bet · GA01JoU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Det bör i sammanhanget påpekas att ansökan om registrering avälgjaktsområde skall ges in till före utgången av januari månad,om ej föreskriver annat (13 8 1 mom. tredje stycket jaktstadgan).För den händelse ansökningar om nyregistrering av s, k. generella områden görsutan annat syfte än att skapa ett bättre utgångsläge inför övergångsperiodenkan således anse ansökningarna som för sent inkomna för att kunnahandläggas enligt nu gällande bestämmelser. Vad beträffar övergångsperiodens omfattning anserutskottet - bl. a. med beaktande av att äldre bestämmelser för älgjakten kommeratt gälla även jaktsäsong - att regeringens förslag börföljas; dvs. bestämmelserna om fortsatt generell jakt bör gälla längst tillutgången av är 1990. 6 1986/87. I motion Jol20 (vpk) yrkande 5 yrkas att punkt 4 i övergångsbestämmel- joU 1986/87:15 serna ändras så att vissa äldre jaktservitut inte skall kunnaupphävas med mindre båda parter är överens härom. Yrkandet motiveras med att jakträtten ofta utgjorde en del av den ersättning som utgick i sambandmed försäljning av skogsfastigheter. Den i motionen åsyftade bestämmelsen innebär attjaktservitut som upplåtits före den nya lagens ikraftträdande omfattas avbestämmelserna i 8 8 andra stycket nu gällande jaktlag. Det innebär attservitutet, på yrkande av ägaren till den fastighet som besväras av servitutet,kan förklaras förfallet av domstol. Om ägaren till den fastighet som har fördelav servitutet bestrider yrkandet och servitutet "finnes i jaktvårdensintresse böra bestå" skall dock servitutet ej förklaras förfallet. Förnyadprövning kan påkallas efter en fioårsperiod och därefter efter utgången avvarje ny tioårsperiod. Möjligheten till omprövning av ifrågavarande servitutmotiverades i lagens förarbeten bl.a. med att det inte ansågs lämpligt att förall framtid skilja jakträtten från äganderätten till en viss fastighet. Utskottet, som erinrar om att servitutshavaren enligt vadsom redovisats alltid kan fä sin jakträtt prövad i domstol, är inte berettatt frångå regeringsförslaget i den nu aktuella delen. Motion Jol20 yrkande 5avstyrks således. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att 1013 8§lagen (1938:274) om rätt till jakt upphävdes i samband med den nyalagstiftningen om jaktvårdsområden (lag 1980:895). De övergångsbestämmelser omäldre jaktvårdsområden som beslutades i detta sammanhang fär anses ha fortsattgiltighet även om detta inte särskilt anges i övergångsbestämmelserna till nyajaktlagen (jfr NJA 1986 s. 565). 1. beträffandeviltstammarnas storlek attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1986/87:Jol26 yrkande 1, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1986/87;Jol20 yrkande 1 antar 7 8 förslaget till jaktlag, . 3. beträffanderovdjursskador m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Jol 17, 4. att riksdagengodkänner de i regeringsprotokollet förordaderiktlinjerna för jakt- och viltvårdspolitiken i de delar som ej omfattas avutskottets hemställan ovan, 5. beträffandefrilevande vildsvin attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1986/87:Jol27 yrkande 1 godkänner vad i propositionen förordats omvildsvinsbéstånden, 6. beträffandeersättning för viltskador m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87;Jol27 yrkande 2, 1986/ 87;Jo716,1986/87:Jo747, 1986/87;Jo752 och 1986/87;Jo830, 2 7. beträffandevårjakt på sjöfågel attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo770, 8. beträffandekontrollen av konservatorsverksamheten m. m. attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1986/87: J0I2Iyrkande 2,1986/87: Jol26 yrkandena 2 delvis och 5 samt 1986/87:Jo734 antar 37,38 och 45 88 förslaget till jaktlag med den ändringen att 38 8 och 45 8 4erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse: JoU 1986/87:15 Regeringen får meddela föreskrifter som innebär attyrkesmässigt bedriven montering eller annanpre-parering av vilt inte får skeutan särskilt tillstånd eller att andra särskilda föreskrifter eller villkorskall gälla för sådan verksamhet. För fillsyn över efterlevnaden av sådana föreskrifter ochvillkor har den myndighet som regeringen bestämmer rätt till tillträde till delokaler där montering eller annan preparering av vilt bedrivs och de lagerutrymmensom används i verksamheten. Myndigheten har också rätt att pä begäran få deupplysningar och handlingar som behövs för tillsynen. Regeringenfår----- (föreslagen lydelse)----- sådanverksamhet. För tillsyn över efterievnaden avsådana föreskrifter och villkor har den myndighet som regeringen bestämmerrätt att på begäran fä de upplysningar och handlingar som behövs förtillsynen. 4. underlåter att fullgöra skyldighet enligt 28 8 ellervad som åligger honom enligt 38 8 andra stycket andra meningen. 4. underlåter att fullgöra skyldighet enligt 288 ellervad som åligger honom enligt 38 8 andra stycket. 9. beträffande koppeltvång för hundar att medanledning av regeringens förslag och motionerna 1986/87:Jo735, 1986/87:Jo829och 1986/87:Jo831 antar förslaget till jaktlag i motsvarande del med denändringen att 6 8 och 45 8 5 erhåller följande som utskottets förslagbetecknade lydelse: Under fiden den 1 mars-rden skall hundar hållaskopplade i marker där det finns vilt. av året skaJlhundar hållas under sådan tillsyn att de hindras frän att driva eller förföljavilt, när de inte används vid jakt. skall hundarhållas under sådan tillsyn att de hindras från att löpa lösa i marker där detfinns vilt. av året skall hundar hållas under sådanfillsyn att de hindras från att driva eller förfölja vilt, när de inte användsvid jakt. Regeringen fär meddela föreskrifter som avviker frånförsta stycket. Regeringen får meddela föreskrifter som avviker frånförsta stycket. Om det behövs till skydd för viltet får sådana föreskrifterinnebära att hund skall hållas kopplad. 5. bryter mot en föreskrift som har meddelats med stöd av29 84, 30 8 tredje stycket eller 318 tredje stycket eller 5. bryter mot en föreskrift som har meddelats med stöd av6 J andra stycket, 29 84, 30 8 tredje stycket eller 31 8 tredje stycket eller 10. beträffande älgjakten m. rn.dels att godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för älgjakten, dels attriksdagen antar förslaget fill jaktlag i motsvarande delar med den ändringenatt 33 8 erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse: Jakt efter älg får ske endast efterlicens av och inom ett område som har registrerat(licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avser älgkalv. Ett licensotTiråde skall vara av sådan storlek ochbeskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt. får vägraatt registrera ett område som licensområde eller besluta om avregistrering, omområdet inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Jakt efter delse)------ Utan hinder av bestämmelserna iandra stycket får ett område registreras som licensområde med tilldelning avett valfritt djur om det finns särskilda skäl för en sådanregistrering. dels attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Jol20 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om sammanhängande licensområden, dels attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1986/ 87:Joll5, 1986/87:Joll6,1986/87:Jol 19, 1986/87;Jol20, yrkande 2, 1986/87:Jol21 yrkande 1,1986/87:Jol24, 1986/87;Jol25, 1986/ 87:Jol26 yrkandena 2 (delvis) och 4,1986/87;Jol28, 1986/87:Jo702 och 1986/87:Jo767, 11. beträffande jakten på kronhjori JoU 1986/87:15 att avslårmotion 1986/87:Jo793, 12. beträffande skyddsjakten på säl attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo711, 13. beträffande spårande av skadat vihöver att avslår motion 1986/87:Jo720, 14. beträffande marknadsföring av vissafångstredskap att avslår motion 1986/87:Jo748, 15. beträffande lagen omjaktvårdsområden attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo753, 1986/87;Jo774 och 1986/87:Jo779, 16. beträffandeprisutvecklingen på jakträttsupplåtelser attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86;Jo732 yrkande 1 och 1986/87:Jo787som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enpriskontroll, 17. beträffande förbud mot anbudsförfarande m. m.vid jakträtts upplåtelse attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Jo732 yrkande 2 och 1986/ 87;Jol20 yrkande4, 18. beträffande besittningsskydd m. m.för nyttjanderättshavare att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag pä motionerna 1986/87:Jol26 yrkandena 2 (delvis) och 3 och 1986/ 87;Jo746 antar förslaget till jaktlag i motsvarande del samt förslaget till lag omändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder med denändringen att tidpunkten för ikraftträdande bestäms till , 19. beträffande samernas jakträtt rn.m. dels attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1986/87;Joll8 yrkande 1 antar 10 8 förslaget fill jaktlag, dels att riksdagenlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1986/, 87:Joll8 yrkande 2, 1986/87:Jol21yrkande 3 och 1986/87:Jol29, 20. beträffande/öw/age/tid jaktlag i övrigt attriksdagen antar förslaget till jaktlag i de delar som ej omfattas av utskottetshemställan under 2, 8, 9, 10, 18 och 19 ovan, med den ändringen beträffandeövergångsbestämmelserna att punkterna 1, 4 och 5 erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Denna lag träder i kraft den 1 1. Denna lag träder i kraft den 1 juU 1987,då lagen (1938:274) om rätt januari1988, då lagen (1938:274) om fill jaktskall upphöra att gälla. rätt till jakt skall upphöra attgälla. Den nyalagen inskränker inte 4. Den nya lagen inskränker inte derättigheter som avses i 8 8 första derätfigheter som avses i 8 8 första stycketlagen (1938:274) om rätt till stycketlagen (1938:274) om rätt till Bestämmelserna i 8 8 andra jakt. Bestämmelserna i 88 andra stycketsamma lag skall tillämpas i stycketsamma lag skall tillämpas i fråga om servitut som innefattar fråga om servitut som innefattar jakträttenpå viss fastighet och som jakträtten på viss fasfighet ochsom upplåfitssenast . upplåfits senast den 31december 65 Regeringensförslag Utskottets förslag JoU 1986/87:15 Inom område, som 5. Inom område, som års jakthar registrerats med stöd av 13 8 jakt har registrerats med stöd av 13 8jaktstadgan (1938:279) som älgjakts- jaktstadgan (1938:279) som älgjaktsområdeutan att vara licensområde, område utan att vara licensområde, får älgjaktske enligt äldre bestäm- får älgjakt ske enligt äldre bestämmelser tillsvidare, dock längst till melser tills vidare, dock längst till utgången avår 1990. Jakträttshava- utgången av . re, som är född ellertidigare och som för samordnad älgjakt har jagat älg huvudsakligeninom ett sådant område som avses i föregående mening, kan få området regbtreratsom licensområde för tiden och ges licens för eU vuxet djur attskjutas av två eller . 21. beträffande administrationen avjakten och viltvården att avslår mofion 1986/87:Jo784 i motsvarandedel, 22. beträffande jakitidsberedningen attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo832, attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo778, 24. beträffandebidrag tdl jägarorganisationerna attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Jo784 i återstående del, 1986/87:Jo785 och1986/87:Jo792, 25. beträffandevissa finansieringsfrågor deb attriksdagen godkänner vad i propositionen förordats om länsstyrelsernas uttagoch användning av fällavgifter, dels att bemyndigar regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om avgifter förälgjaktens administrafion i enlighet med vad utskottet förordat, deb attriksdagen avslår motion 1986/87;Jo754, 26. beträffandevissa äldre jaktservitut attriksdagen avslår mofion 1986/87;Jol20 yrkande 5, 21. beträffande djurskydd för katter att avslårmotion 1986/87;Jo514, 28. beträffandeälgjakten i län med reglerad älgjakt attriksdagen lämnar motionerna 1986/87;Jol22 och 1986/87;Jol23 utan vidare åtgärd, 29. attriksdagen antar förslagen till a) lag om ändringi lagen (1943:459) om fillsyn över hundar, b) lag om ändringi naturvårdslagen (1964:822), c) lag om ändringi lagen (1980:894) om jaktvårdsområden, d) lag om ändring i lagen (1975:85) medbemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. samtligamed den ändringen att tidpiinkten för ikraftträdande bestäms JoU 1986/87:15till . Närvarande: (), (), ArneAndersson i (), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk), (), (), BengtRosén (fp) och (). Frilevande vildsvin (mom. 5) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse: Utskottet delar synpunkterna i motion Jol27 att det här ejär fråga om bevarande av en för naturlig och ursprunglig djurart. Detsvenska landskapet har genomgått stora förändringar sedan vildsvinen försvannur vår fauna. Utrymmet för en frilevande vildsvinsstam är härigenom' merabegränsat än fidigare. Från ekologisk synpunkt kan en allmän etablering avvildsvin medföra betydande negativa effekter. Härtill kommer risken föromfattande skador på grödor och odlingar, ett problem som varit mycketpåtagligt även med den relativt begränsade försöksverksamhet som ägtrum. Mot anförda bakgrund tillstyrker utskottet motion Jol27 yrkande 1 ochföreslår att uttalar sig mot en frilevande vildsvinsstam i landet.Vildsvinsstammen bör möjligt utrotas i hela landet. dels att utskottets hemställanunder 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande frilevande vildsvin attriksdagen med avslag på regeringens förslag och med bifall till motion1986/87:Jol27 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört om utrotning avvildsvinsbestånden, (mom. 6) (), (), (), (), (), () och Kari-AndersPetersson (c) anser deb att den del av utskottets yttrande pä s. 32 som börjarmed "Som framgår" och slutar med "särskild åtgärd"bort ha följande lydelse: gy Utskottet ser, liksom motionärerna, med oro påutvecklingen av viltska- JoU 1986/87:15 dorna. Särskilt klövviltskadorna påskog har lett till omfattande kostnader för återplantering och allvarligatillväxt- och kvalitetsförluster. De nuvarande reglerna omsjälvriskberäkningen vid viltskada har visat sig ge ofördelakfi-ga resultatsärskilt för familjelantbruket. Vad beträffar vildsvinsskadorna bör särskiltframhållas att de i många fall drabbat arrendatorer som inte haft möjlighet attförebygga skadorna genom t. ex. ett ökat jakttryck på vildsvinsbestånden ellerpä annat sätt påverka jakten. De överväganden som görs i propositionen innebärvisserligen en marginell förbättring i fråga om framtida skogsskador men lederi övrigt inte till några nämnvärda förändringar i ersättningssystemet.Utskottet delar motionärernas mening att tiden är mogen för ett mera samlatgrepp över viltskadeproblematiken och föreslår att regeringen låtergöra en översyn av viltskadeförordningen och återkommer till medförslag i ämnet. Vid översynen bör bl. a. beaktas vad som anförts i motionernaJol27 yrkande 2, Jo7l6, Jo747, Jo752 och Jo830 om självriskberäkning,ersättning för ackumulerade skogsskador och vildsvinsskadorna. dels att den del av utskottets yttrande pä s. 34 sombörjar med "Vad utskottet" och slutar med "sida"bör ersättas med en hänvisning fill vad utskottet ovan anfört om en översyn aversättningssystemet, dels att utskottets hemställan under6 bort ha följande lydelse; 6. beträffande ersättning för viltskador m.m., . att med anledning av motionerna 1986/87:Jol27 yrkande 2,1986/87:Jo716, 1986/87:Jo747, 1986/87;Jo752 och 1986/87;Jo830 hos regeringenanhåller om utredning och förslag rörande ersättningssystemet. Älgjakten (mom. 10, motiveringen) och (båda c) anser att den del av utskottets yttrande som pä s. 41 börjar med"Utskottet förordar" och på s. 42 slutar med "denna samverkan"bort ha följande lydelse; Utskottetförordar----- (lika med utskottet)--- mark ansluten till Det är enligt utskottets mening angeläget attlänsstyrelsen har engenerös tillämpning av möjligheterna till särskildregistrering enligt det anförda. En sådan tillämpning bör, bl. a. medhänsyn till att det blir fråga om en relativt kort jakttid, inte stå imotsatsförhållande till kraven på en lämplig avskjutning. Älgjakten (mom. 10 och 20) i (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Utskottet 68 förordar"och på s. 43 slutar med "utskottet förordat" bort ha följande Utskottet anser det angeläget att åstadkomma ett systemför älgjakten som JoU 1986/87:15 innebär att innehavare av mindre jaktmarker iallt väsentligt behandlas enligt samma principer som större markägare. Vidarebör systemet vara så konstruerat att det för jakträttshavaren blir förutsebartom en vuxen älg kan tilldelas av två eller . Jakträttenfår härigenom ett större värde. Mot denna bakgrund ansluter sig utskottet till desynpunkter och förslag som framförts i motionerna Jol21 (fp) och Jol26 (m). Enav grundtankarna i motionerna och utskottets förslag, som redovisas nedan, äratt avskjutningen på små marker bör stå i relation till markens areellaomfattning. Ett sådant system tillgodoser i högre grad än regeringsförslagetkraven på en produktionsanpassad avskjutning. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att deti stället för fri kalvjakt införs ett system som medger tilldelning av ettvuxet djur av två eller , med en minimitilldelning aven kalv (flerårslicens). Härigenom fär en större del av de berördajägargrupperna möjlighet att jaga vuxet djur. Licensperioden kan förslagsvisomfatta högst och tilldelningen bestämmas i en fallande skala där dennedre arealgränsen för tilldelning av ett vuxet djur på tvä år sätts vid 100 haom lägsta arealgränsen för licens enligt huvudregeln är t. ex. 200 ha.Jaktmarker i storieksordningen 50-99 ha skulle i ett sådant system tilldelasett vuxet djur på en treårsperiod. De minsta områdena bör ges enminimifilldelning av en kalv . Liksom bör dock gälla en nedrearealgräns under vilken registrering ej bör komma i fråga. Innehavare av störreområden bör kunna välja fritt mellan ett vuxet djur på flerårslicens och enkalv . Jakttiden bör i princip vara enhetlig för all licensjakt. Tidenbör givetvis kunna begränsas om resultatet blir ett alltför hårt jakttryck påälgstammen. För att motverka en ökad arbetsbelastning vid länsstyrelserna ochför att hålla administrationskostnaderna på en rimlig nivå torde det blinödvändigt att föreskriva att områdena med flerårslicenser skall i fråga omtilldelning och geografisk omfattning m.m. vara oförändrade under den periodsom licensen avser. Det bör ankomma på regeringen eller berörda förvaltningsmyndigheteratt meddela detaljföreskrifter för ett system med flerårslicenser i enlighetmed vad utskottet förordat ovan. Utskottets ställningstagande tillgodoser i första handmotionerna Jol26 (m) yrkandena 2 (delvis) och 4 samt Jol21 (fp) yrkande 1. Även motionerna Jol 16, Jol 19, Jol20, Jol25, Jo702 ochJo767 innehåller synpunkter rörande jaktmöjligheterna på småmarker vilka i vissmån får anses tillgodosedda genom utskottets förslag. De särskilda övergångsbestämmelser som föreslåsbeträffande den generella älgjakten och till förmån för vissa jakträttshavarekan enligt utskottets mening avvaras i det av utskottet förordade systemet medflerårslicenser. Utskottet utgår från att effekterna av det nya systemetkommer att följas med uppmärksamhet. Nägon form av utvärdering kan behöva görassedan en tids erfarenheter vunnits. dels att utskottets hemställanunder 10 och 20 bort ha följande lydelse; 10. beträffande älgjakten m. m. debatt godkänner vad utskottet anfört om riktlinjer för älgjakten och omflerårslicenser m. m., . dels attriksdagen antar förslaget till jaktlag i motsvarande delar med den ändringenatt 33 8 erhåller följande som reservanternas förslag betecknade lydelse; JoU 1986/87:15 Jakt efter älg får ske endast efter licens av och inom ett område som har registrerat (licensområde). Detta gäller inte, om jakten endast avser älgkalv. Ett licensområde skall vara av sådan storlek och beskaffenhet i övrigt att det är lämpat för älgjakt: fär vägra att registrera ett område som licensområde eller besluta om avregistrering, om området inte medger en avskjutning av minst ett vuxet djur . Jakt efter älg får ske endast efterlicens av och inom ett område som har registrerat(licensområde). Ett licensområde skall vara avsådan storlek och, beskaffenhet i övrigt att det är lämjjat för älgjakt.Länsstyrelsen får vägra att registrera ett område som licensområde ellerbesluta om avregistrering, om området inte medger en avskjutning av minst ettvuxet djur . Utan hinder av bestämmelserna i andra stycket får ettområde registreras som licensområde med tilldelning av ett vuxet djur under enperiod av två eller eller en kalv . deb att riksdagen- (= utskottet)--- 1986/87;Jo767, 20. beträffande förslaget tilljaktlag i övrigt att antar förslaget till jaktlag i de delar som ejomfattas av utskottets hemställan under 2, 8, 9, 10, 18 och 19 ovan, med denändringen beträffande övergångsbestämmelserna att punkt 5 utgår samt punkterna1 och 4 erhåller följande som reservanternas förslag betecknade lydelse: Denna lag träder i kraft den /juU1987, då lagen (1938:274) om rätt till jakt skall upphöra att gälla. Den nya lagen inskränker inte derättigheter som avses i 8 8 första stycket lagen (1938:274) om rätt fill jakt.Bestämmelserna 18 8 andra stycket samma lag skall tillämpas i fråga om servitutsom. innefattar jakträtten på viss fastighet och som upplåtitis senast den 30juni 1987. Denna lag träder i kraft den 1januari 1988, då lagen (1938:274) om rätt till jakt skall upphöra att gälla. Den nya lagen inskränker inte derättigheter som avses i 8 8 första stycket lagen (1938:274) om rätt fill jakt.Bestämmelserna i 8 8 andra stycket samma lag skall tillämpas i fråga omservitut som innefattar jakträtten på viss fastighet och som upplåfifis senastden . Skyddsjaktenpå säl (mom. 12) JoU 1986/87:15 (), () och Karl-AndersPetersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 45 sombörjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "skallbibehållas" bort ha följande lydelse: Utskottet kan inte acceptera föredragandens bedömning ochslutsatser i fråga om skyddsjakten på säl. Vad beträffar salarna i Östersjönvill utskottet framhålla att det är miljögifterna och inte vare sig bristen påföda eller beskattningen som reducerat sälbestånden. De salar som dödas vid jaktär som regel påverkade av miljögifter och i så dåligt skick att de ändå skulleha haft begränsade möjligheter att överleva. När det gäller möjligheten tillersättning för sälskador bör understrykas att fiskarena i praktiken har storasvårigheter att påvisa skador orsakade av säl, vilket ofta görersättningsrätten illusorisk. På är förhållandena delvis annorlunda; enlivskraftig och växande sälstam inskränker här möjligheterna att bedriva ettlönsamt kust-och skärgårdsfiske, i vart fall när det gäller de traditionellaarterna, såsom torsk och rödspätta. Stammarna ryms inte inom desälskyddsområden som avsatts. Det finns tecken som tyder på att ävenGrönlandssälen kommer att etablera sig på . Av det anförda framgår att den generella skyddsjakten börbehållas av hänsyn främst till västkustfisket. På ostkusten bör skyddsjaktenkunna återinföras när giftutsläppen reducerats så att sälstammen kan fortlevaoch föröka sig. De nödvändiga föreskrifterna bör kunna meddelas i administrativordning genom regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer. anfört med anledning av motion Jo711 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse: 12. beträffande skyddsjakten på säl attriksdagen med anledning av motion 1986/87; Jo711 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Prisutvecklingen på jakträttsupplåtelser (mom. 16) i (), (), (), (), (), () ochKarl-Anders () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 50 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "1986/87;Jo732"bort ha följande lydelse: Utskottet har ingen erinran mot proposifionens uttalandenom ett ökat utbud av jakttillfällen m. m.