bet · GA01KU5 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa kyrkliga frågor I detta betänkande behandlar utskottet följande frågor somtagits upp i de angivna under allmänna motionstiden väckta motionerna. Stat-kyrka-frågan- motion 1985/86:K602 av m. fl. (fp). Medlemskapsreglernai - motion 1985/86:K227 av (). Dop somförutsättning för förtroendeuppdrag inom - motion 1985/86:K605av och (båda m). Kyrkomötetsmedverkan i lagstiftningen-motion 1985/86:K618 yrkande 1 av (). Biskopsställning i kyrkomötet - motion 1985/86:K618 yrkande 2 av (). Ökat antalkyrkomötesledamöter från - motion 1985/ 86:K626 av . (c, m, fp). Kallelse tillkyrkoråds sammanträde - motion 1985/86:K606 av (). Ändradinstansordning vid prövning av besvär över beslut om skiljande av präst frånprästämbetet - motion 1985/86:K620 av m. fl. (fp, s, m, c). Kvinnligapräster och jämställdheten på det kyrkliga området - motion 1985/86:K621 avIngela och (båda fp). Utskottet har ansett motionerna 1985/86:K606 och1985/86:K621 besvarade med vad utskottet anfört. Övriga motioner har utskottetavstyrkt. En reservation har lämnats beträffande stat-kyrka-frågan (fp).Särskilda yttranden föreligger beträffande den frågan (vpk) samt frågorna ommedlemskapsreglerna i (fp) och om dop som förutsättning förförtroendeuppdrag inom (m). I motion 1985/86:K227 av () yrkas 1. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna att religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i icke överensstämmer med regeringsformens 2 kap. 2 §, 2. att hos regeringen begär ändring ireligionsfrihetslagens KU 1986/87:5 bestämmelse om medlemskap i i enlighet med vad som anförts imotionen, , ' . 3. att hos regeringen begär förslag om attövergångsbestämmel serna i regeringsformen i detta avseende utgår. I motion 1985/86:K602 av m. fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande initiativ till överläggningar mellan staten och i syfte att ge en gentemot staten fri ställning. I motion 1985/86:K605 av och (båda m) yrkas att beslutaratt för valbarhet till kyrkomöte, kyrkofullmäkti- ." ge ochkyrkoråd förutsätts att man är döpt i ordning som accepteras av . I motion 1985/86:K606 av () yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ändring i lagen omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter så att kyrkorådets ledamöter kallastill kyrkorådets sammanträden. I motion 1985/86:K618 av () yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag med den innebörden attkyrkolagstiftning förutsätter kyrkomötets samtycke, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till ändrad sammansättning avkyrkomötet, innebärande att biskoparna blir självskrivna ledamöter ikyrkomötet. I motion 1985/86:K620 av m.fl. (fp, s, m,c) yrkas att hos regeringen begär åtgärder för en ändring avinstansordningen när det gäller beslut om skiljande av präst från prästämbetetså att talan mot beslut skall föras hos kyrkomötets besvärsnämnd. I motion 1985/86:K621 av och (båda fp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om att kyrkans ledare bör förvalta sinaämbeten i överensstämmelse med regeringsformen och jämställdhetslagen. I motion 1985/86:K626 av m.fl. (c, m,fp)'yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslagits om ökad representation vid kyrkomötet för . I motion 1985/86:K602 av m. fl. (fp)begärs att regeringen tar initiativ till överläggningar mellan staten ochsvenska kyrkan i syfte att ge en gentemot staten fri ställning.I motionen redogörs för vissa av de successiva reformer som genomförts påkyrkoområdet syftande till att - utan att föregripa ett ställningstagandei stat-kyrka-frågan - öka frihet och allmänt förbättra dessmöjligheter att Enligt motionärerna finns det ett kraftigt stigande KU1986/87:5 intressebåde inom och i för att nu snart gå vidare medfortsatta delreformer med sikte på att nå en från statlig beslutsapparat fri ,. Under /86 behandlade utskottet (KU1985/86:4) en partimotion från med samma innebörd som den häraktuella. behandlades en partimotion från vpk, vari yrkats attriksdagen hos regeringen skulle begära förslag om kyrkans skiljande frånstaten. I betänkandet redogjorde utskottet för stat-kyrka-frågans tidigarebehandling (bet. s. 4 f.). Vidare lämnades vissa uppgifter om 1982 årskyrkomötesreform och reformen om nya former för kyrklig lagstiftning.Utskottet anförde därefter bl. a. följande (s. 11): Reglerna för det reformerade kyrkomötet och de nyaformerna för kyrklig lagstiftning har varit i kraft . Utskottet har tidigare uttalat(KU . ' 1982/83:2) att när erfarenheter vunnits av den nya kyrkomötesorganisatio-- ' ' nen bör en noggrann utvärdering och analys av reformens tillämpningi ' praktiken komma till stånd. Regeringen har förklarat att ensådan, , utvärdering planeras. , Som utskottet framhållit i tidigare sammanhang (KU 1981/82:36) innebär den reformering av kyrkomötet och de andra förändringar som vidtagits bl. a. beträffande formerna för den kyrkliga lagstiftningen inte att frågan öm de framtida relationerna mellan staten och kyrkan föregripits. Den utvärde ring av de kyrkliga reformerna som skall företas bör emellertid enligt utskottets mening avvaktas innan några nya åtgärder i stat-kyrka-frågan övervägs. Med hänvisning till det anförda avstyrktes de bådamotionerna. och kommunisternas ledamöter i utskottet reserverade sig. följde utskottsmajoritetens hemställan. . ' . Vid öppnandet av kyrkomöte angav civilminister att han skulle vidta åtgärder för att få till stånd den av begärda utvärderingen av kyrkomötesreformen. Civilministern framhöll särskilt att utvärderingen inte skulle komma att beröra stat-kyrka-frågan. ' Den 31oktober 1986 beslöt regeringen att en utvärdering och analys av hur kyrkomötesreformen tillämpats i praktiken skullegöras av en utredare inom . Utredaren skall bedriva sinverksamhet enligt vissa riktlinjer angivna i en bilaga till regeringsbeslutet.Till utredare har utsetts statssekreteraren i . Enligt motion 1985/86:K227 av () stårinte religionsfri hetslagens bestämmelser om medlemskap i i överensstäm melse med bestämmelserna i regeringsformen (RF) om de medborgerliga fri- och rättigheterna. Motionären anger att därför har tvingats införa ' enövergångsbestämmelse till RF enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Motionären begär ett KU1986/87:5 tillkännagivande från riksdagens.sida om den bristandeöverensstämmelsen. I motionen anförs vidare bl. a. följande. Det borde,i endemokrati vara självklart att det är en viljeyttring som konstituerarmedlemskap i ett trossamfund. bör inte avvakta det arbete som pågårinom med att analysera kyrkans eget medlemskap i förhållandetill dopet utan bör hos regeringen begära dels förslag om att deangivna övergångsbestämmelserna i regeringsformen utgår, dels ändring avreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i . Pågående utredningsarbete inom kyrkan Beträffande det i motionen angivna utredningsarbetet inomsvenska kyrkan gäller bl. a. följande. kyrkomöte beslöt att centralstyrelse skulle föranstalta om en förutsättningslös och allsidigutredning öm kyrkotillhörighet och dop i . En arbetsgrupp inomcentralstyrelsen utredde därefter saken. lade gruppen framdiskussionsbetänkandet Dop och kyrkotillhörighet (SKU 1985:1). Betänkandetinnehåller principiella resonemang och en presentation av tre olika huvudlinjersom har kunnat urskiljas i den debatt som har förts omkyrkotillhörigheten. Diskussionsbetänkandet har därefter skickats på remisstill bl. a. församlingar. pågår arbete medsammanställning av remissvaren. Därefter skall utredningsarbetet fortsätta meden mera utförlig belysning av praktiska och juridiska konsekvenser av detalternativ som får stöd hos en bred opinion. När utredningsarbetet avslutatskommer centralstyrelsen att ta ställning till utredningens slutsatser ochförslag. Utredningsarbetet kommer därefter att i lämplig form redovisas förkyrk9mötet. Utskottet har tagitställning till motioner med samma innebörd som den här aktuella, senast hösten1985 (KU 1985/86:4) då utskottet behandlade motion 1984/85:476 (fp). Medanledning av motionen anförde utskottet - efter att bl. a. ha redogjort för deti det föregående omnämnda diskussionsbetänkandet - följande (s. 12): Som påpekats i motionen har såväl regering som riksdag vidbehandlingen av grundlagsreform (prop. 1975/76:209, s. 117) ansett attdet föreligger en motsättning mellan 2 kap. 2 § RF och bestämmelserna ireligionsfrihetslagen om medlemskap i . Enligt utskottets meningfinns det inte skäl att i det läge frågan befinner sig övervägaett slopande av den övergångsbestämmelse i RF enligt vilken reglerna ommedlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap. 2 § RF. Utskottetanser inte att nu bör ta något initiativ i medlemskapsfrågan. Denfortsatta behandlingen av det tidigare nämnda utredningsbetänkandet omkyrkotillhörighet och dop samt kyrkomötets ställningstagande med anledninghärav bör avvaktas. Med det anförda får motion 476 anses besvarad. Särskilt yttrande avgavs avfolkpartiets företrädare i utskottet. Dopsom förutsättning för förtroendeuppdrag inom svenska KU 1986/87:5 kyrkan I motion 1985/86:K605 äv AnitaBråkenhielm och (båda m) begärs att somvalbarhetsvillkor för vissa förtroendeuppdrag inom . föreskriverdop i ordning som accepteras av . Motionärerna anger att detknappast kan vara rimligt att man skall kunna delta i kyrkomötesavgöranden ilärofrågor utan att i rent religiös mening vara medlem av svenska kyrkan.Enligt motionärerna bör dopet därför vara ett självklart krav för valbarhettill kyrkomötet, och motsvarande bör gälla för valbarhet till kyrkofullmäktigeoch kyrkoråd. Motionärerna, som förordar att beslutar härom,påpekar att ett sådant beslut inte är avhängigt av senare ställningstagandentill den mer komplicerade frågan om den generella tillhörigheten till , vilken fråga utreds på kyrkomötets uppdrag av centralstyrelse. Kyrkomötet har behandlat motioner avsamma innebörd som den nu aktuella. Vid kyrkomöte avslogs en motion,vari begärts att kyrkomötet hos regeringen skulle anhålla om sådan lagändring,att endast den som är döpt kan väljas till förtroendepost i . 1ärendet hade yttrande avgivits av kyrkolagsutskottet (KL 1985:3), som avstyrktemotionen. I kyrkolagsutskottets betänkande angavs bl. a. att det inte kundevara rimligt att uppställa särskilda valbarhetskriterier, utöver medlemskapet,utan att ansvaret för att lämpliga personer väljs måste åligga väljarna.Kyrkolagsutskottet hänvisade vidare till att frågan om kyrkotillhörighet ochdop var föremål för särskild utredning. Kyrkomötets medverkan i lagstiftningen I motion 1985/86:K618 yrkande 1 av () yrkasatt hos regeringen begär förslag med den innebörden attkyrkolagstiftning förutsätter kyrkomötets samtycke. Enligt motionären har 1982års reform om nya former för kyrklig lagstiftning, varigenomkyrkolagstiftningen inte längre skulle avgöras med kyrkomötets samtycke,inneburit klara olägenheter. Reglerna om stiftande av kyrkolag finns intagna iövergångsbestämmelserna till regeringsformen. Reglerna ändrades genom 1982 årsreform om de nya formerna för kyrklig lagstiftning, som trädde i kraft den 1januari 1983. ordning innebar att för stiftande eller ändring avkyrkolag samtycke fordrades av allmänt kyrkomöte. Vad som i formell mening varatt hänföra till "kyrkolag" var i någon mån oklart, men en rätt fastpraxis hade genom \' 1986/87. åreniitbildats i fråga om tolkningen av begreppet. Genom reformen blev KU 1986/87:5huvudregeln att ensam stiftar lag också på det kyrkliga området. Ifråga om föreskrifter om medlemskapet i krävs dock alltjämtkyrkomötets samtycke. garanterades vidare även i fortsättningenett inflytande vid normgivningen genom att kyrkomötet skall yttra sig i frågaom vissa grundläggande föreskrifter på det kyrkliga området. Reformen innebar mera i detalj följande. om som trossamfund och om kyrkomötet som enförsamling av' valda ombud för skall meddelas i lagen om . Denna lag stiftas på samma sätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen.Innan lagen stiftas skall yttrande av kyrkomötet inhämtas. om prästerliga tjänster i svenska,kyrkan och om stiftsmyndighetersamt andra föreskrifter om kyrkomötet än som avses ovan meddelas i lagen omsvenska kyrkan eller i annan lag, som stiftas av efter yttrande avkyrkomötet. Detsamma gäller grundläggande föreskrifter om organisationen avmyndigheter under kyrkomötet och om den kyrkliga egendom som är avsedd försvenska kyrkans verksamhet. Föreskrifter som innebär ändring av det ändamål förvilket den kyrkliga egendomen är avsedd skall dock meddelas genom lag somstiftas i samma ordning som lagen om . får också enligtde nya grundlagsbestämmelserna möjlighet att till kyrkomötet delegeranormgivning i vissa särskilt angivna ämnen av inomkyrklig karaktär. Deredovisade bestämmelserna intogs i punkt 9 av övergångsbestämmelserna tillregeringsformen (prop. 1981/82:77, KU 36, rskr. 263, KU 1982/83:1, rskr. Propositionens förslag hade sin grund i ett betänkande av1979 års kyrkomöteskommitté (SOU 1981:14) Reformerat kyrkomöte, kyrklig lagstiftningm. Vid riksdagsbehandlingen av propositionens förslag konstaterade ettenigt konstitutionsutskott att de överläggningar som ägt rum mellan de iutskottet representerade partierna lett fram till att partierna kunnat enas omde förslag som omfattades av propositionen. Enligt utskottet var det av -stortvärde att en långtgående enighet uppnåtts mellan riksdagspartierna i berördafrågor. Vissa ändringar av övergångsbestämmelserna har därefterföretagits. Dessa är dock inte av intresse i förevarande sammanhang. /behandlade utskottet (KU1984/85:3) ett motionsyrkande (m) gällande viss ändring i formerna för denkyrkliga lagstiftningen: I motionen hade hemställts att yttranderätt infördesför kyrkomötet i fråga om förslag till ändringar i lagen om församlingar ocbkyrkliga samfälligheter, vilken lag inte räknas till kyrkolagsområdet. a. att utskottet - mot bakgrund av att tagitställning till formerna för den lagstiftning som gäller - inteför härvarande var berett att förorda en ändring av normgivningssystemet på detifrågavarande området. 5.Biskops ställning i kyrkomötet KU 1986/87:5 I motion 1985/86:K618yrkande2av ()hemställsaft hos regeringen begär förslag till ändrad sammansättningav kyrkomötet, innebärande att biskoparna blir självskrivna ledamöter ikyrkomötet. Motionären anser att biskoparna intar en så betydelsefull positioninom att det borde vara självklart att de också kan uppträda somledamöter av kyrkomötet. Genom kyrkomötesreform, vilken trädde i kraft den1 , avskaffades biskoparnas självskrivenhet som ledamöter avkyrkomötet. De skulle däremot ha närvaroplikt och yttranderätt i kyrkomötet menskulle få delta i besluten endast om de var valda till ledamöter (5 § andrastycket lagen /1982:942/ om ). Frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet hadediskuterats relativt ingående i propositionen om ett reformerat kyrkomöte(prop. 1981/82:192 s. 26 f.). (KU 1982/83:2) hade vidbehandlingen av propositionen ingenting att invända mot vad som föreslagits idenna del. Utskottet framhöll emellertid att när erfarenheter vunnits av dennya kyrkomötesorganisationen borde en noggrann utvärdering och analys avreformens tillämpning i praktiken komma till stånd. Utskottet behandlade under /84 (KU1983/84:12) en motion (c) vari begärts att reglerna i lagen om svenska kyrkanskulle ändras så att biskopar ej längre blev valbara till kyrkomötet. Enligt utskottets mening fanns det inte skäl att ta uppfrågan om ändring av reglerna om biskops ställning i kyrkomötet förrän enutvärdering av den nya organisationen skett. Frågan har vidare behandlats av 1984 och 1985 årskyrkomöten. kyrkomöte avslog en motion, vari begärts att biskoparnaskulle vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Ställningstagandet innebaratt kyrkomötet gick emot kyrkolagsutskottet, som i sitt betänkande i frågan(LU 1984:1) i princip anslutit sig till motionen. Även kyrkomöte hadeatt ta ställning till en motion av angivet slag. (KL1985:20) avstyrkte motionen under hänvisning till kyrkomötes beslut ifrågan. I en reservation tillstyrktes motionen. Kyrkomötets majoritet följdereservationen och beslöt att hos regeringen göra framställning om återinförandeav den gamla ordningen. Regeringen beslöt att inte vidtanågon åtgärd med anledning av den skrivelse i saken, som kyrkomötet avlåtit. I riktlinjerna för den av regeringen beslutadeöversynen av kyrkomötesreform omnämns särskilt frågan om biskops ställningi kyrkomötet. Okatantal kyrkomötesledamöter från - KU 1986/87:5 I motion 1985/86:K626 av m.fl. (c, m, fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenföreslagits om ökad representation för vid kyrkomötet. I motionenerinras-om att kyrkomötesreform för stifts del innebar enförsämrad representation vid kyrkomötet. Genom reformen halverades antaletmandat, från 4 mandat av 96 till 2 mandat av 251. Motionärerna anser att starkaskäl talar för en ökad representation. I motionen erinras vidare om 1985 årskyrkomötes beslut att hos regeringen begära dels att minsta antalet mandat pervalkrets bestäms till tre, dels att biskoparna blir självständiga ledamöter avkyrkomötet. Motionärerna påpekar att ett genomförande av dessa förslag skulleinnebära att erhåller fyra mandat i kyrkomötet. Enligt 2 § tredje stycket lagen (1982:943) om kyrkomötetgäller att antalet mandat för varje valkrets skall bestämmas till två även omvalkretsen vid tillämpningen av fördelningsregeln i paragrafens andra styckeskulle tillföras färre än två mandat. kyrkomöte har i skrivelse till regeringenföreslagit att bestämmelsen ändras på så sätt att lägsta antalet mandat somtillförs varje valkrets skall bestämmas till tre i stället för två. Kyrkomötets framställning behandlades av regeringen iproposition 1984/85:169 om vissa ändringar av reglerna om val till kyrkomötetm. I propositionen föreslogs vissa ändringar av reglerna om val tillkyrkomötet i syfte att förenkla valförfarandet och förbättra kyrkomötetsrepresentativitet. Föredragande departementschef angav att de föreslagnaändringarna huvudsakligen gällde sådana åtgärder som framstod som särskiltangelägna i syfte att i praktiskt hänseende underlätta förfarandet vidkyrkomötesvalen. Andra frågor borde enligt departementschefen anstå i avvaktanpå en övergripande utvärdering av kyrkomötesreformen. I propositionen framhöllsvidare att den av kyrkomötet föreslagna regeln i praktiken berörde enbart Visbystift. Trots sitt låga antal röstberättigade medlemmar hade stiftetgenomnuvarande regler tillförsäkrats två ombud vid kyrkomötet. Som jämförelsenämndes att i - som har betydligt fler ledamöter änkyrkomötet - representerades av endast två ledamöter. Med hänsyn till nämndaomständigheter angav departementschefen att han inte nu var beredd att förordanågon ändring av ifrågavarande bestämmelser. Propositionen behandlades avutskottet i betänkandet KU 1984/85:32. I ärendet förelåg ett motionsönskemålfrån om att vid valen till kyrkomötet varje valkretstilldelades minst fyra mandat. Utskottet avstyrkte motionen under hänvisningtill att utskottet delade den ovannämnda bedömning av saken som gjorts iproposition 1984/85:169. ledamöter i utskottet reserverade sig.Enligt deras mening borde regeringen utarbeta förslag i enlighet med i motionenomnämnda förslagfrån kyrkomötet angående mandatfördelning och självskrivet leda- KU1986/87:5 motskap för biskop i kyrkomöte.. Riksdagenföljde utskottsmajoritetens hemställan. I riktlinjerna för den av regeringen beslutadeöversynen av kyrkomötesreform omnämns särskilt frågan om fördelningenmellan stiften av mandaten till kyrkomötet. Kallelse till kyrkoråds sammanträde I motion 1985/86:K606 av () förordas atti lagen om församlingar och kyrkliga samfälligheter intas en ny bestämmelsevarigenom föreskrivsatt kyrkorådsledamöter kallas till kyrkorådssammanträde.Motionären hemställer att hos regeringen begär ett sådant förslag. Lagen (1982:1052) om församlingar och kyrkligasamfälligheter saknar bestämmelser om kallelse till kyrkorådssammanträde. Motdenna bakgrund har i praxis ansetts att beslut fattade vid kyrkorådssammanträdetill vilket rådets ledamöter inte särskilt blivit kallade har tillkommit i lagaordning. kyrkokommitté har i sitt betänkande (SOU 1986:18) Framtid isamverkan föreslagit att i nyssnämnda lag intas en ny bestämmelse, varigenomden aktuella frågan regleras. Den föreslagna bestämmelsen innehåller föreskriftom att kallelse till sammanträde med kyrkorådet dels skall anslås påförsamlingens anslagstavla minst före sammanträdet, dels inom sammatid skall sändas med posten till varje ledamot och suppleant eller på annattillförlitligt sätt tillställas dem. Kommitténs förslag undergår för närvaranderemissbehandling. Ändrad instansordning vid prövning av besvär överbeslut om skiljande av präst från prästämbetet I motion 1985/86:K620 av m. fl. (fp, s, m,c) föreslås ändrad instansordning vid prövning av besvär över domkapitelsbeslut om skiljande från prästämbetet av präst, som övergivit svenska kyrkanslära och har avgått från sin befattning. Enligt 13 § lagen (1936:567) omdomkapitel skall talan mot sådant beslut föras hos kammarrätten genom besvär. Motionärerna anser det inte tillfredsställande att det ärde allmänna förvaltningsdomstolarna som utför eventuell överprövning avtrossamfundet läroövervakande funktion. Motionärerna anser attden inrättade kyrkomötets besvärsnämnd är en lämpligare besvärsinstans. Bakgrund , KU 1986/87:5 Det i motionen framförda förslaget faller in under ämnetsvenska kyrkans ämbete. Som tidigare framgått i detta betänkande (s. 6) innebar1982 års reform om nya former för kyrklig lagstiftning bl. a. att riksdagengavs möjlighet att till kyrkomötet delegera normgivning i vissa särskiltangivna ämnen hörande till det s. k. inomkyrkliga rättsområdet. Till dessaämnen hör inte . kyrkomöte uttalade i en skrivelse till regeringenatt det måste ankomma på kyrkomötet att fastställa de prästerliga ämbetenasinnehåll och ämbetsplikt samt ritualer kring ämbetena. Kyrkomötet angav vidareatt det var erforderligt med en översyn av bestämmelserna om obehörighet förpräst att utöva ämbetet och om skiljande från ämbetet (1 SäU 1982:1, kskr. De sålunda aktualiserade frågorna omfattas avkyrkoförfattningsutredningens uppdrag. har enligtsina direktiv (dir. 1982:88) att göra en sammanställning av de författningareller.däri intagna föreskrifter som med hänsyn till sitt innehåll enligtutredningens bedömning kommer att ligga inom ramen för kyrkomötetsnormgivningskompetens. Till de frågor som utredningen behandlar hör möjlighetenatt till kyrkomötet delegera normgivning beträffande ämbete.Enligt vad utskottet inhämtat överväger utredningen att lämna ett förslag idenna riktning. Utredningen beräknar avge sitt slutbetänkande . riksdagsbehandling m. m. Utskottet behandlade under /85 (KU1984/85:32) en motion (fp, s) med begäran om ändrade bestämmelser, som skullegöra det möjligt för kyrkomötet att genom kyrklig kungörelse meddelaföreskrifter i fråga om . Utskottet avslog motionen underhänvisning till att borde avvakta kyrkoförfattningsutredningenspågående arbete. Särskilt yttrande avgavs av företrädare iutskottet. Till kyrkomöte hade väckts en motion av sammainnebörd som motion 1985/86:K620. Motionen hänsköts på förslag avkyrkolagsutskottet till kyrkomöte. Kvinnliga präster och jämställdheten på det kyrkligaområdet . I motion 1985/86:K621 av och (båda fp) hävdas att jämställdheten mellan män och kvinnor på detkyrkliga området släpar efter jämfört med samhället i övrigt. Det erinras i motionenom att allmänna regler om jämställdhet mellan män och kvinnor i regeringsformenoch jämställdhetslagen gäller även inom verksamhet i och medatt lagen om kvinnors behörighet till prästerlig tjänst upphävts vid 1982 årsutgång. Till grund för sin kritik har motionärerna i första hand åberopatförhållandena i . Enligt motionärerna har den jämställdhetsplansom upprättats inom stiftet inte givit resultat. Motionärer- KU 1986/87:5 naerinrar om problemen med prästvigning av kvinnor i stiftet.