bet · GA01SoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — om genteknik m. m. I betänkandet behandlas en motion (c) om skydd förindividens personliga värdighet inom sjukvård och forskning. Utskottetavstyrker motionen med hänvisning till pågående utrednings- ochberedningsarbete. Utskottet uttalar i anslutning härtill att det är önskvärtatt regeringens förslag i här aktuella frågor läggs fram för under år1987 och så samlat som möjligt, så att ges tillfälle att anlägga enhelhetssyn på de olika frågeställningar som den medicinska utvecklingen kringdet mänskliga livets början aktualiserar. Till betänkandet fogas två särskilda yttranden av dels tvåm-ledamöter, dels utskottets vpk-ledamot. I motion 1985/86:So406 av () hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till ramlag till skydd förindividens personliga värdighet, avseende: 1. skydd för detmänskliga livet från konceptionen, 2. rätten tillomanipulerad arvsmassa, 3. avvisande av enkvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, 4. starktbegränsad rätt till in-vitro-fertilisering, 5. avvisande avfrysning, experiment och genterapi pä befruktade mänskliga ägg, 6. rättsligsamvetsfrihet för sjukvårdspersonal och forskare. I motionen redogörs inledningsvis för vad som iregeringsformen stadgas om skydd för den personliga värdigheten. I dess 1 kap.2 § står följande: "Den offentliga makten skall utövas med respekt föralla människors lika värde och för den enskilda människans frihet ochvärdighet," I samma paragraf heter det att "det allmänna skall verkaför att demokrattns idéer blir vägledande inom samhällets alla områden", Iregeringsformens 2 kap, 6 § stadgas: "Varje medborgare är gentemot detallmänna skyddad mot påtvingat kroppsligtingrepp-- ," Enligtmotionären är rätten till liv den grundläggande förutsättningen för 1 1986/87. 1 dagstårsamhället emellertid för ett betydelse- SoU1986/87:7 fullt vägval när det gäller synen på människovärdet och denpersonliga värdigheten. Den medicinska teknologin och forskningen har medförfinade metoder och teknik trängt allt djupare in i livets biologi och kemi.Genteknik, fosterdiagnostik, in-vitro-fertilisering och transplantationskirurgitillhör enligt motionären de områden där det senaste årtiondet har medfört ennärmast explosiv utveckling. Den vetenskapliga utvecklingen har lett till attmänniskolivets gränser har blivit allt svårare att överblicka. Enligtmotionären uppstår det mänskliga livet vid befruktningen. Denna syn har ocksåpräglat olika internationella dokument om medicinsk etik. 1 motionen hänvisastill Genévedeklarationen där det sägs att läkaren skallförpliktiga sig till den "yttersta respekt för mänskligt liv alltifrånkonceptionen till döden". Motionen är kritisk till gen-etikkommittén somi sitt slutbetänkande antytt en relativ syn på livet genom att hävda attinsatserna till skydd av mänskligt liv måste skifta beroende på var detbefinner sig på utvecklingen från konceptionen till döden. Enligt motionären är skyddet för den mänskliga individennärmast obefintligt under dess första levnadstid. Den kristna människosynenmåste dock hävdas inom den medicinska etiken. Det är med hänsyn till forskningsutvecklingendärför nödvändigt att få till stånd en klar ramlag till skydd för individenspersonliga värdighet. Denna föreslagna ramlagstiftning bör innehålla följandemoment: a) Genévedeklarationenskrav på skydd för det mänskliga livet alltifrån konceptionen (befruktningen). b) Rätten att födasmed omanipulerad arvsmassa skrivs in. c) En"kvalitetsinriktad", utsorterande fosterdiagnostik avvisas, d) Invitro-fertilisering (IVF), s, k, provrörsbefruktning, som följer det naturliga förloppet och som sker enligt samma principer som makeinsemina- tion, accepteras, e) Befruktadeägg - embryon - ges rättsställning som konsekvens av punkt a) och b), vilket innebär att samtliga befruktade ägg vid IVF återförs till livmodern, att de ej fryses och att experiment eller genterapi på sådana ej får förekomma. f) Sjukvårdspersonal,i arbete eller under utbildning, och forskare garante ras rätt till befrielse från deltagande vid aktiviteter som enligt derassamvete står i strid med intentionerna i detta lagförslag. finns i grundlag uttryckligen angivna degrundläggande fri- och rättigheter som skall tillkomma envar (2 kap.regeringsformen). Rättighetskatalogen har utformats mot bakgrund av bl.a.Sveriges internationella åtaganden på området. Främst kommer därvidEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna. När det gäller de s. k. kroppsliga fri- och rättigheternaföreskrivs i regeringsformen bl. a. att varje medborgare gentemot det allmännaskall vara skyddad mot "påtvingat kroppsligt ingrepp" (6 §). Medkroppsligt ingrepp avses i första hand våld mot människokroppen. vidare vadsom kallas kroppsbesiktning, dvs, läkarundersökning, smärre SoU 1986/87:7 ingrepp avtyp vaccination och blodprovstagning samt liknande företeelser. ordetingrepp anses ligga att det skall vara fräga om ett positivt konkret handlande.Att ett ingrepp är kroppsligt betyder att psykisk påverkan i allmänhetinte omfattas av skyddet. (1 övrigt se bl. a. SOU 1975 s. 199 och prop.1975/76:209 s. Skyddet mot påtvingade kroppsliga ingrepp får enligtregeringsformen begränsas genom lag eller - i visst fall - genom annanförfattning efter bemyndigande i lag (12 §). En begränsning av detta slag fårdock göras endast för att tillgodose ett ändamål som är godtagbart i ettdemokratiskt samhälle, och den fär aldrig gå utöver vad som är nödvändigt medhänsyn till det ändamål som har föranlett den. Som exempel på sådana lagar medbegränsningar i det kroppsliga integritetsskyddet kan nämnas smittskyddslagen(1968:231) samt lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård ivissa fall (LSPV), De kroppsliga fri- och rättigheterna enligtregeringsformen gäller endast i förhållande till det allmänna, såsom stat ochkommun, däremot inte i relationen mellan enskilda. När det gäller sistnämndaförhållande finns grundläggande regler om skydd för liv och hälsa meddelade ibrottsbalken (3 kap.), vari bl. a. stadgas straff för bl. a. mord, dråp,barnadråp, misshandel m. m. När det gäller den medicinska vården i allmänhet stadgas ihälso- och sjukvårdslagen (1982:763) att en god hälso- och sjukvård särskiltskall bl. a. bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritetsamt att vården och behandlingen så långt det är möjligt skall utformas ochgenomföras i samråd med patienten (3 §). abortlag (1974:595) bygger på uppfattningen attfostret är en del av kvinnans kropp som hon inom i lagen angivna gränser självkan bestämma över. Lagen är emellertid också ett uttryck för att fostret böråtnjuta visst skydd men att detta inte skall vara detsamma under helagraviditeten utan förstärkas allteftersom havandeskapet framskrider. T. o. m.12:e veckan får havandeskap avbrytas på kvinnans begäran. Fr. o. m. 13:e veckanfordrasen utredning innan beslutet fattas av kvinnan. Fr.o.m. krävstillstånd av . Sådant tillstånd får lämnas endast om synnerligaskäl föreligger. Om det finns anledning anta att fostret är livsdugligt fårtillstånd lämnas endast om havandeskapet på grund av sjukdom eller kroppsfelhos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa. Abortlagen utgöringet hinder för experiment på sådana som inte kan hållas vid livutanför moderns kropp. I 30 folkbokföringsförordningen (1967:198) anges att medbarn avses nyfödd som efter födelsen andats eller visat annat livstecken samtdödfödd som avlidit efter utgången av 28:e havandeskapsveckan. När det gäller rättslig satnvetsfrihet försjukvårdspersonal m. fl. finns inga bestämmelser som tillförsäkrar yrkesverksamsjukvårdspersonal, som av etiska eller religiösa skäl inte önskar medverka ivisst arbete, rätt att slippa göra detta. Beträffande aborter anges dock isocialsiyrelsens allmän/ia råd om dllämpningen av abortlagen SOSFS (M) 1976:14att det är angeläget att abortverksamheten organiseras så att i densammapersonal inte tas i anspråk som finnerdet oförenligt med sin etiska eller religiösa övertygelse att SoU 1986/87:7medverka vid aborter. Internationella regler och deklarationer Enligt Genévedeklarationen, WHO 1948, skall läkarenförpliktiga sig till den "yttersta respekt för mänskligt liv alltifrånkonceptionen", I Iniernalional Code of Eihics framhållsfortfarande läkarens plikt att bevara mänskligt liv från konceptionen, men därinförs begreppet "terapeutisk abort". Denna sägs vara acceptabel omläkarens samvete och de nationella lagarna öppnar en möjlighet därtill. Deklarationerna är inte juridiskt bindande, men ger engrund för personliga ställningstaganden. parlament antog enrekommendation angående genteknik m.m. I rekommendationen förklaras att rättentill liv och kroppslig integritet som skyddas i artiklarna 2 och 3 iEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna m.m. även bör anses innefattaen rättighet att ärva ett genetiskt mönster. ministerkommittéborde enligt rekommendationen bl. a. utarbeta en europeisk överenskommelse omvad som karakteriserar legitim tillämpning på människor (inkl. framtida generationer)av gentekniken och vidta åtgärder för att man i uttryckligenskall erkänna rätten till den egna arvsmassan utan ingripande på konstgjordväg. Beträffande rekommendationens innehåll i övrigt hänvisastill vad som anfördes i SoU 1983/84:5 s. 9 och 10. beslutade medanledning av rekommendation att tillsätta en särskildexpertkommitté som skall belysa de problem som är förknippade medgenmanipulation. Expertgruppens arbete syftar till att så längt det är möjligtharmonisera medlemsstaternas politik samt att. om det befinns önskvärt,utarbeta en lämplig rättslig reglering i ämnet (an appropriate legalinstrument). Ett förslag till provisoriska etiska principer rörandekonstgjord befruktning, surrogatmödrar, försök på embryon mm. har avexpertgruppen remitterats till för mänskligarättigheter. Expertgruppens ledamöter har haft skilda uppfattningar påmänga punkter, och alternativa förslag har därför lagts fram i flera fall.Detta gäller t, ex, surrogatmoderskap, som en del experter vill tillåta ochandra inte, samt frågan om huruvida sperma- och äggdonatorer skall varaanonyma, om experiment skall få utföras på embryon i provrör och om entidsgräns för förvaring av embryon skall fastslås. Exempel på punkter därexpertgruppen är enig är förslag som förbjuder placeringen av ett manipuleratembryo i en kvinnas livmoder och förslag om förbud mot s. k, kloning. Vidare kan här nämnas att har antagit ett parlamentarikerförslag om regleringav användningen av mänskliga embryon och för diagnostiska, terapeutiska,vetenskapliga, industriella och kommersiella ändamål. Förslaget går bl, a, utpå att helt förbjuda kommersiell användning av embryon och . Experimentpå levande embryon skall inte tillåtas, oavsett om de är Terapeutiska ingrepp på levande embryon och i SoU 1986/87:7livmoder eller provrör skall tillåtas endast i den mån syftet med försöken äratt befrämja barnets välbefinnande. Embryon i provrör skall inte få hållas vidliv än efter befruktningen. I sin rekommendation föreslården parlamentariska församlingen ministerkommittén dels att uppmanamedlemsländerna bl.a. att lagstifta eller på annat sätt införa motsvarandebestämmelser i enlighet med de av församlingen antagna principerna, dels attförbereda en europeisk konvention rörande dessa frågor. Gen-etikkomimttén (S 1981:03) hade enligt sina direktiv(Dir 1981:3) i uppdrag att utreda etiska, humanitära och sociala frågor kringhybrid-DNA-tekniken samt att överväga behovet av en etisk och sociallagstiftning i syfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstladväg förändra anlag hos levande organismer skulle tillåtas. Kommittén avlämnadesitt slutbetänkande Genettsk integritet (SOU 1984:88) . Avbetänkandet framgår att kommittén under sitt arbete också funnit anledning attöverväga behovet av annan lagstiftning. Vad först gäller huvudfrågan harkommittén diskuterat om behov finns att i grundlagen få inskrivet ett skydd förvad kommittén valt att kalla den enskildes genetiska integritet. En effektivspärr skulle härigenom sättas mot vad som brukar benämnas genmanipulation.Kommittén har emellertid inte ansett tiden mogen ännu för en grundlagsändring.Först bör avvaktas vad kan komma fram till i detta hänseende vidöverväganden av ändringar i om de mänskliga rättigheterna. Vad annars gäller behovet av en etisk och sociallagstiftning i fråga om genteknikens tillämpning i forskning och försök påmänniska har kommittén kommit fram till att de etiska normer som kommitténföreslår inte lämpligen bör läggas till grund för lagstiftning utan att detmåste vara att föredra att de i likhet med de etiska normerna iHelsingforsdeklarationen om biomedicinsk forskning innefattande försök påmänniska förblir etiska normer och verkar som sådana. De bör emellertid i såfall på något sätt förankras i lag, och det bör genom föreskrift i lag sörjasför att de etiska normerna utfärdas till allmän kännedom och efterlevnad.Kommittén föreslår därför en särskild Lag om användning av genteknik pämänniska m. I en första paragraf anges där att skallmeddela allmänna råd till vägledning för etiska bedömningar vid användning avgenteknik på människa och vid forskning och försök med sådan och annan teknikpå mänskliga könsceller, embryon och , I uppgiften att meddela sådana rådligger också ett ansvar för kontroll över hur de efterlevs. Det förutsätts attsocialstyrelsen beträffande de allmänna råden och deras tillämpning samrådermed medicinska forskningsrådet och delegationen för hybrid-DNA-frägor, I betänkandet förs också en diskussion om /lär detmä/iskliga livet börjar. Kommittén redovisar tre olika synsätt på detindividuella livets början: vid befruktningen (I), vid implantationen (II) eller gradvis under embryonal-ochfosterutvecklingen (III), Enligt kommittén måste två villkor vara uppfyllda föratt en ny individ biologiskt sett skall uppkomma, nämligen Kommittén har stannat för att föreslå att SoU 1986/87:7 mänskligazygoter (befruktade äggceller) och blastem (äggceller under delning)bör få användas för forskning och försök under vissa betingelser: Försökenskall vara medicinskt välmotiverade, utföras efter befruktning(frystid oräknad) och donator av ägg och spermier skall ha När det gäller användningen av genetisk fosterdiagnostikgenom DNA-analys har gen-etikkommittén kommit till slutsatsen att denna börbegränsas till svåra genetiska sjukdomar som riskerar att hota det blivandebarnets liv eller utvecklingsmöjligheter. Beslut om sådan diagnostik bör enligtkommittén fattas av läkare efter samråd med föräldrar (modern) och med ledningav de riktlinjer eller föreskrifter som kan finnas utfärdade. Kommittén haravvisat tanken på en förteckning över de genetiska sjukdomar det kan vara frågaom, och ansett att det bör överlämnas åt att utfärda tillståndtill användningen av DNA-baserad fosterdiagnostik (betänkandet s, 166-168). Kommitténs förslag har remissbehandlats och är nu föremålför överväganden inom . En proposition kan väntas tidigasthösten 1987. har enligt sina ursprungligadirektiv (Dir. 1981:73) haft att utreda, förutom artificiella inseminationer,även frågor av etisk, juridisk, medicinsk och psykosocial art som rörbefruktning utanför kroppen. Utredningen (Ju 1981:04) har i ett betänkande (SOU1985:5) Barn genom befruktning utanför kroppen lagt fram förslag tilllagreglering av s. k. provrörsbefruktning. Utredningen föreslår att provrörsbefruktning,eller det utredningen kallar befruktning utanför kroppen, endast skall fä förekommabeträffande fasta parförhållanden, Åggdonaiion bör inte tillåtas, inte hellersper/nado/iation i förening med befruktning utanför kroppen. Utredningen anserocksä att s, k, surrogatmoderskap är en högst tvivelaktig företeelse som detinte finns skäl att tillåta i , Utredningen föreslår att befruktade äggmed parets samtycke skall få frysas och förvaras i barnalstringssyfte högst ettår samt att det endast skall få implanteras i den kvinna som lämnat ägget.Implantation av ett befruktat ägg som varit fryst föresläs inte få ske ommannen avlidit. Betänkandet har remissbehandlats och övervägs nu inomregeringskansliet. En proposition på grundval av betänkandet kan väntastidigast . Med anledning av olika riksdagsmotioner om lagstiftningtill skydd för ofödda m.m. uttalade att en kartläggning bordekomma till stånd beträffande fall då en gravid kvinna befinner sig i en sådansituation att hon kan tänkas förbise eller inte inse riskerna för det väntadebarnet av att hon handlar eller underlåter att handla på visst sätt. Enligtriksdagen borde man därvid analysera de problem som är förknippade med enlagstiftning ttll skydd för fostrets intressen i sådana fall. Även den blivandefaderns roll borde uppmärksammas i sammanhanget. överlät ätregeringen att bestämma formerna för arbetets bedrivande (SoU 1981/1982:14,rskr, 61), Uppgiften anförtroddes åt utred/u/tgen (Ju 1977:08) o/nbarnens rätt (tilläggsdirektiv 1982:25). I direktiven undantogs från uppdragetfrågor som hänför sigtill abortlagen, fosterdiagnostiken eller arbetsmiljöområdet. SoU 1986/87:7 Är 1984 överflyttades utredningsuppdraget angåendefrågorna om skydd för ofödda till insei/iinatio/isuiredningen med motiveringenatt dessa frågor sakligt sett hade större anknytning tillinseminationsutredningens arbete. utvidgades uppdraget till att ävenomfatta frågor som hänförde sig till fosterdiagnostiken. Enligttilläggsdirektiven (Dir. 1984:36) borde inseminationsutredningen varaoförhindrad att närmare undersöka vilka principiella och etiska spörsmål somfosterdiagnostiken kunde aktualisera och analysera de problem som varförknippade med en eventuell lagstiftning i ämnet. Utredningen borde därvidockså beakta de förslag som kunde bli resultatet av gen-etikkommitténs arbeterörande genteknikens användning inom fosterdiagnostiken. Vid behandlingen av en motion rörande sena aborter pågrund av konstaterad eller befarad fosterskada uttalade utskottet våren 1985att det förutsatte att inseminationsutredningen skulle anlägga en helhetssyn,rymmande både medicinska och etiska synpunkter på de problem som varförknippade med sena aborter på grund av diagnostiserad fosterskada (SoU1984/85:11, se vidare nedan s. 9). /87 kommer inseminationsutredningenatt avlämna ett betänkande rörande bl. a. skyddet för gravida missbrukaresofödda barn. Enligt vad utskottet erfarit planerar utredningen att därefterpåbörja arbetet med frågor kring fosterdiagnostik. Regeringen beslutade att inrätta ett rådför medicinsk-etiska frågor. Initiativet till bildandet av ettmedicinskt-etiskt organ hade tagits av socialutskottet i betänkande 1984/85:4(se nedan s. 9). I regeringens beslut att inrätta det medicinsk-etiskarådet anges bl. a. att rådet bör ta upp medicinsk-etiska frågor ur ett merövergripande samhällsperspektiv. Det finns behov att att få en samlad bildöver de medicinsk-etiska frågor som den snabba utvecklingen ger upphov till.Enligt beslutet bör rådet därför sträva efter en helhetssyn på frågor som rörsådan medicinsk forskning och behandling som kan anses känslig för denmänskliga integriteten eller påverka respekten för människovärdet. Rådet skallha stor frihet att behandla de frågor man finner viktiga. Frågor om människorslika värde och rätt till integritet anges emellertid böra ges stort utrymme irådets arbete. 1 arbetet med dessa frågor sägs det också vara viktigt att ha iåtanke att den utveckling som sker på det här området ofta har mycketlångsiktiga verkningar. Beträffande rådets arbetsformer anges bl. a. att det ärviktigt att rådet kan arbeta under öppna former så att det stimulerar tilldebatt och ställningstagande i frågorna samt att ett av flera sätt dä kan varaatt anordna hearings i olika frågor. I beslutet anges vidare att rådet ocksåbör fungera som ett organ för informations- och åsiktsutbyte och att det därförbör samla in och väga faktamaterial samt sprida denna kunskap om demedicinsk-etiska frågorna. En dialog mellan forskare och politiker behöverutvecklas. Den snabba utvecklingen på medicinens område gör det angeläget förbeslutsfattarna att få kunskaper om nya tekniker på ett mycket tidigt stadium,heter det i beslutet. Tidigareriksdagsbehandling SoU 1986/87:7 hade att ta ställning till en motion(c) med begäran om att frågan om grundlagsskydd för det mänskliga livetsintegritet i avseende på den nya biotekniken prövades. Motionärerna hadesärskilt pekat på hybrid-DNA-tekniken samt på användningen av denna och annanteknik vid fosterdiagnostik, förändring av könsceller, befruktade ägg ochembryon samt terapeutiska ingrepp på och födda individer. Utskottetavstyrkte motionen, bl.a. med hänvisning till gen-etikkommitténs arbete som däpågick (SoU 1983/84:5 s. 20). Utskottet utgick från att när väl tagitställning i fråga om vilka grundläggande principiella normer som borde gällaför gentekniken, riksdagsbeslutet måste följas av såväl fortsatta övervägandenrörande de svenska rättsreglerna som ett aktivt svenskt agerande på detinternationella planet. Utskottet framhöll att frågan till sin karaktär varsådan att det krävdes ett internationellt samarbete för att göra normernaeffektiva. Utskottet ansåg också att det kunde bli aktuellt med fortsattuppdrag för gen-etikkommittén eller med annat ytterligare utredningsarbete. Samma höst behandlades också en motion med begäran om enallsidig utredning om gränsen mellan och barn. Den folkbokföringsmässigagränsen är, som ovan nämnts, den 28:e havandeskapsveckan, efter vilken ävendödfödda räknas som barn och dödsbevis skall utfärdas samt gravsättning ellereldbegängelse ske. Motionären ville justera denna gräns nedåt med hänsyn tillden medicinska utvecklingen när det gällde att rädda för tidigt födda. Vid besvarandet av motionen erinrade utskottetinledningsvis om att ett som vid födelsen visat något som helst teckenpå självständigt liv enligt gällande bestämmelser alltid skall betraktas somett barn och officiellt registreras som ett sådant, således även vid kortaregraviditeter än . Utskottet anförde vidare bl.a. att det inte varnödvändigt med en direkt koppling mellan reglerna i folkbokföringsförordningenoch de ökade medicinska möjligheterna att rädda barn som fötts för . Detvar dessutom angeläget att inte i onödan utöka byråkratin kring de dödföddabarnen. Hänsyn borde i stället tas till omständigheterna i det enskilda fallet.Mottonen avstyrktes med hänvisning härtill (SoU 1983/84:4). Motioner om definition av livets uppkomst, rättsskydd förfoster, fosterdi-agnostik m. m. har behandlats tidigare av , bl. a.hösten 1984, då även vissa andra motioner som rörde medicinsk-etiska frågortogs upp och då utskottet även anordnade en hearing med företrädare förforskare, etiker, sjukvårdsanställda, handikappförbunden, m.fl. När det gällde motionen om definition av livets uppkomstansåg utskottet att frågan om när det mänskliga livet skall anses börjaknappast torde kunna besvaras på ett enkelt sätt. Nuvarande svenskalagstiftning gav ingen ledning, menade utskottet. Även om frågan om livetsuppkomst var alltför komplicerad för att besvaras med en enkel tidsangivelsevar det dock, enligt utskottet, mycket som talade för att man borde försökafastslå en tidsgräns som kunde tillämpas vid forskning och behandling. Närmareövervägande härom borde emellertid anstå i avvaktan pä en proposition grundadpå gen-etikkommit- Utskottet uteslöt dock inte att det kunde finnas anledning SoU1986/87:7 att i ett vidare perspektiv belysa frågan om en legaldefinition avnär mänskligt liv skall anses uppkomma. Det fick emellertid bedömas när resultatetav gen-etikkommitténs arbete förelåg (SoU 1984/85:4 s, 24), När det gällde motionen om rättsskydd för mä/iskligafoster hänvisade utskottet till inseminationsutredningen, som förutom vissafrågor om skydd för ofödda även behandlade frågor av bl.a. etisk art rörandeprovrörsbefruktning, s. k. surrogatmödrar, äggdonation samt infrysning avlevande embryon. Utskottet ansåg att frågan om behovet av ytterligareutredningsinsatser angående ett rättsskydd för fick bedömas sedaninseminationsutredningens arbete slutförts.