bet · GA01JoU19 · 1986-12-31 00:00:00 — Det är ett brett,tvärvetenskapligt program som spänner över allt från grundforskning inomtraditionella discipliner till utbildning av forskare i och . Isin helhet har forskningsprogrammet beräknats kosta 200 milj. kr. SLU har i samarbete med företrädare för skogsnäringen iSydsverige utrett behovet av utökad skogsforskning med inriktning mot södraSverige. Ett förslag till program har utarbetats. Forskningen bör enligtförslaget i första hand vara tillämpad och beröra ämnesområdena skogsskötseloch markanvändning. Forskningen avses få stor bredd och även innefattabl,a.ekologiska aspekter och naturvårdsaspekter med särskilt beaktande avsmåskogsbrukets speciella förutsättningar och möjligheter. Enligt propositionen är det angeläget att kompetensen inomden skogliga forskningen förstärks i huvudsaklig överensstämmelse med detförslag till program som har utarbetats. Kostnaderna för projektet harberäknats till ca 7,5 milj. kr. eller totalt ca 45milj. En viss del kan finansieras genom omfördelning inom anslaget tillSLU. Näringslivet har åtagit sig att medverka till finansieringen av enväsentlig del av projektet. Staten bör dessutom tillskjuta ytterligare medel. 1 uppbyggandet av det genetiska centret som redovisatsunder föregående avsnitt bör också enligt propositionen ingå ökade insatser förden cellbiologiska forskningen. Med hänvisning till det bioteknikprogram somstatsministern har redovisat och med hänsyn till behovet av överföring avmolekylärbiologiska kunskaper till det skogliga området bör kompetensen viddetta centrum förstärkas genom att en professur i skogsträdens cellbiologiinrättas vid SLU. Underdetta avsnitt tar utskottet upp tre motioner till behandling. I partimotionen Ub5 av m.fl. (m) yrkande 31föreslås att huvudmannaskapet för den skogsforskning som finansieras medskogsvårdsavgifter förs över till SLU och ges en annan finansiering. I partimotionen Jo314 av m.fl. (vpk) yrkande 4uttalas att markens produktionsförmåga minskas om näringsämnen ständigtförsvinner ur systemet utan att nya tillförs. En försöksverksamhet bör enligtmotionen inledas för att undersöka effekten av att tillföra olika vedprodukter,sågverksavfall och aska m.m. I motion Jo606 av och (båda s) tas upp forskningen rörande skogsbruket i . Den forskningsom ägt rum har i alltför ringa grad varit inriktad på de problem som Behov föreligger av en ökad forskning med 29 Utskottet konstaterar att propositionen innehåller förslagtill betydande JoU 1986/87:19 förstärkningar av skogsforskningen som syftartill att lösa problem för skogsbruket i . Syftet med motion J06O6torde därmed vara tillgodosett. När det gäller motion Ub5 är utskottet inteberett att föreslå en annan finansiering av den tillämpade skogsforskning sombedrivs med som huvudman. Någon organisatorisk förändring ärenligt utskottets mening inte heller påkallad. Motionen avstyrks av utskottet idenna del. Vad avser försöksverksamhet med bark, sågverksavfall m.m.anser utskottet att det närmast ankommer på skogsindustrin att pröva om sådanförsöksverksamhet bör och kan genomföras. Mot denna bakgrund avstyrks motionJo314 yrkande 4 av utskottet. Utskottet fillstyrker sammanfattningsvis regeringensförslag vad avser skogsforskningen. Användningen av miljöavgifterna på bekämpningsmedel ochhandelsgödsel För finansiering av program för forsknings- och vissamiljövärdsprojekt föresläs i propositionen att 112,9 milj. kr. Syftetmed avgiften är att med hänsyn till miljön minska bruket av handelsgödsel ochbekämpningsmedel. För /88 står avgiftsmedlen som hänför sigtill /86 fill förfogande. Förslagen innebär att medlen /88 fördelas enligt följande: G 5 nionde huvudtiteln G 5 nionde huvudtiteln D 32 åttonde huvudtiteln B 4 fjortonde huvudtiteln För programmen nödvändig utrust- B 1,G 1,, resp. B 6 nionde och fjortonde huvudtitlarna B 2 nionde huvudtiteln Särskilda naturvårds- och miljö- B 6 fjortonde huvudtiteln B 5 fjortonde huvudtiteln B 1 sjunde huvudtiteln Utskottet tar inledningsvis upp två följdmotioner tillpropositionen. Imotion Jol32 av m.fl. (fp) yrkas en nyfördelning av miljöavgifterna. Regeringen bör återkomma till med enfördelning som bättre överensstämmer med beslut våren och hösten1984.1 anslutning härtill föresläs att 10 milj. kr. flyttas från anslaget G 5Skogs- och jordbruketsforskningsråd till anslaget B 4 Miljövårdsforskning under 20 fjortondehuvudtiteln samt att vissa omdisponeringar görs inom befintliga anslag.Enligt motionen bör kostnaderna för skogsbruksforskningen inte JoU1986/87:19 hänföras till avgifterna för handelsgödsel utan i stället kollektivtbäras av skogsbruket (yrkandena 2 och 3). I mofion Jol39 av m.fl. (c) yrkandena 1och 6 framläggs ett förslag till fördelning av miljöavgifterna, som på flerapunkter skiljer sig från propositionens. Bl.a. förutsättsförsurningsprogrammets 28 milj. kr. bestridas av allmänna budgetmedel. Dettamedför vissa omdisponeringar utav de då friställda medlen som kan disponerasför bl.a. etanolprojektet, särskild forskning kring alternativa odlingsmetoder,forskning om alternativ produkfion på åkerarealen, tillämpad forskning omalternativ råvaruanvändning och särskilda åtgärder i föroreningskänsligaområden. Motionensförslag redovisas i nedanstående sammanställning. Jordbruks och hvsmedelsforskning 23,1 Vattenundersökningar,livsmedelsverket 0,2 Särskildanaturvårds-och miljöprojekt 15,5 (reserverade medel från /87) 5,0 Forskningkring alternativa odlingsmetoder 4,0 Forskningom alternafiv produktion på åkerareal 10,0 Tillämpadforskning av alternativ råvaruanvändning 10,0 Miljöåtgärderi särskilt föroreningskänsliga områden 10,0 Summa 117,9milj. Utskottet anser att flertalet avutgiftsposterna i regeringsförslaget innebär en uppföljning av det beslut omanvändning och fördelning av avgiftsmedel som fattades under föregåenderiksmöte (JoU 1985/86:13). Med hänsyn härtill är utskottet inte berett attfrångå regeringens nu aktuella förslag om medelsfördelningen. Motionerna Jol32och Jol39 avstyrks i motsvarande delar. I ett antal fristående motioner behandlas redovisningenoch fördelningen av miljöavgifterna. Under detta avsnitt behandlar utskottetföljande mofioner: Jo219 av (), Jo224 av i Ljungm.fl. (m) yrkandena 8 och 9, Jo231 av (), Jo265 av StigJosefson (c), Jo266 av (), Jo704 av m.fl. (m) yrkande11, Jo727 av Kersfi (), Jo737 av m.fl. (c), Jo788 avIngvar m.fl. (m) och Jo801 av Bo Finnkvist m.fl. (s) yrkande 1. I mofion Jo224 yrkas i första hand att skatten påhandelsgödsel avskaffas. Mofivet härför anges vara att skatten leder fill en felaktig resursanvändning från företagets och samhällets synpunkt. Utskottet är inte berett att ompröva tidigare beslut om att en avgift skall utgå på bekämpningsmedel och handelsgödsel. Utskottet föreslår att mofionen i denna del avslås. efterlysesockså i motionen en redovisning och ett förslag till disposition av JoU1986/87:19 avgifterna /88. Samma yrkande framförs i motion Jo231. I ochmed att en redovisning och ett förslag föreligger i propositionen anserutskottet att motionernas yrkanden i denna del tillgodosetts. I motion Jo265 anförs att det är orimligt att beskattajordbrukets användning av nödvändiga produktionsmedel. Om avsikten är attbegränsa användningen av handelsgödsel och inte att beskatta jordbruket bordeavgiften förändras till en clearingavgift som kan återföras till jordbruket.Utskottet anser för sin del att en clearingavgift skulle motverka syftet medavgiften, nämligen en minskad användning av kemiska medel i jordbruket ochträdgårdsnäringen. Motionen avstyrks av utskottet. I flera mofioner utöver de tidigare redovisadeföljdmotionerna Jol32 och Jol39 tas fördelningen av de disponibla avgiftsmedlenupp samt inriktningen av de åtgärder som finansieras med avgifterna. I motion Jo266 anförs att de avgiftsmedel som flyter in påbekämpningsmedel och handelsgödsel bör komma till utnyttjande i jordbruk ochträdgårdsnäring i landets södra del med det långsiktiga målet att en rationellmarkanvändning i miljövänlig odling främjas. I motion Jo704 föreslås att ett statligt bidrag tillbyggande av större gödselvårdsanläggningar införs. Det kan finansieras av medelsom inkommer från ifrågavarande avgifter. Ett liknande syfte föreligger imotion Jo727, vari yrkas att statsbidrag bör utgä till gödselvårdsanläggningar. I mofion Jo737 yrkas att 15 milj. kr. från avgiftenavsätts till en särskild stiftelse för kvalificerad forskning inom lantbruketsarbetsmiljö. Motiven härför utvecklas närmare i motion 1986/87;So708. I motion Jo788 uttalas behov av teknisk forskning rörandelantbrukssprutor och appliceringsanordningar inom jordbruket. Omhandelsgödselavgifter utgår bör de medel som ställs till förfogande i förstahand disponeras till teknisk utveckling av lantbrukssprutornas doserings- ochappliceringsutrustning och i största möjliga utsträckning till utbildning avjordbrukets personal. I motion Jo801 anförs att en alltför stor del av de medelsom disponerar för forskning har gått till skogsforskning och allmänjordbruksforskning, medan pengar till verksamhet som radikalt skulle minskaanvändningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel är snålt tilltagna. Utskottet vill i anslutning till dessa motioner anföraföljande. Vid föregående (JoU 1985/86:13) beslutades om ett antalforskningsprogram och andra åtgärder med syftet att av hänsyn till miljönminska bruket av bekämpningsmedel och handelsgödsel. Flera av programmen är avmer långsiktig karaktär och spänner således . föreliggandefördelning så som den redovisas i propositionen utgör i huvudsak en konsekvensav tidigare fattade beslut. Det är enligt utskottet därför inte lämpligt attfrångå propositionen på denna punkt. Mot denna bakgrund avstyrks motionernaJo266, Jo704, Jo727, Jo737, Jo788 och Jo801. I motion Jo219 åsyftas de avgifter pä handelsgödsel somriksdagen tidigare beslutat om (JoU 1981/82:42, rskr. 1981/82:416). Dessa avgiftsmedel återförs till näringarna som bidrag till bl.a. forskning och utvecklingsprojekt. I motionen efterlyses en ändrad fördelning av medlen främst så att den 22 tekniskaforskningen bättre skulle kunna bli tillgodosedd. En utökad JoU 1986/87:19kontroll av teknisk utrustning m.m. och en konkret kartläggning avförbrukningen av gödselmedel skulle enligt motionen medverka till attursprungsavsikten med avgiften förverkligades. Utskottet erinrar om att de i propositionen aktuellaforskningsprogrammen till icke oväsentlig del avser just teknisk forskning ochtekniskt utvecklingsarbete. Det finns trots detta enligt utskottet anledningatt följa frågan noggrant. Motionens syfte bör därigenom kunna tillgodoses. I fem motioner tas upp behovet av skogstekniker, i förstahand i inland, samt lokaliseringen av en eventuellt utökadutbildningskapacitet. Utbildningen av skogstekniker bedrivs vid SLU på treställen, nämligen i , och . StiftelsenVärmlands och läns skogsbruksskola driver därutöver Gammelkroppaskogsskola. Utbildningskapaciteten är 60 utexaminerade tekniker per är iVärnamo, 30 i , 30 i och 18 (vartannat är) iGammelkroppa. I motionerna förs fram förslag till åtgärder som syftartill att häva bristen på skogstekniker i Norrlandslänen och framför allt iNorrlands inland. I motion Jol36 av och (bådas) anförs att det föreligger ett stort rekryteringsbehov av skogstekniker iNorrbottens län. Enligt motionen har utarbetat enplan för att genomföra en skogsteknikerutbildning vid . Enlokalisering till skulle enligt motionen ge en mycket förmånligfinansiell lösning för staten. Enligt motion Jo603 av Axel m.fl. (s)bör utbildningsplatser omfördelas frän till . Enligtmotion Jo604 av och (båda fp) pekas på att detföreligger en ojämn fördelning av utbildningsplatser mellan norra och södraSverige. För att lösa dessa problem föreslås att 30 utbildningsplatseromdisponeras från och att dessa förläggs till , därsamordningsmöjligheter föreligger med den skogsvetenskapliga fakulteten vidSLU. I motion Jo605 av och (båda m) framförs istort sett liknande tankegångar. Enligt motionen räcker det dock inte med attomfördela platser. I stället bör en helt ny utbildningslinje om 30 platseretableras i och förläggas till . Motivet för är enligtmotionen att kvaliteten i utbildningen där bättre kan tillgodoses. I motionJo608 av (vpk) begärs skyndsamma åtgärder för att häva bristenpå skogstekniker i . Förslagsvis skulle en utökad utbildning kunnaförläggas fill . Utskottet erinrar om att vid /84fattade beslut om den högre skogliga utbildningen och därvid godkände att skogsteknikerlin- jen utökades med 30 nybörjarplatser, förlagda till (JoU 1983/84:33). Till grund för beslutet låg bl.a. en omfattande utredning angående den eftergymnasiala skogliga utbildningen (Ds Jo 1983:6). Utskot tet delar de synpunkter som framförts i motionerna om svårigheten att rekrytera utbildade skogstekniker i landets norra delar. Utskottet vill framhålla att det från regionalpolitisk synpunkt är angeläget att tillgodose 23 särskiltNorrlands inland med väl utbildad personal. Det har framkommit att JoU1986/87:19 skogsteknikernai flera fall är regionalt rekryterade, dvs. man söker till den utbildningsenhetsom finns närmast. Utskottet har också erfarit att det- även om någontotal brist på skogstekniker i landet av större betydelse inte kan förutses -kommer att föreligga vissa regionala obalanser under en längre Mot denna bakgrund bör regeringen till lämna förslagtill åtgärder som innebär att man i ökar antagningen till Detta kan ske anfingen genom att platser omfördelasfrån eller genom en totalt sett ökad antagning. hänsyntill det beräknade behovet av skogstekniker bör man som ett alternativöverväga att temporärt höja utbildningskapaciteten. sammanhangbör övervägas om utbildningen kan ges en sådan lokalisering ochinriktning att den bättre tillgodoser det norrländska skogsbruket, särskilt Beträffande lokaliseringen av den utökade utbildningen iNorrland föreligger flera förslag. Utskottet är pä denna punkt inte berett attta slutlig ställning. Vid valet av lokaliseringsort får regionalpolitiskahänsyn och närheten till övningsmarker m.m. vägas mot andra faktorer som kanvara av betydelse i sammanhanget. En högskoleenhet, även om den är liten, utgörgivetvis ett väsentligt tillskott för en kommun eller region med ensartatnäringsliv. Utskottet anser sig emellerfid inte ha tillräckligt underlag föratt i detta läge förorda någon bestämd ort som lokaliseringsort. Vad utskottet anfört med anledning av de nu behandlademotionerna bör ges regeringen till känna. Utskottet behandlar under denna rubrik motion Jo416 avElving och . (båda c) yrkandena 1 och 3. I motionenanförs att vad avser vattenbruket ligger långt efter andra länder medmotsvarande förutsättningar. Vattenbruket har drabbats avstora svårigheter, detta beroende på bl.a. förgiftning av musslor och dumpningav världsmarknadspriser pä odlad fisk. Om en fortsatt positiv utveckling skallske krävs en ökad satsning av statsmakterna framför allt på forskningsområdetdär behovet av kunskapsuppbyggnad är stort. Behovet av produktutveckling ärockså uttalat. För att utveckla vattenbruket erfordras enligt motionen etthavsbrukscentrum som lämpligen bör utvecklas i där redanbetydande kompetens finns samlad. Ett sådant havsbrukscentrum bör dels arbetamed utvecklingsfrågorna, dels med de frågor som har att göra med den unganäringens olika praktiska problem. bör vara den myndighet somges ansvaret för uppbyggnad av ett sådant havsbrukscentrum. Utskottet delar för sin del den oro om vattenbruket somkommer till uttryck i motionen. Det kan emellertid konstateras attstatsmakterna vidtagit vissa åtgärder för att stärkaforskningen kring vattenbruket. /beslutades om vissaresursförstärkningar (proposition 1983/84:10, JoU 1983/84:30). utskottetatt man inte var beredd att närmare ange behov av och prioritering 24 av olikaforsknings- och fältstationer som då var aktuella. Regeringen har sedermera givit och iuppdrag att JoU 1986/87:19 utarbeta ett forskningsprogram som berör bådehavsfisket och vattenbruket i söt- och havsvatten. förväntas undersommaren 1987 framlägga sina förslag. Det kan förutsättas att regeringenåterkommer till med förslag som kan vara motiverade av rapportoch utvecklingen i övrigt inom vattenbruket. Syftet med motionen är därmeddelvis tillgodosett och utskottet föreslår att motionen lämnas utan riksdagensvidare åtgärd. Beträffande de allmänna miljöfrågorna i haven behandlas dessaunder miljö-och bilaga. I anslutning till behandlingen av propositionens allmännadelar har utskottet delvis berört även regeringens förslag om medelsanvisningarunder nionde huvudtiteln. Ett antal motioner som redovisas nedan har såledesdirekt och/eller indirekt behandlats under föregående avsnitt. Utskottetavstyrker samtliga motioner som innebär en ändrad anslagstilldelning under budgetåret1987/88. Utskottet tillstyrker till en början regeringens förslagsåvitt avser följande punkter. G 2.Lokalkostnader m.m. vid G 3.Byggnadsarbeten vid m.m. Inredning och utrustning av lokaler vid Sverigeslantbruksuniversitet m.m. G 7.Bidrag fill växtförädling G 8.Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien Punkt D 8 Främjande av skogsvård I motion Jol35 av m.fl. (vpk) yrkande 3förordas att beslutar att anslaget skall uppgå fill ,vilket skulle motsvara reala nivå. I motion Ub5 av m.fl. (m) yrkande 32 anförs attskogsvärdsavgif-ter ej bör finansiera den skogsforskning som enligt motionensyrkande 31 överförts till SLU. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionerna i denna del. I mofion Jcl35 av m.fl. (vpk) yrkande 2förordas att anslaget uppräknas med . avseende stöd till enförsöksgård för alternativ odling och att medel därutöver tillförs för 10doktorandtjänster. I motion Jol39 av m.fl. (c) yrkande 3förordas att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med4,0 milj. kr. förhöjt anslag om . för att täcka kostnader förforskning rörande den alternativa odlingen. Med hänvisning fill utskottets ställningstagande iavsnittet rörande jord- JoU 1986/87:19 bruksforskning tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motionerna Jol35 yrkande 2 och Jol39 yrkande3 i motsvarande delar. Under detta avsnitt tar utskottet vidare upp två motionerrörande utbildningen vid SLU. I motion Jo602 av () anförs att det intefinns någon utbildning på högskolenivå inom jordbrukssektorn i . IUppsala sker utbildningen av agronomer, och i finns landets endalantmästarutbildning. Det finns enligt motionen en brist påutbildningsmöjligheter för norrländska ungdomar. Mot denna bakgrund bör manetablera en lantmästarutbildning i och en propedeutisk kurs för agronomiestuderande vid . Utskottet anser för sin del att det närmast ankommer päSLU att bedöma och lägga fram förslag om behov och lokalisering av de häraktuella utbildningarna. Underlag som motiverar ett beslut saknas.Utskottet avstyrker motionen. I motion Jo797 av m.fl. (c) yrkande 13yrkas att beslutar att planeringsramarna för utbildningarna vid SLUdimensioneras att omfatta minst nuvarande antal studenter. Utskottet vill framhålla att någon reduktion av antaletutbildningsplatser enligt regeringsförslaget inte är aktuell. Motionen bördärför inte föranleda någon åtgärd frän sida. Punkt G 5 Skogs- och jordbrukets forskningsråd I mofion Jol32 av m.fl. (fp) yrkandena 2 och3 förordas att beslutar överflytta 10 milj. kr. från anslaget tillanslaget B 4 under fjortonde huvudtiteln att utnyttjas enligt förslag somredovisats i motionen samt att 3 milj. kr. av anslaget skall anvisas tillprojekt kring alternativ odling. I motion Jol35 av m.fl. (vpk) yrkande 1förordas att anslaget skall ökas med . i förhållande tillregeringsförslaget för att täcka kostnader för utökad forskning om livsmedel. I motion Jol39 av m.fl. (c) yrkande 5förordas att anvisas ett förhöjt anslag om . för att täckakostnaderna för forskning rörande bl.a. alternativa grödor på åkerarealer. I motion Jol41 av i m.fl. (m) yrkande1 förordas att anslaget reduceras fill . med motivering attskatten på bekämpningsmedel och handelsgödsel bör avskaffas. Utskottet biträder regeringens förslag och avstyrkermotionerna Jol32, Jol35, Jol39 och Jol41 i vad avser denna fråga. Miljö- och svarar förforskningsverksamheten inom såväl miljö- som energiområdet. Jordbruksutskottetbehandlar miljövårdsforskningen, medan näringsutskottet behandlarenergiforskningen. Allmänmiljövärdsforskning JoU 1986/87:19 Under detta avsnitt anmäls utgångspunkter förmiljövårdsforskningen samt pågående större forskningsaktiviteter ochutredningar inom olika sektorer. I propositionen redovisas regeringens syn på behovet avlaboratorieresurser på miljövårdsområdet. För såväl forskningen som olika slagav undersöknings- och övervakningsverksamhet safnt tillsyn behövs tillgångtill laboratorieresurser. Pä miljövårdsområdet finns sådana resurserdels inom , dels vid en rad andra organ. Det är angeläget attlaboratorieverksamheten har en sådan organisation och inriktning att den kandrivas effektivt och med hög kvalitet och att resurser kan kanaliseras till deområden inom miljövården där behovet av insatser är störst. Inom ramen för densärskilda översyn av miljövårdsorganisationen som pågår (Dir. 1986:25) skallbl.a. studeras hur verksamhet av nu berört slag bäst kan organiseras. Inommiljö- och bereds vidare frågan om hur behovet avanalyskapacitet när det gäller vissa typer av kvalificerade analyser avmiljögifter, främst dioxiner, bäst kan tillgodoses. Utskottet har under detta avsnitt valt att behandla tremotioner som är av allmän karaktär eller ansluter till frågan omlaboratorieresurser på miljövårdsområdet. I motion Jol38 av m.fl. (c) anförs att enstadig ökning av koldioxidhalten sker i atmosfären. Ökningen är lika tydlig iAntarktis som i och hänger liksom försurningen samman medförbränning av fossila bränslen. Det är angeläget att aktivt deltar iden internationella forskningssverksamheten kring dessa problem (yrkande 3).Vidare pekas på i motionen att de europeiska staterna har slutit ettsamarbetsavtal om tekniskt och vetenskapligt utvecklingsarbete (EUREKA).Sverige bör verka för ett ökat samarbete inom miljövårdsområdet. För att främjaett europeiskt samarbete som kan leda fill. minskade luftföroreningar bör ettMiljö-EUREKA bildas (yrkande 4). Ett liknande förslag framförs i motion Jo707av m.fl. (c) yrkande 3. Utskottet kan i och för sig dela den oro som framförs imotionen rörande den ökning av koldioxidutsläppen som registrerats. Sverigedeltar dock enligt vad utskottet erfarit mycket aktivt och pådrivande i detinternationella samarbetet. Utskottet kan instämma i att det föreligger ett stortbehov av europeiskt samarbete på miljöområdet. Det pågår bl.a. diskussioner ommarint forskningssamarbete inom det s.k. . I Nordiska rådetövervägs åtgärder som är ämnade att stärka det nordiska samarbetet inom EUREKA.Vissa samarbetsprojekt pågår redan inom miljövårdsområdet. De organisatoriskaförutsättningarna för ett ökat samarbete inom miljövårdsarbetet finns.Motionen bör därför lämnas utan åtgärd i vad avser yrkandena 3 och 4. Dettagäller även motion Jo707 yrkande 3. Beträffandelaboratorieresurser föreligger två motionsyrkanden. I motion Jol38 av m.fl. (c) yrkande 9anförs att det är av avgörande betydelse att miljökonsekvenserna klarläggs innan nya produkter eller produktionsprocesser som kan påverka miljön tas i anspråk. Utveck lingen går snabbt för processer som riskerar att bidra till spridning av bl.a.det 27 Mycket talar för enligt motionen att ett nytt laboratori- JoU1986/87:19 um förläggs till där kompetens finns bl.a. inom Umeåuniversitet. I motion Jo757 av m.fl. (fp) yrkande 2anförs beträffande laboratorieresurser att ett särskilt myndighetslaboratoriumbör inrättas för att kunna utföra de kvalificerade analyser som behövs rörandebl.a. har hos regeringen begärt att få medelför att inrätta ett myndighetslaboratorium. Enligt motionen är det naturligtatt ett sådant laboratorium ligger under ledning.