bet · GA01NU34 · 1986-12-31 00:00:00 — 1983/84:124).Därigenom förlängdes det statliga stödet för oljeersätiande åtgärder t.o.m.den 30juni 1987. För perioden 30 juni 1987 beräknadesett stöd om totalt 1650 milj. kr. administrerasoljeersättnings-programmet av statens energiverk. Direkta statliga stöd för att främja inhemskenergiproduktion har också lämnats genom särskilda investeringsprogram. Detförsta programmet beslutades av år. 1982 och avsåg stöd till bl. a.investeringar i torveldade förbränningsanläggningar och fjärrvärmeanläggningar.Genom senare riksdagsbeslut förlängdes denna stödform och isamband med energipolitiska beslut (prop. 1984/ 85:120,NU 1984/85:30, rskr. 1984/85:362) beslutades om en ytteriigare föriängning t.o. Inom ramen för det investeringsprogrammet kunde bidragges med högst av kostnaderna för investeringar i störreeldningsanläggningar för inhemska bränslen, med högst av kostnaderna förinvesteringar i vissa solvärmeanläggningar, med högst av kostnaderna förförprojektering av små vattenkraftverk och med högst av kostnaderna förinvesteringar i små vattenkraftverk. Även detta stöd administreras av statensenergiverk. Oljeersättningsprogrammet ersattes av ettprogram för utveckling och introduktion av ny energiteknik (prop. 1985/86:102,NU 1985/ 86:17, rskr. 1985/86:172, 173). Stödet utvidgades därmed från att varaett renodlat oljeersättningsstöd till att främja utveckling och introduktion avny teknik, som bidrar till ett effektivare och mer miljövänligt energisystem.Ett viktigt syfte med stödet är att stimulera teknik som möjliggör en ökadanvändning av inhemska bränslen. Projekt som syftar till att vidmakthålla, ökaeller få till stånd elproduktion i små vattenkraftverk kan erhålla stöd i formav lånegarantier. Ett villkor för bidrag inom investeringsprogrammet tillsmå vattenkraftverk var att de beställs före . För att undvikavissa övergångsproblem beslöt regeringen förlänga tiden förbeställning till . har regeringens uppdragatt följa genomförandet av planen för vattenkraftsutbyggnad (se s. 9). Dennaplan omfattar små vattenkraftverk. I uppdraget ingår att skallinkomma till regeringen med lägesredovisningar före utgången av och ianslagsframställningen för /89. beslutade regeringen att 10milj. avdet under tolfte huvudtiteln för /86 uppförda anslaget E22,Vissa åtgärder för omställning av energisystemet skall användas för fortsattstöd till investeringar i solvärmeanläggningar ingående i mindre system. Stödetadministreras av statens energiverk och bostadsverkel. Riksdagenbeslöt om en höjning av bl.a. den allmänna 11 energiskatten(prop. 1985/86:140, SkU 1985/86:38, rskr. 1985/86:364). I det NU 1986/87:34sammanhanget behandlades ett antal motioner (c) som gick ut på attenergiskattehöjningarna skulle kombineras med olika åtgärder i syfte attstimulera en omställning och förnyelse av energisystemet. Näringsutskottetyttrade sig i ämnet till skatteutskottet (NU 1985/86:5 y). anslöt sigtill följande uttalande av skatteutskottet (s. 18): vill emellertid liksom näringsutskottetbetona vikten av att regeringen vidtar de åtgärder som behövs för att främja enomställning och förnyelse av energisystemet och att erforderliga medel ställstill förfogande för sådana ändamål. Som näringsutskottet framhåller börexempelvis inkomster från de särskilda energiskatterna kunna tas i anspråk fördessa åtgärder. Utskottet förutsätter att regeringen har sin uppmärksamhetriktad på denna fråga och vidtar åtgärder eller återkommer till medförslag lill lämpliga insatser. Statsrådet besvarade (RD1986/87:49 s. 3) en interpellafion (1986/87:109) av () omförstärkt stöd till energiinvesteringar. I svaret redogjorde statsrådet för destatliga stödinsatser inom energiområdet som hade beslutats av statsmakterna desenaste åren. Hon redovisade också uppgifter om hur energisystemet hadeomdanats, bl. a. till följd av de statliga insatserna. Interpellationssvaretavslutades på följande sätt: Sammanfattningsvis kan således konstateras att regeringensedan år 1982 har genomfört och genomför mycket omfattande insatser förforskning och utveckling av hushållning och ny teknik som skall ersätta oljaoch kärnkraft. Betydande resultat har uppnåtts som innebär att ny teknik påflera områden nu hävdat sig väl utan stöd från samhällets sida. Slutligen villjag peka på det arbete som utförts inom energirådet och den diskussion omenergipohtiken som pågår till följd av detta. Om resultatet avdiskussionerna påvisar ett behov av ändrade stödformer är det enligt min meningnaturligt att regeringen återkommer till i dennafråga. När statsrådet (RD 1986/87:93 s. 1)besvarade en interpellation (1986/87:176) av () om behandlingenav ärenden om bidrag till biobränsleanläggningar m. m. hänvisade hon till angivna debatten från slutet av . Hon erinrade om att samtligaansökningar som hade kommit in före skulle komma att prövasav statens energiverk och att ytterligare 10milj. hade anslagits för stödtill solvärmeanläggningar. Stöd till investeringar i små vattenkraftverk skullevidare kunna beviljas även i de fall vattenlagsprövningen tog sådan tid attanläggningen inte kunde beställas förrän efter . I svar på en fråga (1986/87:469) av ()upplyste statsrådet (1986/87:100 s. 49) om att den angivna beställningstidpunkten för små vattenkraftverk har flyttats fram tillden . Statsrådet erinrade om att regeringen gav statens energiverk i uppdrag att följa genomförandet av planen för vattenkraftsutbyggnad. Statens energi verk kommer i enlighet med detta uppdrag att i samband med sin anslagsframställning för /89 redovisa läget beträffande planen. Statsrådet förutsatte att verket härvid skulle uppmärksamma läget när det gäller utbyggnaden av små vattenkraftverk. I frågesvaret erinrades vidare om att regeringenförberedde ett förslag till NU 1986/87:34 med anledning avhändelserna i Tjernobyl. Avsikten var att detta skulle kunna föreläggasriksdagen . Mot denna bakgrund var statsrådet inteberedd att ta initiativ till att ytterligare medel för stöd till småvattenkraftverk ställdes till förfogande. Beredskap mot störningar i elförsörjningen Frågor rörande reservkraftverk för jordbruket och inomandra områden har behandlats av under de senaste åren.Senast skedde detta . gjorde då på förslag avnäringsutskottet (NU 1985/86:17 s. 62 f.) ett uttalande till regeringen i dettaämne. förslag grundades på ett yttrande av försvarsutskottet(FöU 1985/ 86:6y). Bakgrunden var i korthet följande. drabbades stora delar av avstörningar i elförsörjningen. Till följd av ett fel i ett kopplingsorgan vidEnköping avbröts kraftleveranserna till södra hälften av landet. Regeringentillkallade med anledning härav en kommission för att utreda elförsörjningenssårbarhet och lämna förslag i ämnet. Resultatet av kommissionens arbete redovisades ibetänkandet (SOU 1984:69) Säker elförsörjning. Kommissionen uttalade bl. a. attflertalet viktiga samhällsfunktioner klarar elavbrott medbefintlig och planerad reservkraft utan större negafiva samhällseffekter. Vidlängre elavbrott på upp till två uppstår större problem. Kommissionenansåg därför att ökad uppmärksamhet borde ägnas åt sådana elavbrott.Beträffande jordbruket fann kommissionen det önskvärt att fler lantbrukskaffade tillgång fill reservkraft. Det fanns dock enligt kommissionen intetillräckliga motiv för att föreslå statliga bidrag till detta ändamål. Däremotansågs det att statliga lånegarantier borde kunna lämnas för investeringar somger tillgång till reservkraft. Beredskapen mot störningar i elförsörjningen togs upp iproposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolifiken. (NU1984/85:30, rskr. 1984/85:362) godkände i propositionen angivna riktlinjer förelförsörjningen liksom föreslagna grunder för stöd för anskaffande avreservkraftverk inom jordbruket. Grunderna innebar att statliga lånegarantierkan lämnas för detta ändamål. beställde regeringen tre utredningar medsikte på ökad beredskap vid svåra elavbrott. Åt statens energiverk uppdrogs attutreda behovet av åtgärder för att förebygga långa elavbrott i fred och för attbegränsa konsekvenserna av sådana elavbrott. fick i uppdrag attinventera tillgången till reservkraft vid landets sjukhus. Vidare skulletransportrådet utreda drivmedelsförsörjningen vid elavbrott i fred. Alla treutredningarna färdigställdes . Enligt utredning har det svenskaelförsörjningssystemet en hög driftsäkerhet som successivt ökar ytterligare genom ny- och ombyggna der av elnäten. Verket anser att det är viktigast att förbättra beredskapen för åtgärder vid långvariga elavbrott hos eldistributörer, kommuner och elför brukare så att man kan reducera konsekvenserna av avbrott som trots allt 23 inträffar.Energiverket anser att störningskänsliga elabonnenter själva måste NU1986/87:34 planera och förbereda åtgärder för att lindra negativa konsekvenservid elavbrott. Då det gäller störningskänsliga lantbruk finns stora behov avreservelverk. har därför tillsammans med berörda parter låtit utarbetaen kravspecifikation för traktordrivna reservelverk. inventering visar bl.a. att flertaletreservkraftsaggregat vid landets sjukhus ger otillfredsställande effekt och attomkring en tredjedel av alla sjukhus helt saknar reservkraft. I transportrådetsutredning påpekas att det, med undantag för försvarsmakten, i huvudsak saknasreservaggregat för drivmedelspumpar. Ett elavbrott under två till tre dagarbedöms medföra väsentliga problem även för prioriterade förbrukarkategorier. Denu nämnda myndighetsrapporterna har efter remissbehandling diskuterats vidöverläggningar i med olika berörda myndigheter och organisationer.Deltagarna har därefter bl. a. informerat distributionsföretag och kommuner ombehovet av åtgärder för att förebygga elavbrott och förbättra planeringen införsådana, bl. a. genom anslutning av reservelverk. följer uppde åtgärder som vidtas. Inom förbereds bl.a.åtgärder för att förbättra tillgången till reservpumpar för drivmedel. yttrande till näringsutskottet våren1986 gällde ett antal motioner som ur olika aspekter tog upp beredskapen videlavbrott m.m. fann två grundläggande orsaker till att lägetdå var otillfredsställande. Den ena var att beredskapshänsyn på många hålllänge har varit en okänd företeelse i den ordinarie verksamheten. Redan fattadebeslut och pågående arbete inom bl. a. måste snabbt leda tillförbättringar i detta avseende. Den andra huvudorsaken lill det dåvarandeläget ansågs vara att det rådde osäkerhet om ansvarsfördelningen beträffandereservanordningar. Förhoppningar om statsbidrag till investeringar förförsvarsberedskap kunde ha avhållit från nödvändiga åtgärder i syfte att mötastörningar i fredstid. För att påskynda utvecklingen borde enligtförsvarsutskottet ställa sig bakom följande principiella inriktning beträffandereservanordningar för elavbrott. I första hand borde anskaffasreservanordningar som tillgodoser nödvändiga behov vid störningar i fredstid.För varje samhällsvik-fig verksamhet borde vederbörande företag, kommun,affärsdrivande verk eller statlig myndighet ställa sig frågan hur verksamhetenpåverkas av ett långvarigt elavbrott. Ansvaret för att beredskapsåtgärdervidtas i fråga om en viss verksamhet, och även kostnadsansvaret, borde enligtförsvarsutskottet åvila den som svarar för verksamheten under ostördaförhållanden. Som stimulans fill planering, investeringar m.m. utanför denstatliga sektorn kunde staten ta initiativ till vissa åtgärder. Det rörde sigfrämst om utbildning och övningar men också om t. ex. sådana åtgärder somstatens energiverk i samråd med andra har vidtagit för att underlättaanskaffning av traktordrivna reservelverk. ansåg dock attstatsbidrag för investeringar eller andra beredskapsåtgärder inte bordepåräknas. Beträffande krigsbehoven borde enligtförsvarsutskottets mening uttala sig för att ansvarsförhållanden ochambitionsnivåer bestäms under år1987, om möjligt i samband med långsiktiga försvars- NU1986/87:34 beslut. När det gäller lantbrukets beredskap mot avbrott ielförsörjningen ansåg försvarsutskottet att jordbrukare vilkas verksamhet ärkänslig för elavbrott i eget intresse borde sörja för att ha tillgång tillreservkraft. Det kan inte förutsättas att kommunerna har möjlighet att hjälpalantbrukare vid elavbrott. Något statsbidragssystem borde inte tillskapas menåtgärder som underlättar anskaffningar och samarbete mellan flera lantbrukborde stödjas. ansåg det vidare vara angeläget att ökaduppmärksamhet ägnades åt reservanordningar inom den kommunaltekniska försörjningen.Reservanordningar för vårdinrättningar, radiosändare, lagercentraler,vägstationer m. m. måste också tillkomma i ökad utsträckning. Reservpumpar fördrivmedel behövs både vid stationer som är öppna för allmänheten och hosmyndigheter, företag m. fl. som har egna drivmedelsanläggningar. Enligt försvarsutskottets mening borde medanledning av ifrågavarande motionsyrkanden som sin mening ge regeringen tillkänna vad som anfördes i försvarsutskottets yttrande. I en avvikande mening (c)föreslogs att statsbidrag för anskaffning av reservaggregat till lantbrukaremed djurhållning skulle utgå under en övergångstid med förslagsvis avkostnaderna för aggregat och installation. instämde i vad försvarsutskottet hadeanfört om beredskapen mot störningar i elförsörjningen och föreslog attriksdagen skulle göra ett uttalande av den innebörd som försvarsutskottet haderekommenderat. Centerparfiets företrädare i näringsutskottet reserverade sigoch instämde i vad som hade anförts av företrädare iförsvarsutskottet. fastställde riktlinjer förenergipolitiken fram till omkring (prop. 1984/85:120, NU 1984/85:30,rskr. 1984/85:362). Energipolifiken skall enligt riktlinjerna utformas så attden medverkar till att de välfärdsmål som har satts upp för samhället kanuppnås. Inom ramen för en allmänt god hushållning med begränsade resurser skallen effektiv energianvändning och en intensifierad energihushållning främjas.Vid användning och utveckling av all energiteknik skall ställas stränga kravpå' säkerhet och omsorg om miljön. Förutsättningar skall skapas för enavveckling av kärnkraften i enlighet med beslut. Den sistakärnkraftsreaktorn skall tas ur drift . Under resten av 1980-talet är energipolitiken enligtriksdagens beslut inriktad på att omställningen av energisystemet från olja till förnybara och inhemska energikällor skall fullföljas, som förutsättningar steg för steg läggs fast för avvecklingen av kärnkraften. Som ett led i denna omställning skapas ett energisystem som är mindre känsligt för internalionelr .. , latillförselstörningar och som ger en förbättrad försörjningstrygghet. NU 1986/87:34 Strategin för förberedande och säkerställande avkärnkraftens avveckling har i huvudsak följande innehåll. Konkreta åtgärderskall vidtas för att snabbt minska oljeberoendet och lägga grunden för enersättning av kärnkraften genom energihushållning, fjärrvärmeutbyggnad,införande av ny teknik och nya energikällor samt forskning och utveckling.Möjligheter fill att hushålla med energi och nå en allt effektivareenergianvändning skall prövas. I strategin ingår vidare en politik förändamålsenlig elanvändning. För uppvärmning får elenergi i allt väsentligtendast användas i omställbara, flexibla och utvecklingsbara system eller ikombinafion med extremt energisnål teknik. Ny teknik för elproduktion, såsomutnyttjande av vindenergi eller solceller, skall också prövas ingående. De beslut som successivt behöver fattas för att förberedaoch säkerställa kärnkraftens avveckling skall grundas på ett så aktuellt underlagsom möjligt. Rikfiinjerna innebär att kärnkraften skall ersättas i första handgenom effektivare elanvändning och i andra hand genom övergång till inhemskabränslen, solvärme, naturgas m. m. I tredje hand kan nya elproduktionsanläggningarbli aktuella, dock endast i den utsträckning detta behövs för att kompletterade andra alternativen. Avvecklingen av kärnkraften bör enligt rikfiinjerna förenergipolitiken genomföras stegvis. Vid regelbundet återkommande avstämningarbör med utgångspunkt i aktuellt beslutsunderlag lägga fast de närmareriktlinjerna. Frågor om kärnkraftens säkerhet och omkärnkraftsavvecklingen har fått ny aktualitet och kommit att inta en centralplats i den energipolitiska debatten efter reaktorhaveriet i Tjernobyl i Sovjetunioneni . uppdrog regeringen åt rådet förlångsiktiga elanvändnings- och elproduktionsfrågor, energirådet, att motbakgrund av denna olycka på nytt pröva de grundläggande frågorna omkärnkraftens säkerhet m. m. tillkallades en expertgrupp för attutarbeta sådant underlag som behövdes för att energirådet skulle kunnafullfölja sitt uppdrag. Ett vetenskapligt råd tillkallades . Detfick till uppgift att granska expertgruppens bedömningar och slutsatser.Energirådet har överlämnat sitt utredningsmaterial tillregeringen. Detta har remissbehandlats. avslog efter förslag avnäringsutskottet (NU 1985/ 86:37) två motioner som hade väckts med anledning avkärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Mofionärerna (c; vpk) krävde bl. a. att enpreciserad avvecklings-plan för kärnkraften skulle upprättas omgående.Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med hänvisning till den utvärdering avkärnkraftsolyckan och dess effekter för det svenska kärnkraftsprogrammet somenergirådet skulle utföra. Motionärernas önskemål fick stöd i reservationer (c,vpk). beslöt om vissa åtgärderefter . Det gällde beredskapshöjande åtgärder, åtgärder föratt mildra konsekvenserna av det radioaktiva nedfallet och internationellaåtgärder (prop. 1986/87:18, NU 1986/87:12, rskr. 1986/87:97). En radmotionsyrkanden följdes upp med reservationer. Riksdagenanslöt sig vidare till ett förslag av regeringen 16 om förbudmot nya kärnkraftsreaktorer (prop. 1986/87:24, NU 1986/87:13, NU 1986/87:34rskr. 1986/87:98). Reservationer (m; fp) förelåg. Förutom till de förslag som regeringen lägger fram i åretsbudgetproposition har nu att ta ställning fill ytterligare förslaginom energiområdet. har regeringen lagt fram proposition1986/87:87 om . Vidare framförs i proposition 1986/87:80om forskning förslag till ett nytt treårigt program för energiforskning. I budgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 16 s. 22)erinras om arbetet i energirådet, remissbehandlingen och visst beredningsarbeteinom . Avsikten sägs vara att regeringen och pågrundval av det underlag som därvid kommer fram skall kunna taställning till om och i så fall i vilken omfattning erfarenheterna efterkärnkraftsolyckan påverkar den fastlagda strategin för kärnkraftsavvecklingen. Med utgångspunkt i de planer regeringen har aviserat hadeutskottet räknat med att behandla regeringens förslag i ämnetjämte motionsyrkanden. Avsikten var att i det sammanhanget behandla en radmotionsyrkanden från allmänna motionstiden om energipolitikens inriktning,energihushållning, elförsörjning m.m., dvs. frågor som kan kopplas tillstrategiska ställningstaganden rörande kärnkraftsavvecklingen. Regeringen har sedermera meddelat sin avsikt att föreläggariksdagen sina ställningstaganden först , vilket innebår attde inte kommer att behandlas under innevarande . I det sålunda uppkomna läget begränsar utskottetbehandlingen av energifrågorna på följande sätt. Detta betänkandeägnas till stor del åt propositionen om och de fyramotioner som har väckts med anledning av den. Vidare behandlas här fem punkteri budgetpropositionen och dessutom - helt eller delvis - 22 mofioner frånallmänna motionstiden. I detta sammanhang tas inte upp frågor som rörkärnkraftsavvecklingen eller i övrigt gäller den allmänna inriktningen avenergipolitiken. Regeringens förslag om energiforskning jämte motionerbehandlar utskottet tillsammans med andra förslag påforskningsområdet (NU 1986/ 87:33). Dit hör också ett antal punkter ibudgetpropositionen. En rad anslag på energiområdet för nästa budgetår harriksdagen redan beslutat om (NU 1986/87:19). Utskottet räknar med att behandla de imotioner aktualiserade energipolitiska frågor som inte tas upp till behandlingnu. m. m. Regeringens förslag om läggs frammot bakgrund av en allmän redogörelse för verkets organisation, ekonomi ocholika verksamhetsområden. handhar enligt sin instruktion(1982:705, senast ändrad 1986:311) statens kraftverksrörelse och därmedsammanhängande verksamhet saml kanalrörelsen vid Trollhätte kanalverk.Vattenfallsverket 2 1986/87. skallverka för en rationell elenergiförsörjning och en effektiv användning av NU1986/87:34 elenergi inom riket. Det uppför och driver självt eller isamverkan med andra - anläggningar för el- och värmeförsörjning. Vidare bedrivervattenfallsverket forsknings- och utvecklingsverksamhet för energiförsörjningsamt utför demonstrationsanläggningar. har också enligt sininstruktion till uppgift att inom sitt verksamhetsområde arbeta för enavveckling av kärnkraften till . Verket har vidarelotalförsvar-suppgifter inom funktionen energiförsörjning enligt förordningen(1986:294) om ledning och samordning inom totalförsvarets civila del. Inomvattenfallskoncernen bedrivs också verksamhet inom naturgasområdet genomSwede-gas AB och konsultverksamhet i utlandet genom . är det största företaget inomenergiområdet i . Verket svarar för av elproduktionen i landet.De bokförda tillgångarna inom affärsverket uppgick till ca43,varav merparten var anläggningstillgångar. Detdisponerade statskapitalet var ca . Antalet anställdainom affärsverket var ca 10600 personer vid utgången av . I det följande behandlar utskottet regeringens förslag omvattenfallsverket jämte motioner. I samband därmed tar utskottet upp ett antalmotioner från allmänna motionstiden som direkt berör verket. Också andramotioner med viss anknytning till vattenfallsverkets verksamhetsområde tas uppi det följande. Regeringen föreslår att för nästa budgetår skallanvisa 3 574,6 milj. kr. under reservationsanslaget Statens vattenfallsverk:Kraftstationer m.m. Beloppet har beräknats med beaktande av att en marginalutöver investeringsramen bör finnas för att göra det möjligt att ökavattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår om detta skulle varapåkallat från kraftförsörjningssynpunkt. De största posterna i den beräknade medelsförbrukningenpå sammanlagt 3 884,4 milj. kr. är distributionsanläggningar (1975,1 milj.kr. ), vattenkraftsanläggningar (1159,3 milj. och kärnkraftsanläggningar(414,5 milj. Skillnaden mellan den beräknade medelsförbrukningen och detföreslagna anslaget förklaras av att den beräknade ingående behållningen påanslaget (ca 538,9 milj. är betydligt större än den erforderligamedelsreserven (229,1 milj. I propositionen betonas (s. 31) att den angivnamedelsförbrukningen inom ramen är av beräkningskaraktär och att förändringarkan ske beroende på bl. a. tillståndsfrågor och prisutveckling. Särskiltframhålls att det förhållandet att medel har beräknats för ett visstutbyggnadsprojekt eller en viss grupp av utbyggnadsprojekt inte innebär någotföregripande av den prövning som skall ske enligt vattenlagen (1983:291),enligt lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar eller enligt annan tillämplig lagstiftning. För objektgruppen övriga värmekraftsanläggningar harvattenfallsverket hos regeringen anmält ett ökat medelsbehov. a. på att verket avser att projektera nya kolbaseradevärmekraftsanläggningar med I samband med den kommande kärnkraftsavveckling- NU1986/87:34 en kan det, anför föredragande statsrådet, krävas att vissersättande kraftproduktion i form av koleldade värmekraftsanläggningar kommertill stånd. Andra alternativ, såsom mer hushållning, kraftvärme, sol- ochvindenergi, bör prövas i första hand. Om värmekraftsproduktion skall komma tillstånd måste den bygga på miljövänlig teknik. sägs det vidare, av värdeatt ny miljövänlig teknik kan utvecklas och demonstreras. Regeringen är dock förnärvarande inte beredd att förorda att medel av investeringsanslaget ställstill verkets förfogande för detta ändamål. föreslås godkänna den av regeringen förordadeinriktningen av investeringarna. Flera delposter i den förordade medelstilldelningen tasupp i motionsyr kanden. En sådan delpost är 45,4milj. för en ny kraftstation. Klippen, i övre . En annan är 152,1 milj. kr.