bet · GA01NU32 · 1986-12-31 00:00:00 — Med syfte attunderlätta och komplettera industrins egna ansträngningar satsar staten sedanen på en rad nyckelområden inom mineralsektorn. I propositionen erinras om myndighetsfunktionerna hosSveriges geologiska undersökning (SGU), bergsstaten och () och de förslag på mineralområdet som regeringen har lagt frami årets budgetproposition. Vidare anges de statljga insatserna inom forskningoch utveckling inom mineralområdet. Det närmast följande avsnittet ägnas åt frågor omlagstiftningen inom mineralområdet, m. m. Därpå behandlas regeringens förslag ibudgetproposifionen och i proposition 1986/87:74 jämte motioner. Utskottet tardärefter upp motioner av mera övergripande karaktär och slutligen en radsärskilda projekt m. m. Utskottet kommer senare att behandla ett antalmotionsyrkanden om gruvor tillhöriga och omStekenjokkgruvan. Av den följande framställningen framgår utskottetsinställning till olika delar av regeringens förslag. Vad därutöver anförs iproposition 1986/87:74 rörande mineralpolitiken föranleder ingen erinran frånutskottets sida. kommunisterna framför i motion 1986/87:N349- liksom vid en rad tidigare fillfällen - flera yrkanden som går ut på vittgående ändringari den rättsliga regleringen och ägandeförhållandena på mineralområdet. Med instämmande i ett uttalande av anför motionärerna att mineraltillgångarna på alla sätt bör komma det allmänna till godo. De riktar kritik mot att utländska bolag får möjlighet att prospektera efter malm i , mot att staten delvis avstår från att utnyttja sin möjlighet tillandel i gruvprojekt och mot att statlig gruvverksamhet privatiseras. I stället borde de olika gruvbolagen tillsammans med stål- och smältverken föras över till ett statsägt metallföretag. Bland tio huvudpunkter i en strategi för utveckling av 11 gruvnäringenanges samhällsprövning av alla gruvprojekt och förstatligande NU1986/87:32 av det största privata gruvföretaget, . Lagstiftningen om rätten att utvinna mineraltillgångar är- såsom närmare har angetts i det föregående (s. 7 f.) - huvudsakligen baseradpå endera av två olika regleringsprinciper. För vissa slags tillämpaskoncessionssystemet, enligt vilket staten bestämmer vem som skall få undersökaoch bearbeta en fyndighet. I fråga om viktigare metaller och vissaindustrimineral gäller däremot, enligt inmutningssystemet, att en fyndighettillfaller den som först anmäler att han vill utnyttja den. Ett av de nyssantydda yrkandena i motion 1986/87:N349 (vpk) går ut på att inmutningssystemetskall avskaffas och ersättas med ett enhetligt koncessionssystem. har, såsom också finnsredovisat i det föregående, lagt fram förslag till en nyminerallagstiftning, enligt vilken ett koncessionsförfarande skall tillämpasöver hela linjen. Utredningen har härvid följt sina direkfiv, som uttryckligenanvisade en sådan ordning. Utredningens förslag bereds , till enbörjan genom remissbehandling. Utskottet anser inte att i detta läge haranledning att göra något uttalande om ändring i den nuvarandegruvlagstiftningen. Motion 1986/ 87:N349 (vpk) avstyrks följaktligen i nuangiven del. Enligt en bestämmelse i gruvlagen (se s. 7) har statenrätt fill hälftenandel, s. k. kronoandel, i varje utmål, dvs. arbetsområde somanvisas för bearbetning av en mineralfyndighet. Staten kan avstå frånkronoandelen eller överlåta utnyttjandet av den. Så bör emellertid inte ske, menarmotionärerna. De vill att skall rikta ett uttalande av dennainnebörd till regeringen. Utskottet kvarstår vid sin redovisadeuppfattningi denna fråga. Omständigheterna i det särskilda fallet bör bliavgörande för om staten skall utnyttja sin kronoandel genom direkt medverkan igruvdriften eller i stället upplåta ener överlåta kronoandelen till någon annanintressent. Motionsyrkandet i frågan avstyrks sålunda. bör, hävdar rnofionärerna, ingamineralfyndigheter få innehas av privata intressen. De vill följaktligen attriksdagen skall hos regeringen begära förslag i två avseenden. Dels skallminerallagstiftningen utformas så, att alla nya fyndigheter tillfallersamhället - koncession skall alltså inte kunna lämnas åt andra företag änstats- och kommunalägda. Dels skall åtgärder anvisas för överföring avprivatägda mineralförekomster i samhällets ägo. Av den redogörelse för gällande rätt och fakfiskaförhållanden som har lämnats (se s. 8 f.) framgår att staten har en starkägarposition inom gruvnäringen. Det förslag till ny minerallagsfiftning somföreligger syftar inte fill någon ändring härvidlag. Utskottet finner inte skälför något annat och avstyrker alltså det yrkande i niotion 1986/87:N349 (vpk)som går ut på att påträffade mineralfyndigheter skall tillfalla detallmänna. I konsekvens härmed tar utskottet avstånd från kravet påen nationalisering av de malmförekomsler som är privatägda. Även detåterstående av de nämnda yrkandena i motion 1986/87:N349 (vpk) avstyrksalltså. NU 1986/87:32 Gruv- och mineralärenden handhas av två myndigheter,nämligen SGU och NSG, konstateras det i motion 1986/87:N402 (m). Denna ordningfinner motionären otillfredsställande. Han begär att skall beslutaatt de båda organisationerna skall sammanföras till ett ämbetsverk, lämpligenbenämnt bergskollegium. Mineralpolifiska utredningen förordade i sittslutbetänkande (SOU 1980:12) Mineralpolitik att myndighetsuppgifterna påmineralområdet skulle samlas till NSG. I samband därmed skulle NSG, enligtutredningen, byta namn till bergskollegium. Utredningsförslaget redovisades år1982 i en proposition (1981/82:99, NU 1981/82:40 och 60, rskr. 1981/82:430) ommineralpolitik. Det föranledde ingen åtgärd. Det finns, anser utskottet, inte nu skäl till någon ändradfördelning av myndighetsuppgifterna på mineralområdet. Utskottet räknar med attregeringen fortlöpande tillser att myndighetsorganisationen på detta områdeuppfyller kraven på ändamålsenlighet och effektivitet. Mofion 1986/87:N402 (m)avstyrks sålunda. I budgetpropositionen föreslås anslag till SGU fördelsgeologisk kartering och dokumentation, myndighetsuppgifter samt uppdragsverksamhet,dels utrustning. Vidare föreslås anslag till bergsstaten, till statensgruvegendom för prospektering och egendomsförvaltning m.m. och tilldelegationen för samordning av havsresursverksamheten. De angivna förslagen harinte föranlett några motioner. Utskottet tillstyrker propositionen i angivnadelar. NSG skall svara för att den statliga gruvegendomen tastill våra på bästa sätt och där så är lämpligt utökas. Utökningen skerhuvudsakligen genom prospektering. För denna prospekteringsverksamhet och förbryt-värdhetsundersökningar föreslår regeringen att NSG skall få ett anslag avca 43,4 milj. kr. infördes en ordning medbeslutsbemyndiganden avseende NSG:s åtaganden även efter det aktuellabudgetåret. Bakgrunden var ett behov av att prospekteringsverksamheten ochbrytvärdhetsundersök-ningarna som till sin karaktär är långsiktiga skullekunna planeras bättre. /83 har bemyndigandena gällt trebudgetår. För budgetåren 1988/89-1990/91 föreslås ett bemyndigandeaft fatta beslut om prospektering som innebär åtaganden om högst resp. 28,1milj. kr., 18,7 milj. kr. och 12 milj. kr. Utskottet vill påpeka attbemyndigandet gäller åtaganden som görs under /88. I mofion 1986/87:N375 (m) begärs att anslaget till NSG förprospektering m. m. skall begränsas med 20 milj. kr. till ca 23,4 milj. kr.Liksom i tidigare motioner med samma innebörd anförs att det är väsentligt attde enskilda företagen tar en större del av ansvaret för prospekteringsverksamheten. Motionärerna föreslår vidare att bemyndigandet förregeringen att för /89 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med NSG:s verksamhet skall begränsas till att gälla åtaganden om högst10 milj. kr., dvs. drygt en tredjedel av vad regeringen har föreslagit. För deföljande två budgetåren föreslås att inget bemyndigande skall lämnas. Riksdagenhar på förslag av näringsutskottet avslagit motioner med Senast redogjorde utskoUet (NU 1985/ NU 1986/87:3286:19 s. 8) för vissa av beslutade besparingar inom ifrågavarandeanslag och för NSG:s dittillsvarande erfarenheter från de första etapperna av .programmet för utökad prospektering (se nedan). En slutsats som utskottet drogvar att erfarenheterna av programmet inte ger stöd för den i mofionen framfördatesen att de enskilda företagen ej skulle ta sin del av ansvaret förprospekteringsverksamheten. Moderata samlingspartiets företrädare reserveradesig till förmån för den motion som då förelåg. Utskottet hänvisar till argumentationen i ämnet förra åretoch tillstyrker regeringens förslag rörande medelstilldelning till NSG:sprospektering m.m. för nästa budgetår. Motion 1986/87:N375 (m) avstyrks sålundai nu berörd del. Några särskilda skäl till varför ett beslutsbemyndigandeinte skall lämnas för NSG:s åtaganden avseende budgetåren 1989/90 och 1990/91anförs inte i motion 1986/87:N375 (m). Med hänsyn till projektens långsiktigakaraktär och behovet av én effekfiv planering tillstyrker utskottet regeringensförslag till beslutsbemyndiganden för budgetåren 1988/89-1990/91. Därmed avstyrkerutskottet mofion 1986/87:N375 (m) i denna del. Program för utökad prospektering m. m. beslöt (prop. 1982/83:50 bil. 6, NU1982/83:18, rskr. 1982/83:111) att anvisa 300 milj. kr. för ett femårigtprogram för utökad prospektering m. m. Detta skulle utgöra ett första led i ettutvecklingsprogram avseende gruv- och mineralindustrin. Syftet med programmetvar att öka livslängden hos befintliga gruvor och mineralföretag och skapaförutsättningar för nya sådana. NSG har regeringens uppdrag att svara förprojektbedömning, administration och utvärdering av programmet. har regeringen inom ramen förprogrammet för utökad prospektering m. m. fattat beslut om användning avsammanlagt 266 milj. kr. Huvuddelen av dessa medel, ca 167 milj. kr., harlämnats som stöd till olika prospekteringsprojekt. har bidrag beviljatsett trettiotal projekt. Därutöver har ca 25 milj. kr. beviljats för ett flertalforsknings- och utvecklingsprojekt inom mineralområdet. SGU har erhållit ca 14milj. för att delta i ett nordiskt geologiskt projekt på . Föratt finansiera en djupundersökning i Stekenjokk beviljades NSG 52 milj. kr. Av dessa medel lämnades ett vinkorslån fill om 9,3milj. En utvärdering av det särskilda prospekleringsanslaget somNSG har redovisat omfattar . Utvärderingen visar att den totalaprospekteringsvolymnen i landet har ökat , från ca 130 milj.kr. till ca 176 milj. kr. har sålunda enförskjutning skett från basmetallprojekt mot en ökande andel ådelmetall-ochindustrimineralprojekt. Mer än hälften av de beviljade medlen går emellertidtill basmetallsprojekt. Iproposition 1986/87:74 (s. 192) anförs att det ännu är för tidigt att uttala 14 sig om ivilken omfaUning ytteriigare exploatering kommer till stånd som en NU1986/87:32 följd av programmet. Man kan dock redan nu konstaterats attundersökningar inom programmet lett fram till flera lovande fyndigheter, såsomav guld i , av industrimineral (kaolin) i och av bly, zinkoch silver på en plats i Bergslagen. Vid gruvan i i harstödet bidragit till en trolig utvidgning av malmbasen och därmed förlängningav gruvans livslängd. Även inom det omfattande djupprospekteringsprojekt somBoliden bedriver i har väsentliga framgångar nåtts. Det återstår , konstateras det i proposition 1986/87:74(s. 192), av det startade programmet för utökad prospektering m.m. Efter det att programmets sista etapp är avslutad kan befaras, anförs det,att utvecklingsinsatserna inom branschen kommer att minska. Detta skulle fåallvarliga konsekvenser för näringens möjligheter att upprätthålla sinlångsiktiga konkurrensförmåga och därmed angelägen produktion ochsysselsättning. Mot denna bakgrund föreslås, som ytterligare ett led iutvecklingsprogrammet för gruv- och mineralindustrin, ett nytt program förutökad prospektering. Ett reservationsanslag om 96 milj. kr. beräknas fördetta ändamål. Medlen skall användas . Det föreslås fåankomma på regeringen att närrnare besluta om medlens användning. Även i fortsättningen skall syftet med programmet vara attlivslängden hos befintliga gruvor och mineralfyndigheter skall öka och att detskall läggas grund för nya fyndigheter. Att åstadkomma en breddning och enutveckling av industrin anges vara ett viktigt mål. Även samverkansprojekt sommedverkar till en breddning av industrin avses få stöd. Avgörande vidresursernas fördelning skall vara de enskilda projektens förutsättningar attbli ekonomiskt framgångsrika. Det är också viktigt att industrins konkurrenskraft stärksgenom fortsatta satsningar på forskning och utveckling, framhålls det i propositionen.Olika intressenters insatser föreslås kunna kompletteras med visst statligtstöd. Härigenom skulle projekten kunna få erforderlig omfattning och kraft. Ettprojekt som delvis avses bli finansierat med medel från programmet ärforsknings- och utvecklingsprojektet malmgeologiskforskning. I propositionen anförs vidare (s. 193) att ytterligare ensatsning på mineralområdet bör göras inom ramen för den verksamhet som bedrivsav styrelsen för teknisk utveckling (STU). STU föreslår i sin anslagsframställningatt ett nytt insatsområde benämnt Gruvteknik 2000 skall startas. Syftet medprogrammet är att genom att bl.a. utveckla nya brytningsmetoder, maskinellutrustning samt planerings- och styrsystem markant sänka brytningskostnaderna.STU har för detta ändamål begärt 32 milj. kr. för budgetåren 1987/88-1989/90.Verksamheten avses pågå , dvs. t. o. m. /92. Kostnadenför STU skulle bli 50 milj. kr., medan gruvföretagoch tillverkare av gruvutrustning skulle bidra med ca 300 milj. kr. Kostnadenför hela programmet blir sålunda totalt 350 milj. kr. Föredragande statsrådet anför att STU:s förslag till ettnytt insatsområde NU 1986/87:32 inom mineralområdet ligger väl i linje med denuppgift och den strävan staten har att underlätta för gruvindustrins utvecklingoch förnyelse. Regeringens förslag till i denna del lämnas ipropositionen om forskning (prop. 1986/87:80 bil. Det förslaget behandlarutskoUet i betänkandet NU 1986/87:33. kommunisterna föreslår i motion1986/87:N141 alt programmet för utökad prospektering skall tillföras 300 milj.kr. 204 milj. kr. utöver vad regeringen föreslår.Regeringens programförslag är inte till fyllest utifrån den situation somgruvnäringen befinner sig i, anför motionärerna. De ytterligare medlenskall användas till kartering och prospektering. Utskottet finner regeringens förslag till ett nytttreårsprogram för utökad prospektering m. m. väl motiverat. En fortsattsatsning ger möjligheter att upprätthålla en sådan prospekteringsvolym som kanutgöra basen för en konkurrenskraftig gruv- och mineralinduslri. Också andraviktiga utvecklingsinsatser möjliggörs. Den av regeringen föreslagnaanslagsnivån är enligt utskottets uppfattning väl avvägd. Propositionentillstyrks således i denna del. Därmed avstyrker utskottet motion 1986/87:N141(vpk) i ifrågavarande del. I två motioner framförs synpunkter på de villkor som skallgälla för statligt stöd till prospektering. Gruvföretagen bör även fortsättningsvis bidra ekonomiskttill prospekteringsverksamheten, anförs det i motion 1986/87:N147 (s). Somvillkor för bidrag bör gälla att berörda gruvföretag själva hjälper till medatt täcka prospekteringskostnaderna. Det påyrkas att skall som sinmening uttala vad som i motionen anförs om reglerna för fördelning av anslagettill prospekteringsverksamheten. Också i motion 1986/87:N392 (s) från allmännamotionstide;n ges synpunkter på vilka villkor som bör gälla för statensstödgivning. Staten måste nu fortsätta och stimulera en prospektering med ettnytt stödprogram. Det är viktigt att gruvbolagen åläggs en skyldighet för attfå del av bidraget - att uppehålla sin prospektering nivå,anförs det. Utskottet vill erinra om att NSG har i uppdrag att svaraför bl.a. projektbedömning och administration av det nu pågående femårigaprospekteringsprogrammet. Enligt de bidragsregler som NSG tillämpar skallgruvbolagen själva bidra till att täcka prospekteringskostnaderna. Någongenerell stödandel tillämpas inte, utan det enskilda projektets meriter avgörstödnivån. I direkta prospekteringsprojekt som hitfills erhållit stöd harandelen egna medel uppgått till i genomsnitt hälften. Utskottet räknar med allliknande villkor som för det pågående programmet också kommer att gälla för detnya programmet. Något uttalande av i detta ämne finner utskottet intemotiverat. Önskemålet i mofion 1986/87:N392 (s) om ett nyttprospekteringsprogram torde redan vara tillgodosett. Av vad här har anförtsframgår att utskottet avstyrker motion 1986/87:N147 (s) och ifrågavarande delav motion 1986/87:N392 (s). övergripandefrågor NU 1986/87:32 Det behövs, om den svenska gruvnäringen skall överleva, enstrategi som sätter stopp för fortsatt gruvdöd, ökad privatisering ochinternationalisering, sägs det i motion 1986/87:N349 (vpk). Huvudpunkterna i ensådan strategi skulle enligt motionärerna vara bl. a. samhällsprövning av allagruvprojekt, samhällsekonomisk bedömning innan en gruva får läggas ned, ökadförädling av mineralråvaror, ökad prospektering under samhällets kontroll,forskning under demokratisk kontroll och insyn, upprättande av statligthandels- och bytesbolag för gruv- och stålindustrin och planeradteknologiöverföring till andra länder. Några andra element har nämnts i dettidigare avsnittet om minerallagstiftning m. m. motionsyrkanden (vpk) med samma eller likartadinriktning har avslagits av vid ett flertal tillfällen. Våren 1985hänvisade näringsutskottet (NU 1984/85:20 s. 10) som grund för sin avstyrkanbl. a. till det av regeringen inledda utvecklings- och investeringsprogrammetför gruv-och mineralindustrin. Ett första led i detta program var det särskildaanslag för utökad prospektering som hade anvisats . Syftet var att ökalivslängden hos befintliga gruvor och skapa förutsättningar för nya sådana. Ettandra led var regeringens beslut att anslå särskilda medel till forskning ochutveckling som var av betydelse för mineralområdet. Ett tredje led var denöversyn av minerallagstiftningen som regeringen hade initierat. Utskottetkunde sålunda konstatera att åtgärder hade vidtagits på viktiga punkter inomramen för ett investerings- och utvecklingsprogram för mineralområdet. Måletför detta program anslöt väl till det som hade varit vägledande för förslagen iden aktuella motionen, nämligen att den svenska gruv- och mineralindustrinskulle utvecklas. Detaljerade riktlinjer av den innebörd som motionärerna angavsade sig utskottet emellertid inte kunna tillstyrka. När utskottet våren 1986behandlade ett liknande motionsyrkande erinrade utskottet om siu här återgivnaställningstagande (NU 1985/86:19 s. 15). I motion 1986/87:N337 (s) begärs åtgärder för att tryggagruvnäringens utveckling. Vidare föreslås ett utvecklingsprogram för meralångsiktiga insatser för gruv- och mineralnäringen. En rad förslag lämnas imotionen, bl. a. följande. Krav bör riktas till gruvföretagen på att de skallgöra insatser inom prospekteringsområdet. De statliga prospekteringsföretagenbör samordnas i ett företag. Även annan verksamhet bör samordnas, såsomflygverksamhet, laboratorieverksamhet och mineraljakten. Smågruvefynd bör tastill vara. Mineralpolitiska utredningens förslag på myndighetsområdet börövervägas. I motion 1986/87: N392 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om behovet av åtgärder och av ett utvecklings- ochinvesteringsprogram för gruvnäringens tryggande. Motionärerna efterlyser etthandlingsprogram och föreslår att staten i väntan därpå skall avvakta med attfatta strukturbeslut i sina egna gruvföretag. Den privata gruvindustrin bordepåverkas att förfara på samma säU. Det är väsentligt, uttalas det, att staten bidrar medökade forskningsresurser inom ramen för de tekniska högskolornas mineral- ochgruvutrustnings- discipliner.Också gruvföretagen borde förmås att lägga ned större resurser , I* 1986/87. behöver investera i ett nytt pelletsverk ochförbereda investeringar- NU 1986/87:32 na i en ny huvudnivå i ,heter det vidare. Staten bör i egenskap av ägare se till attinvesteringsprojekt sätts i gång i , bl. a. i gruvdivisionen. Prospekteringi den s. k. södra rampen i Stekenjokkgruvan bör fullföljas. Ytterligaredjupprospektering bör göras i . Också i de likalydande motionerna 1986/87:N145 (s) och1986/87:N146 (s) begärs ett samlat investerings- och utvecklingsprogram förgruvnäringen. Vidare påyrkas ett uttalande av om behovet avägarförändringar i gruvnäringen, syftande till att skapa förutsättningar fördess långsiktiga utveckling. De statligt ägda Grängesbergs- ochDannemoragruvorna riskerar att läggas ned på grund av en tryckt världsmarknad,anförs i motionerna. Bolidenbolaget sägs under sin nye huvudägare - TrelleborgAB - ha visat prov på ett kortsiktigt agerande som inte är förenligt med dekrav som kan ställas på ett företag som hanterar en naturresurs. Ingen av denämnda ägarna har motsvarat det långsiktiga samhällsintresset avmineralförsörjning och uthålligt naturresursutnyttjande. Ett samlatinvesterings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen bör därför, heter detvidare, innehålla förslag fill ägarkonstruktioner som eliminerar de kortsiktigamarknadsvariafioner-nas förödande effekter. I motion 1986/87:N416 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om behovet av en förstärkning av gruvforskningen. En pilotanläggningför bakteriell läkning i nära anslutning till den forskning som bedrivs vidUmeå universitet och högskolan i skulle utgöra en värdefull komponent förutvecklingen av den norrländska gruv- och metallindustrin, sägs det i motionen. Gruv- och mineralindustrin i är ensamhällsekonomiskt viktig basnäring, som har både industri- ochförsörjningspolitisk betydelse för landet. Branschen svarar för en betydandedel av industrisysselsättningen på de orter där gruvverksamhet bedrivs. Somflera gånger har påpekats vid behandlingen av motionsyrkanden omövergripande frågor rörande gruvnäringen vill utskottet nu erinra om attbetydande statliga satsningar för gruvnäringen har gjorts . Hithör, som redan har nämnts, anslaget för utökad prospektering, särskildainsatser för forskning och utveckling av betydelse för mineralområdet och denöversyn av minerallagstiftningen vars utredningsstadium har avslutats.Yfteriigare en komponent i utvecklingsprogrammet är statsmakternas medverkantill en finansiell rekonstruktion av . I detta betänkande tar utskottet ställning tillregeringens förslag till ett fortsatt utvecklingsprogram för gruvnäringen.Förslagen gäller prospektering, geologisk kartering samt forskning ochutveckling. Härutöver behandlar utskottet i annat sammanhang (NU 1986/87:33)regeringens förslag i forskningspropositionen om bl. a. gruvnäringen. Tillfrågan om Dannemora-, Grängesbergs- och Stekenjokkgruvorna återkommerutskottet i ett senare betänkande. På viktiga punkter har således, inom ramen för ettinvesterings- och utvecklingsprogram för mineralområdet, åtgärder vidtagitseller initierats som ligger väl i linje med flera önskemål i de här aktuellamotionerna. Härutöver vill utskottet anföra följande. Densvenska gruvnäringens framtid bestäms i huvudsak av att brytvärda 18 förekomsterfinns och att de upptäcks. Etablering av ny verksamhet liksom NU 1986/87:32utvidgning av befintliga gruvor kräver ett omfattande informationsunderlag.Insamling av information sker genom kartering och prospektering, vilket ärtids- och kostnadskrävande. Långsiktigheten och det betydande ekonomiskarisktagandet har motiverat staten att finansiera sådan verksamhet liksomforskning och utveckling på mineralområdet. Förutom ansträngningar inomkartering och prospektering krävs att betydande insatser görs för att ökakonkurrenskraften, t. ex. genom teknisk utveckling och vidareförädling. Det iforskningspropositionen föreslagna programmet Gruvteknik 2000 är en del i dessasträvanden. Dessutom är kraftfulla rnarknadsföringsåtgärder nödvändiga. För svensk gruvnärings framtid är det viktigt inte baraatt prospekterings-volymen upprätthålls och att tekniken utvecklas utan ocksåatt prospekteringen inriktas på sådana som har långsiktigt gynnsammamarknadsförutsättningar.