bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — Den centrala punkten i denna kritik är attregeringen inte i fillräcklig grad tar hänsyn fill vad som särskilt kännetecknarsmåföretagen, nämligen det nära sambandet mellan företaget och företagaren. Denpersonliga insatsen från småföretagaren - och ofta även dennes familj - är heltavgörande för företagets utveckling. Lagstiftning och föreskrifter av olikaslag är emellertid ofta anpassade till de större företagens förhållanden, bl.a. när det gäller arbetsrättsliga frågor. Det finns anledning att understrykaatt vissa regelsystem som gäller företagen ofta innebär en tung belastning försmåföretagaren och minskar dennes möjligheter att ägna sig åt sin huvuduppgift,nämligen att utveckla företaget. Ulskollet vill också starkt betona att olikaformer av konkurrensbegränsningar - inte minst i den offentliga verksamheten -särskilt drabbar de mindre förelagen, som oftast saknar möjligheter att görasina intressen gällande gentemot myndigheter, kommuner eller organisationer avolika slag. En successiv avveckling av den offentliga sektorns servicemonopolskulle enligt utskottets mening innebära en kraftig sfimulans för småföretagandetoch därmed för näringslivet i dess helhet. bör genom ett uttalande till regeringen ställasig bakom vad som här anförts om småföretagspolitiken. Genom ett sådantuttalande skulle ifiågavarande yrkanden i motionerna 1986/87:N383 (m),1986/87:N385 (m) och 1986/87:N330 (fp) tillgodoses. Vad utskottet har anförtligger också i linje med synpunkter på småföretagspolitiken som, utan någotsärskilt yrkande, framförs i motion 1986/87:N143 (c). Utskottet kan däremot inte godta den syn på det individuellaföretagandet som ligger till grund för motion 1986/87:N140 (vpk). Motionenavstyrks i berörd del. dels att utskottet under 23 bort hemställa 23. beträffande småföretagspolitiken att a) med bifall tillmotion 1986/87:N330 yrkandena 1-5, motion 1986/87:N383 och motion 1986/87:N385som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, b) (= utskottet). Småföretagspolitiken(mom. 23) NU 1986/87:30 (vpk) anser rfe/i att den del av utskottets yttrande som börjar på s.47 med "Den kritik" m och slutarpå s. 48 med "berörd del" bort ha följande lydelse: Som påpekas i motion 1986/87:N140 (vpk) ägnas i propositionenföga uppmärksamhet åt en väsentlig aspekt av småföretagens situation, nämligenderas ökande beroende av storföretagen. De stora verkstadsindustriföretagenskrav på minskad kapitalbindning och hårdare kvalitetsstyrning kan väntas ledatill en omfattande utslagning av sådana mindre företag som fungerar somunderleverantörer. Tendenserna till ökad koncentration gör sig gällande ocksåpå en rad andra områden inom näringslivet. Det är enligt utskottets meningangeläget att småföretagens möjligheter att stå emot påtryckningar frånstorföretagen stärks. Det samhälleliga kapital som finns i fondsystemen börkunna utnyttjas i detta syfte. Utskottet delar också motionärernas uppfattning att mycketav det individuella småföretagandet omges av illusioner. Propositionen går intehelt fri från kritik på denna punkt, medan uppskattningen av den enskildesmåföretagaren i motionerna från de borgerliga partierna tar sig överdrivna,nästan patetiska uttryck. Man överskattar emellertid i propagandan för att"starta eget" ofta människors möjligheter härtill, vilket leder tillmisslyckanden och osunda affärsmanipulationer. Enligt utskottets mening är denkooperativa företagsformen i många fall lämpligare för små och medelstoraföretag, bl. a. därföratt de problem som uppstår när ett företag växer över enviss storlek lättare kan bemästras. Mot bakgrund härav är det av vikt att valetav kooperativ företagsform för de mindre företagen på olika sätt främjas.Riksdagen bör genom ett uttalande till regeringen ställa sig bakom vad som häranförts. Genom ett sådant uttalande skulle motion 1986/87:N140 (vpk)tillgodoses i berörd del. Utskottet avstyrker däremot motionerna 1986/ 87:N383(m), 1986/87:N385 (m) och 1986/87:N330 (fp) i motsvarande delar. dels att utskottet under 23 bort hemställa 23. beträffande småföretagspolitiken att a) (= utskottet), b) med bifall tillmotion 1986/87:N140 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Kravet på personlig borgen (mom. 24) (), (), (). (fp), (), () och LarsAhlström (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 48 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att viss personlig borgen frånegenföretagare kan vara nödvändig för att understryka ägarens ansvar för företagets utveckling. Som påpekas i motion 1986/87:N334 (m) innebär emellertid lagstiftningen på det "' 7 1986/87. arbetsrättsligaområdet att företagarens möjligheter att styra sitt företag har NU1986/87:30 kringgärdatspå olika sätt. Kravet på personlig borgen framstår därmed enligt utskottetsmening inte som lika befogat som . I den mån personlig borgen krävs bör den avse endast företagaren och ej hans anhöriga. Utskottetanser alltså att frågan bör utredas utifrån de aspekter som bör i ett uttalande ansluta sig till vad utskottet nu har anfört. Därmed tillgodoses syftet med den nämnda motionen,även om utskottet inte delar motionärens uppfattning att statliga kreditorganhelt bör avstå från krav på personlig borgen. dels att utskottet under 24 bort hemställa 24. beträffandekravet på personlig borgen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N334 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Beskattningen av småföretag (mom. 25) (), (), (). (fp), (), () och LarsAhlström (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 49 sombörjar med "Effekterna av" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: Utskottet finner det uppenbart att utformningen avskattesystemet utgör det kanske allvarligaste hindret för nyföretagandet ochför utvecklingen av de små och medelstora företagen. Såsom framgår avmotionerna 1986/ 87:N149 (fp) och 1986/87:N143 (c) har såväl beskattningen avfysiska personer som företagsbeskattningen effekter som just för dessa företagär särskilt besvärande. De förslag om skattelättnader som framförs i de nämndamotionerna finner utskottet från sina utgångspunkter väl ägnade att förbättrade allmänna förutsättningarna för småföretagandet. Liknande synpunkter framförs- dock utan särskilt yrkande - i motion 1986/87:N383 (m), som utskottet nysshar behandlat. bör anmoda regeringen att i det pågående arbetet medöversyn av bl. a. företagsbeskattningen ta stor hänsyn till småföretagenssärskilda situation. Genom ett uttalande härom skulle ifrågavarande yrkanden imotionerna 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N143 (c) bli tillgodosedda. dels att UtskoUet under 25 bort hemställa 25. beträffandebeskaliningen av småförelag attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N143 yrkandena 2 och 3 och motion1986/87:N149 yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet (mom. 27) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 51 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till förslaget i motion1986/87:N150 (m) om en NU 1986/87:30 avveckling av de regionalautvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. Såsom anförs i motionen kanföretagens kreditförsörjning ske på normalt sätt. För utveckling av nyaprodukter finns möjligheter till stöd från styrelsen för teknisk utveckling(STU). Genom en sålunda ändrad inriktning av fondernas verksamhet skullemöjligheter öppnas för fonderna att återbetala sitt kapital till staten. Avpropositionen framgår att fondernas likvida reserv uppgår till ca 1 miljardkronor. Härav bör 125 milj. kr. kunna inbetalas till staten under nästabudgetår. bör anmoda regeringen att ta upp förhandlingar med deregionala huvudmännen om såväl ändrad inriktning av fondernas verksamhet somåterföring av kapital. Utskottet tillstyrker alltså nämnda motion i berörd del.Av det anförda följer också att utskottet avstyrker motion 1986/87:N143 (c) imotsvarande del. dels att utskottet under 27 bort hemställa 27. beträffande utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet att a) med bifall tillmotion 1986/87:N150 yrkande 14 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, b) (= utskottet). Utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet (mom. 27) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 51 sombörjar med "Någon anledning" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Vad som anförs i propositionen om urholkningen avutvecklingsfondernas kapital visar enligt utskottets mening klart på attytterligare kapitaltillskott till fonderna kan komma att behövas, ehururegeringen inte synes beredd att dra denna slutsats. Utskottet kan alltsåansluta sig till vad som sägs i frågan i motion 1986/87:N143 (c). böranmoda regeringen att inför nästa avtalsperiod noga överväga behovet av ökatkapital för utvecklingsfonderna med hänsyn till den delvis ändrade inriktningenav fondernas finansieringsverksamhet. Därmed skulle nämnda mofion tillgodosesi denna del. dels att utskottet under 27 bort hemställa 27. beträffande utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet att a) (= utskottet), b) med bifall fillmotion 1986/87:N143 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Utvecklingsfondernas företagsservice (mom. 28) (), (). (fp)och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 52 sombörjar med "Önskemålet i" och slutar med "motsvarande del"bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till de synpunkter påutvecklingsfondernas företags- NU 1986/87:30 service som framförs i motion1986/87:N330 (fp). Det är viktigt att fonderna kompletterar den service somtillhandahålls på marknaden. Som anförs i motionen bör fonderna också strävaefter samarbete med företagens egna organisationer, inte minst för att undvikadubbelarbete. Fondernas verksamhet är särskilt viktig för de minsta företagen,och de bör därför fördela sina resurser så att dessa företag inte blir satta påundantag. Det anförda gäller inte bara företagsservicen utan ävenfinan-sieringsverksamheten. Utskottet kan också ansluta sig till vad som sägs i motion1986/87:N150 (m) om att fonderna inte bör konkurrera ut privata konsultföretag.Däremot finner utskottet att motionärerna går för långt i sina krav påavgiftsbeläggning. Särskild hänsyn bör även här tas till de minsta företagenssituation. bör genom ett uttalande ställa sig bakom vadutskottet anfört. Motion 1986/87:N330 (fp) tillstyrks alltså. Genom ett sådantuttalande blir motsvarande yrkande i motion 1986/87:N150 (m) delvistillgodosett. dels att utskottet under 28 bort hemställa 28. beträffande utvecklingsfondernas företagsservice attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N330 yrkandena 7-9 och med anledningav motion 1986/87:N150 yrkande 14 i ifrågavarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingsfondernas företagsservice (mom. 28) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 52 sombörjar med "Önskemålet i" och slutar med "motsvarande del"bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion1986/87:N150 (m) om utvecklingsfondernas företagsservice. Det är av vikt attfonderna i sin konsultverksamhet inte konkurrerar ut den verksamhet som bedrivsav privata konsultföretag. Inte minst i de regionalpolifiskt eftersatta delarnaav landet är sådana företag ett värdefullt inslag i infrastrukturen. Fondernabör med hänsyn härtill tillämpa marknadsmässiga taxor för sina konsulttjänster.En ökad avgiftsbeläggning av fondernas tjänster är angelägen även med hänsyntill att statens kostnader för bidrag till verksamheten så långt möjligt börminskas. Utskottet ansluter sig också till vad som sägs i motionen om attutvecklingsfonderna i ökad utsträckning bör anlita utomstående konsulter. bör genom ett uttalande till regeringen ställasig bakom vad som här anförts. Mofion 1986/87:N150 (m) fillstyrks i berörd del.Genom vad utskottet har föreslagit blir även motsvarande yrkanden i motion1986/ 87:N330 (fp) i huvudsak tillgodosedda. dels att utskottet under 28 bort hemställa 28. beträffande utvecklingsfondernas företagsservice attriksdagen med bifall till mofion 1986/87:N150 yrkande 14 i ifrågavarande deloch med anledning av motion 1986/87:N330 yrkandena 79 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 39.Utvecklingsfondernas målgrupp (mom. 29) NU 1986/87:30 () och (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.52 med "Utskottet anser" och slutar på s. 53 med "sammauppfattning" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har den nuvarande avgränsningenav utvecklingsfondernas målgrupp till företag inom tillverkningsindustrinblivit alltmer otidsenlig. Som påpekas i motion 1986/87:N330 (fp) ökarefterfrågan på olika slags tjänster snabbt inom hela ekonomin. En utvidgning avmålgruppen till att omfatta samtliga hantverks- och serviceföretag skulleinnebära färre gränsdragningsproblem och en bättre anpassning till de aktuellabehoven. I anslutning till vad som sägs härom i såväl nyssnämndamotion som motionerna 1986/87:N308 (fp) och 1986/87:N401 (fp) vill utskottetockså framhålla att nuvarande avgränsning av målgruppen missgynnar kvinnorsföretagande, som förekommer främst i servicebranschen. En utvidgning avmålgruppen enligt utskottets förslag skulle alltså vara en viktig jämställdhetsreform.Även ungdomars företagande skulle främjas. bör alltså anmodaregeringen att vidta åtgärder för en utvidgning av målgruppen enligt vad somanförts, i första hand genom ändring i finansieringsförordningen. Härigenomskulle de nämnda tre motionerna tillgodoses såvitt här är i fråga. Ävenmotionerna 1986/87:N332 (c) och 1986/87:N333 (c) skulle till betydande deltillgodoses. dels att utskottet under 29 bort hemställa 29. beträffande utvecklingsfondernas målgrupp attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N330 yrkandena 10 och 12 samtmotionerna 1986/87:N308, 1986/87:N332, 1986/87:N333 och 1986/87:N401 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utvecklingsfondernas Styrelser (mom. 30) (), (), (). (fp), (), () och LarsAhlström (m) dels att den del av utskottets yttrande på s. 53 sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i vad som anförs i motionerna1986/87:N150 (m) och 1986/87:N330 (fp) om att personer med erfarenhet frånföretag i större utsträckning bör utses till styrelseledamöter iutvecklingsfonderna. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen ännuinte har fillgodosett utskottets önskemål om underlag för bedömning av i vadmån hänsyn har tagits vid styrelsevalen till utskottets uttalande i fråganvåren 1985. bör anmoda regeringen att för redovisaett sådant underlag jämte de slutsatser som regeringen drar därav. Med detsagda tillstyrker utskottet de nämnda motionerna i berörda delar. dels attutskottet under 30 bort hemställa NU 1986/87:30 30. beträffandeutvecklingsfondernas styrelser attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N150 yrkande 14 i ifrågavarande deloch motion 1986/87:N330 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Regionala exportsäljbolag (mom. 31) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 55 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är främjandet av de små ochmedelstora företagens export en central uppgift för den statligasmåföretagspolitiken. Det finns här också en stor potential för ökad export.Erfarenheten visar emellertid att det är svårt för de små företagen attintroducera sina produkter på den internationella marknaden. De olika former avstöd som lämnas innebär att småföretagen i huvudsak själva måste svara försåväl arbetet som den ekonomiska risken med marknadsföringen. Utskottet anseratt det kan finnas skäl att, såsom föreslås i motion 1986/87:N429 (c), nu utredafrågan om inrättande av regionala exportsäljbolag med uppgift att vara ettslags grossistcentraler för småföretagsprodukter avsedda för export. Riksdagenbör anmoda regeringen att föranstalta om en sådan utredning. Med det sagdatillstyrker utskottet nämnda motion i berörd del. dels att utskottet under 31 bort hemställa 31. beträffanderegionala exportsäljbolag attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N429 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Småföretagsfonden (mom. 32) (), (), (). (fp), (), () och LarsAhlström (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 55 sombörjar med "I likhet" och slutar med "berörts här" bort haföljande lydelse: Utskottet tar avstånd från regeringens förslag om attSmåföretagsfonden skall tillföras ytterligare medel. I avvaktan på enavveckling av löntagarfondssystemet bör fonden avstå från ytterligareengagemang. bör göra ett uttalande härom till regeringen. Förslagetom ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden böravslås. Genom de nämnda åtgärderna skulle motionerna 1986/87:N150 (m), 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N143 (c) tillgodoses i berörda delar. dels aU utskottet under 32 bort hemställa 32. beträffande Småföretagsfonden att a) avslårproposition 1986/87:74 moment 4, b) med. bifall fill motion 1986/87:N143 yrkande 12, mofion1986/ NU 1986/87:30 87:N149 yrkande 7 och motion 1986/87:N150 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Behov av Stöd till SIFU (mom. 35) (), (). (fp), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 58 sombörjar med "Det finns" och slutar med "skall upphöra" bortha följande lydelse: Utskottet vill inte bestrida att denfortbildningsverksamhet i form av kurser som bedrivs av SIFU är av värde för desmå och medelstora företagen. Emellertid tillhandahåller även ett antal andrautbildningsföretag liknande kurser. Det kan enligt utskottets mening intehävdas att SIFU:s kursutbud är unikt och att det därigenom skulle finnas ettbärkraftigt motiv för statliga subventioner till verksamheten som sådan.Utskottet ansluter sig alltså till vad som anförs i mofionerna 1986/87:N150(m), 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N412 (fp) om att SIFU:s verksamhet ifortsättningen bör finansieras enbart genom avgifter. Om småföretagens behov avutbildning inte blir tillgodosett på marknadens villkor i en utsträckning somär önskvärd från näringspolitisk synpunkt bör staten kunna lämna stöd. Sådantstöd bör emellertid ges i konsumentledet för att inte konkurrensen mellan olikaproducenter av utbildning skall snedvridas. I sammanhanget bör påpekas attSIFU, förutom statsbidraget, åtnjuter förmånen av tjånstebrevsrätt, som harvärderats till 5 milj. kr. Utskottet vill inte utesluta att visskompensation till SIFU för den konkurrensnackdel som nuvarande lokaliseringinnebär kan vara motiverad. Denna fråga får dock prövas i ett regionalpolitisktsammanhang sedan eventuella merkostnader för SIFU har redovisats. börgenom ett uttalande till regeringen ställa sig bakom vad som här anförts omprinciperna för finansieringen av SIFU:s verksamhet. Härigenom skulle de treförenämnda motionerna tillgodoses i berörda delar. dels att utskottet under 35 bort hemställa 35. beträffande behov av stöd till SIFU att medbifall till motion 1986/87:N149 yrkande 9, motion 1986/87:N150 yrkande 3 ochmotion 1986/87:N412 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Finansieringsordning för SIFU (mom. 36) (), (). (fp), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.58 med "Utskottet finner" och slutar på s. 59 med "till småföretagsutveckling"bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i den kritik som framförs i motion 1986/87:N135 (m) 103 mot regeringens förslag om att stöd till SIFUfortsättningsvis skall utbetalas Som påpekas i motionen fråntas insynen i subven- NU 1986/87:30tioneringen av SIFU genom att besluten förs ned på myndighetsnivå. Utskottetfinner det också anmärkningsvärt att regeringen till ordförande i styrelsen förSIFU har utsett SIND:s generaldirektör. Denna personalunion är enligtutskottets mening ägnad att undergräva förtroendet för myndighetensopartiskhet vid behandlingen av olika bidragssökande på området. I sammanhanget vill utskottet också framhålla att denutredning av SIND som ligger till grund för regeringens förslag om SIFU visarallvarliga brister. Som påtalas i motion 1986/87:N135 (m) har man i utredningenvarken kartlagt det privata utbudet av utbildningstjänster eller gjort någonegentlig analys av småföretagens utbildningsbehov. Utredningen har i ställetkaraktären av en partsinlaga med syfte att motivera fortsatta subventionertill SIFU. Utskottet finner det således angeläget att regeringen föranstaltarom en ny utredning - anfingen genom ett oberoende organ eller i kommittéform -som mer allsidigt och objektivt kan belysa angivna frågor. bör genom ett uttalande till regeringen ställasig bakom vad som här anförts om finansieringsordningen för SIFU och om en nyutredning om småföretagsutbildningen. Genom ett sådant uttalande skulle motion1986/ 87:N135 (m) tillgodoses. Däremot avstyrker utskottet, i enlighet med sitttidigare ställningstagande, yrkandena i motionerna 1986/87:N137 (c) och1986/87:N143 (c) om ett särskilt bidragsanslag till SIFU för nästa budgetår.Utskottet återkommer - i samband med behandlingen av anslaget tillsmåföretagsutveckling - till frågan om medel till SIFU under övergången till enny finansieringsform. dels att utskottet under 36 bort hemställa 36. beträffande finansieringsordning för SIFU attriksdagen a) (= utskottet), b) med bifall tillmotion 1986/87:N135 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Finansieringsordning för SIFU (mom. 36) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.58 med "Utskottet finner" och slutar på s. 59 med "tillsmåföretagsutveckling" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den kritiksom framförs i motionerna 1986/87:N137 (c) och 1986/87:N143 (c) mot regeringensförslag om att det särskilda anslaget till SIFU skall upphöra och att detstatliga stödet till verksamheten i fortsättningen skall utbetalas via SIND.Genom att besluten sålunda förs ned på myndighetsnivå fråntas detdirekta inflytandet över medelstilldelningen. Som påpekas i förstnämnda motionfinns det risk för att SIND kommer att prioritera andra utbildningsföretag utanatt ta vederbörlig hänsyn till den regionalpolitiska betydelsen av SIFU:slokalisering till . Utskottet anser alltså att medel liksom börtillföras SIFU genom ett egetanslag på statsbudgeten. För nästa budgetår bör 12 milj. kr. ändamålet.Genom vad utskottet har föreslagit tillgodoses de två nämnda motionerna.Utskottet instämmer också i den kritik som i motion 1986/ NU 1986/87:30 87:N135(m) riktas mot SIND:s utredning om småföretagsutbildningen. ny,opartisk utredning i frågan bör genomföras. härför.Därmed skulle nämnda motion tillgodoses till viss del, även om utskottetinte kan godta den inställning i sak till frågan om stöd till SIFU som dels att utskottet under 36 bort hemställa 36. beträffande finansieringsordning för SIFU att a) med bifall fillmotion 1986/87:N137 och motion 1986/87:N143 yrkande 13 och med avslag påproposition 1986/87:74 moment 10 till Bidrag tiU Stiftelsen Institutet förföretagsutveckling för /88 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , b) med anledningav motion 1986/87:N135 som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottetanfört. Grundutbildning för småföretagare (mom. 37) (), (), (),(fp), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 59 sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "utskottetmotionen" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att den utbildning för företagardiplom somsker i regi av Småföretagens riksorganisation fyller ett stort behov.Emellertid anser sig utskottet inte kunna ta ställning till en fråga om stödtill en viss verksamhet på området.