har gjort den bedömningen i det här fallet. Jag har inteuteslutit honom med någon motivering. Jag blev vid utgången från rättssalenattackerad av pressmän och folk från radion, och på direkt fråga svarade jagjakande. : Detta ligger i utkanten av vad vi skall bedöma. Här skall vi granskaregeringen. AndersBjörck: Jag vill ställa en fråga som gäller ÖB och justitiekanslern. Med denordning som gäller är spelet litet komplicerat, eftersom det gäller både ÖB,justitiekanslern och regeringen. Det skulle vara intressant alt få reda på omÖB tog några kontakter i ärendet innan den officiella skrivelsen kom den 30juli 1985. Minnästa fråga är: Har materialet från kompletterats med muntligaföredragningar av ÖB eller försvarsstaben? BengtHamdahl: Javisst. På min kallelse har både försvarsstabschefen och andratjänstemän i försvarsstaben kommit. AndersBjörck: Tog ÖB någon kontakt före ? BengtHamdahl: Nej. Jag var inte hemma då utan kom in . BoHammar: Jag är medveten om att uppgift inte är attgranska justitiekanslern, men när vi har en av landets främsta juristernärvarande tycker jag det kan vara av visst intresse för utskottet att fåställa vissa frågor som har att göra med justitiekanslerns syn på åsikts- ochorganisationsfriheten, eftersom dessa uttalanden har gjorts. Omdet görs sådana uttalanden att en enskild människa får schavottera i KU1986/87:33 pressen och uppfattas som inte riktigt nationellt pålitlig, så mästedet parti jag Bilaga A 1 representerar reagera och tycka att det äranmärkningsvärt. Det tror jag inte att någon är förvånad över. Jagskulle vilja be justitiekanslern att ytterligare motivera orsaken till såallvarliga yttranden. Justitiekanslern har sagt att det inte handlar om denenskilda människan, utan om det politiska parti han företräder, som ärrepresenterat i och som naturligtvis kan känna sig diskriminerat idetta sammanhang. Jag tycker det har visst intresse att få den här frågan någotmer belyst, : Har justitiekanslern någon ytterligare kommentar till detta? BengtHamdahl: Nej. Jag står för det jag har sagt. GunnelNorell: För utredningen i det konstitutionella ärendet vill jag fråga omjustitiekanslerns syn på reglerna för utseende av jury. BengtHamdahl: Det är ett lagstiftningsärende. Jag tycker att det i och för sig inteär någon bra ordning vi har med jury i tryckfrihetsprocessen. Det har jagutvecklat i remissyttranden i lagstiftningsärenden. : Vi kan då betrakta frågestunden som avslutad. Jag ber att få tackajustitiekanslern, som ställt sig till förfogande för oss. Därmed har vi fått envärdefull komplettering av vårt skriftliga material. Utfrågningav justitieminister ku 1986/87:33 angåenderegeringens handläggning av frågan om Bilaga a 2 : Jag ber att få hälsa justitieminister välkommen till utskottet. Enligt den praxis vi tillämpar lämnar jagförst ordet till den vi bjudit in, dvs. I 2 § i lagen med vissa bestämmelser påtryckfrihetsprövningens område föreskrivs att regeringens tillstånd skallinhämtas i vissa fall för att få anställa åtal. Då kanske jag inledningsvis fårfråga justitieministern vilken innebörd justitieministern lägger i detstadgandet. Vad gäller prövningen? : Det heter i förarbetena att det skall varaen politisk bedömning. Bakgrunden är den att det tidigare var justitieministernsom lämnade uppdrag att åtala. När detta sedan överläts till justitiekanslerninförde man regeln om tillstånd till åtal i vissa fall. Därutöver vill jag säga att regeringen måste starta medatt titta på åtalet som sådant. Verkar det alldeles uppåt väggarna, så att säga,får man väl ta det med i bilden. Men det är inte primärt fråga om att prövahuruvida det är åtalbart eller inte. Det är vidare inte fråga om att söka efter politiska motivför att åtala, utan det är fråga om att pröva om det finns några politiska skälemot ett åtal. : Som herr ordföranden sade skulle regeringenmedge åtal.