bet · GA01KU2 · 1986-12-31 00:00:00 — Sista stycket i 2 § bör därför erhålla lydelsen"Med befattningshavare förstås i denna lag, om inte annat framgår av samman hanget, person som står under justitieombudsmannens tillsyn." 15 § I sistastycket förklaras begreppet "tjänsteman vid utredningsavdelning"omfatta "rättschef, byråchef vid sådan avdelning samt föredragande".Med föredragande åsyftas här sannolikt bara föredragande som är inordnade i enutredningsavdelning och inte särskilt utsedda föredragande hämtade utifrån (jfr28 § samt 15 § första stycket i vad där talas om experter och sakkunniga). Idet hä: behandlade stycket bör därför begreppet "tjänsteman vid utredningsavdelning"anges omfatta "rättschef samt byråchef och föredragande vid sådanavdelning". 16 § I förstastycket sägs att justitieombudsmannen skall fastställa arbetsordning och de"allmänna" föreskrifter i övrigt som fordras för arbetet inomombudsmannaexpeditionen. Ordet "allmänna" fyller här ingen funkfionoch bör därför utgå. Begreppet föreskrifter innefattar det krav på generalitetsom krävs vid normgivning. 18 § I förstastyckets sista mening står att under justitieombudsmannens frånvaro ej fårfattas beslut av större vikt, som inte utan olägenhet kan anstå till dessjustitieombudsmannen återkommer i tjänst. Meningen innehåller en negation förmycket och får därigenom motsatt innebörd till vad som måste vara avsett.Förslagsvis kan mening ges lydelsen "Under justitieombudsmannens frånvarofår inte fattas sådana beslut av större vikt som utan olägenhet kan anstå tilldess justitieombudsmannen återkommer i tjänst." 19 § För att maninte skall få intrycket att det finns två konstitutiva bestämmelser - både 8kap. 10 § riksdagsordningen och 19 § JO-instruktionen - om attkonstitutionsutskottet i fall av jäv för justitieombudsmannen skall utse annan att överta det ärende som jävet omfattar, bör irelativsatsen i den . nu behandlade paragrafenefter ordet "som" inskjutas "enligt 8 kap. 10 § KU 1986/87:2 riksdagsordningen". 20§ Också i denna paragraf finns en negation för mycket. Sista meningen kanförslagsvis ges lydelsen "Därunder får inte fattas sådana beslut av störrevikt som kan anstå utan olägenhet." 28§ Paragrafen tar bara sikte på tillsynsärendena och bör kompletteras med tankepå förekommande administrativa ärenden. Paragrafen kan ges lydelsen "inte beslutar annat avgörs ärendena efter föredragning,som ankommer på tjänsteman vid utredningsavdelning eller, i administrativaärenden, administrativa avdelningen eller särskilt utsedd föredragande." Förslagettill lag om ändring i lagen om justitiekanslerns tillsyn 6§ Den nya andra meningen i första stycket motsvarar 8 § första stycket andrameningen förslaget till JO-instruktion. Begränsningen "i anledning av feli yrkesutövningen" har emellertid fallit bort i JK-lagen. Denna brist börrättas till. Det föreslagna andra stycket i 6 § bör placeras sist i paragrafen.Det omfattar nämligen också anmälan om avsked eller avstängning (jfr motsvarandestyckes placering i 8 § förslaget till JO-instruktion). Regeringsrättensledamöter: föreslår inte någon ändring i regeringsformen (RF) medanledning av sitt förslag att skall innehas av endast en person,justitieombudsmannen. I RF betecknas JO genomgående som ombudsman.Samma beteckning som i RF bör begagnas även i annan grundlag. Vi avstyrkerdärför den föreslagna ändringen i tryckfrihetsförordningen (författningsförslag10). Riksdagensförvaltningskontor anger att kontoret kommer att se över vilka följdändringarsom krävs i de av förvaltningskontoret utfärdade författningarna om denföreslagna lagen med instruktion för justitieombudsmannen antas. 13 1986/87. Innehållsförteckningöver remissammanställningen Sid. KU1986/87:2 Remissinstansernas yttranden redovisasunder följande rubriker: UtredningsfrågorJO-utredningenborde ha behandlat m.m 60 ändamål ochinriktning m.m. (bet. Avvägningen klagomålsprövningen/inspektions- och projekt-verksamhetenm.m. (bet.8.1,8.3.1,8.4.3och8.5) 79 3.1 Klagomålsprövningen.................................... .... 79 3.2 JO:s rutininspektioner.................................. .... 84 3.3 JO:s ämnesinriktadeinspektioner/JO:s projektverksamhet 89 3.4 JO:s upplysnings-och rådgivningsverksamhetm.m 95 JO:s tillsynsområde.Tillsynens innehåll (bet. 4.1 Enskilda organ............................................ 97 4.2 Det kommunala området............................... 99 4.3 Särskilda uppgifter beträffandepolismän?........ 4.4 Särskilda uppgifter påADB-området?.............. 4.5 Särskilda uppgifter beträffandeinvandrare?... 8.3) ............... 107 5.1 Tvåårsregeln.............................................. .. 107 5.2 Skadeståndsutredning................................. .. 107 5.3 Överlämnande............................................ .. 108 5.4 Beslutens utformning m.m.... ..................... .. 110 JO:s sanktionsbehov(bet. 8.6.4) .................... 111 6.1 Synpunkter på 1975 årsämbetsansvarsreform m.m 111 6.2 Omformulering av 20:1 BrB m.m..................... .. 117 6.3 JO:s talerätt på det kommunalaområdet......... 119 6.4 JO befrias från sinförhandlingsskyldighet enligt arbetstvistlagen 123 Närmare om JO som åklagare(bet. 8.6.5).......... 123 7.1 Åtal och förundersökning.............................. 123 7.2 Sekretess.................................................. 126 Närmare omdisciplinansvaret m.m. (bet. 8.6.6,8.6.7) 127 8.1 Disciplinfrågor gällande hälso-och sjukvårdspersonal/ veterinärer 127 8.2 Disciplinfrågorgällande personal....... 129 8.3 Överlämnande av ärende tilldisciplinmyndighet. 8.4 JO:s ställning hosdisciplinmyndigheten........... 131 8.5 JO:s talerätt.............................................. 132 8.6 Kritik; vägledande uttalanden........................ 133 8.7) .............. 134 9.1 Framställningar omförfattningsändring............ 134 9.2 Rätt till tolkningsbesked............................... 135 9.3 Rätt att besluta om skadeståndm.m.............. 138 9.4 JO som remissorgan..................................... 143 PubliceringavJO:sbeslutm.m.(bet.8.8).............. 10.1 Löpande publicering;ämbetsberättelsen.......... 143 10.2 JO:s expeditioner........................................ 146 186 Organisationen (bet.8.9)............................... 147 KU 1986/87:2 11.1 En eller flera ombudsmän.Utredningens organisations- Bilaga 1 förslag 147 11.2 Rekryteringen till befattningensom justitieombudsman.. 179 11.3 JO:s innehav av bisysslor m.m....................... ... 182 Författningsförslagen(bet. 8.11).................... ... 184 Finansutskottetsyttrande /86:3 y KU 1986/87:2 Bilaga 2 har beslutatinhämta yttrande från finansutskottet över motion 1984/85:940 av m.fl, (s,m,c)om översyn av kontrollmakt. har beslutat att med detta yttrande ocksåöverlämna motion 1985/86:Fi716 av () om översyn av riksdagensrevisorers kompetensområde, I den under förra väckta motionen 1984/85:940 avSture m, fl, (s, m, c) har de dåvarande ledamöterna i riksdagensrevisorers arbetsutskott föreslagit att en samlad översyn skall göras avriksdagens kontrollmakt. Motionärerna erinrar om de förändringar som riksdagensrevisorers arbetsformer undergått och det närmaresamarbete som därvid utvecklats mellan revisorerna och utskott. Utantvivel har dessa åtgärder vitaliserat revisorernas granskning anser motionärerna.Deras erfarenhet är också att revisorernas arbete har inneburit att utskott ochriksdag fått ett bättre beslutsunderlag. Motionärerna anser dock att revisorernamånga gånger inte har tillräckliga resurser för att snabbt kunna följa upp deolika granskningsförslag som väcks. Motionärerna gör mot denna bakgrundbedömningen att en förstärkning av resurserna vid revisorernas kansli ärnödvändig för att revisorerna skall kunna ge bättre stöd i singranskningsuppgift. Motionärerna sätter också från konstitutionellautgångspunkter i fråga om inte ansvaret för den statliga kontrollen i högregrad än nu bör ligga på . får med anledning av motionen anföraföljande. Utskottet har i olika sammanhang framhållit värdet av det samspelmellan revisorer och riksdagsutskott som har kommit till stånd efteromläggningen av revisorers arbetsformer. Detta har, som motionärernasjälva framhåller, i hög grad vitaliserat revisorernas arbete och givitriksdagen värdefullt beslutsunderlag i många frågor. De förslag som motionärerna för fram är med hänsyn härtillav central betydelse för hur samarbetet skall kunna utvecklas och förstärkas iolika avseenden. har i sitt huvudbetänkande (SOU1985:40) lagt fram förslag som omfattar den revision som () svarar för. Indirekt berör förslagen därmed också revisorersgranskning. Kommitténs förslag bereds f. n. inom regeringskans- liet ochenligt vad utskottet har inhämtat väntas en proposition i ärendet KU1986/87'2 . Utskottet vill nämna att utskottet i anslutning tillberedningen av detta yttrande har behandlat ytterligare två väckta motioner om den statliga revisionsverksamheten.Motionerna är 1985/86:Fi402 av m.fl. (m) och 1985/86;Fi407 avDaniel Tarschys och (). Enligt utskottets mening bör dessamotioner avslås i avvaktan på riksdagsbehandlingen av verksledningskommitténsförslag. Mot detta beslut har företrädare för moderata samlingspartiet,och reserverat sig. Enligt utskottets mening bör riksdagsbehandlingen avverksledningskommitténs förslag avvaktas även innan man tar ställning till deni motion 1984/85:940 förordade översynen av revisorernas verksamhet. Det ärnämligen som utskottet ser det angeläget att utredningsbehovet prövas motbakgrund av ställningstagande till de i detta sammanhang aktualiseradefrågorna. En utredning om revisorers verksamhet bör följaktligenanstå. bör, som motionärerna föreslår, inte ges iuppdrag att behandla dessa frågor. Det skulle kunna leda till att kommitténsarbete fördröjdes. En eventuell utredning om revisorers verksamhettorde kunna göras utan att man avvaktar resultatet av folkstyrelsekommitténsarbete. () föreslår i motion Fi716 att riksdagensrevisorer skall ges i uppdrag att efter utvärdera varje ny ramlag.Med hänsyn till frågans art har utskottet beslutat att med detta yttrandeöverlämna motionen till för fortsatt beredning. Ianslutning härtill vill finansutskottet framhålla följande. revisorer är i princip oförhindrade att påförslag av riksdagsutskott eller på eget initiativ utvärdera effekterna av enviss ramlag. har i sitt av utskottet tidigareberörda huvudbetänkande också tagit upp frågan om ramlagstiftningen och destyrproblem denna teknik ger upphov till för riksdag och regering. Kommitténhar därvid föreslagit att ramlagar och andra normer av ramkaraktär bör somhuvudregel underkastas regelbundna omprövningar. En sådan omprövning bör kunnagälla hela eller delar av en viss ramlag. Det viktiga är, som kommittén serdet, att ges tillfälle att fortlöpande ta ställning till utformningenav politiskt viktiga frågor i en ramlag. Återkopplingen och uppföljningen kan enligtverksledningskommittén ske på olika sätt. eller regeringen kan t. ex.redan när man beslutar om en viss ramlag eller ramförordning begränsa den itiden. Ett annat sätt är enligt kommittén att ålägga någon lämplig myndighetatt rapportera erfarenheterna av reglernas tillämpning tillregeringen och/eller att ålägga regeringen en motsvaranderapporteringsskyldighet till . Kommittén anser att statskontoret ochRRV bör kunna engageras i sådana utvärderingar. Den av motionären aktualiserade frågan är sålunda för närvaranderedan föremål för överväganden. anser för sin del attriksdagens revisorermed den inriktning verksamheten har inte bör ges ansvaret för en KU1986/87:2 granskning av det åsyftade slaget. Närvarande: (), (), ChristerNilsson (s), . Åsling (c), (), (), LisbetCalner (s), (), i (vpk), ArneKjörnsberg (s), (), (), (),() och (). . Åsling (c), (), (), (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar med"Enligt utskottets" och slutar med "folkstyrelsekommitténsarbete" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening kan tungt vägande skäl anförasför att den av motionärerna föreslagna översynen av revisorersverksamhet bör komma till stånd. Revisorernas resurser och arbetsformer börprövas mot bakgrund av de erfarenheter som vunnits av den nya inriktningen påderas verksamhet. Tillkomsten av den nya grundlagen reser också, som motionärernapåpekar, frågan om inte den statliga kontrollen av förvaltningen i högre gradän nu bör ligga på . Enligt utskottets mening bör en utredning av angivet slaginledas skyndsamt. Något skäl att avvakta riksdagsbehandlingen av de frågor somhar tagits upp av verksledningskommittén föreligger inte. bör dock inte ges i uppdrag attbehandla dessa frågor. Det skulle kunna leda till att kommitténs arbetefördröjdes. och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Den av" och på s.3 slutar med "åsyftade slaget" bort ha följande lydelse: Den av motionären aktualiserade frågan är sålunda för närvaranderedan föremål för övervägande. anser för sin del att riksdagensrevisorer med den inriktning verksamheten har inte bör gesansvaret för en granskning av det åsyftade slaget. I samband med en eventuelltframtida förändring av revisorernas verksamhet kan emellertid den typ avgranskning som motionären föreslår komma att aktualiseras. Lag om ändringi riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att 8 kap. 10 § och tilläggsbestämmelse 8.10.1 riksdagsordningen' skall ha nedan angivna lydelse. KU 1986/87:2 Bilaga 3 8 kap. 10 §2 ombudsmän, justitieombudsmännen, skall varafyra. En av dessa skall också vara administrativ chef och bestämmainriktningen i stort av verksamheten. Den ombudsman som skall varaadministrativ chef väljes för sig och övriga ombudsmän väljes var för sig. Vidval med slutna sedlar av ombudsman tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. Val av ombudsman gäller för tidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefter. Påhemställan av det utskott som granskar berättelse över ombudsmans verksamhetkan dock entlediga ombudsman som ej åtnjuter riksdagensförtroende. Avgår ombudsman , skall väljaefterträdare för ny fyraårsperiod. Blir ombudsman av sjukdom eller annan orsak långvarigthindrad att utöva sin tjänst, väljer en person att tjänstgöra i hansställe så länge hindret varar. ombudsmän skall vara fyra, enchefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. äradministrativ chef och bestämmer inriktningen i stort av verksamheten. väljes för sig och övrigaombudsmän väljes var för sig. Vid val med slutna sedlar av ombudsman tillämpasförfarandet i 1 § andra stycket. Val av ombudsman gäller för tidenfrån valet till dess nytt val har förrättats under fjärde året därefter. Påhemställan av kan dock entledigaombudsman som ej åtnjuter förtroende. Avgår ombudsman , skallriksdagen välja efterträdare för ny fyraårsperiod. Blir ombudsman av sjukdom eller annan orsak långvarigthindrad att utöva sin tjänst, väljer en person att tjänstgöra i hansställe så länge hindret varar. utser från det attutskottet har blivit tillsatt en delegation, JO-delegationen, bestående av sexledamöter i utskottet, för att då ombudsman påkallar det samrådamed ombudsman om arbetsordningen eller i andra frågor av organisatorisk art. utser från det attutskottet har blivit tillsatt en delegation, JO-delegationen, bestående av sexledamöter i utskottet, för att, på delegationens eget initiativ eller påbegäran av någon av ombudsmän, samråda med ombudsman om arbetsordningeneller i andra frågor av organisatorisk art. = Senastelydelse 1975:1056. Denna lagträder i kraft den . KU 1986/87:2 Val av denchefsjustitieombudsman som avses i den nya lagen skall Bilaga 3 förstagången förrättas i samband med att valperioden för den ombudsman, som vidikraftträdandet är administrativ chef, utgår. , vars valperiod löper vid ikraftträdandet, skall tillperiodens slut äldre bestämmelser gälla. Han kan på egen begäran entledigas föråterstoden av perioden. De nyabestämmelserna om justitieombudsmän tillämpas efter det att valperioden förrespektive justitieombudsman, som avses i punkt 3, utgått. Förslag till KU 1986/87:2 Lag medinstruktion för ombudsmän 3 Härigenom föreskrivs följande. 1 § ombudsmän är enligt 8 kap. 10 § riksdagsordningenfyra, en chefsjustitieombudsman och tre justitieombudsmän. och justitieombudsmännen har iden omfattning som anges i 2 § tillsyn över att de som utövar offentligverksamhet efterlever lagar och andra författningar samt i övrigt fullgör sinaåligganden. 2 § Under ombudsmännens tillsyn står 1. statliga ochkommunala myndigheter, 2. tjänstemän ochandra befattningshavare vid dessa myndigheter samt 3. annan sominnehar tjänst eller uppdrag, varmed följer myndighetsutövning, såvitt avserdenna hans verksamhet. I fråga om befattningshavare vid försvarsmakten omfattartillsynen dock endast befäl av lägst fänriks grad och dem som inneharmotsvarande tjänsteställning. 1. riksdagensledamöter, 2. riksdagensförvaltningsstyrelse, valprövningsnämnd, besvärsnämndeller kammarsekreteraren, 3. riksbanksfullmäktige,riksbankschefen och vice riksbankschefen, utom såvitt avser deltagande iutövning av beslutanderätt enligt valutalagen (1939:350),direktion, fullmäktige i ellerriksgäldsdirektören, 4. regeringeneller statsråd, 6. ledamöterav beslutande kommunala församlingar. Ombudsmännen står ej under tillsyn av varandra. Med befattningshavare förstås i denna lag, om inte annatframgår av sammanhanget, person som står under ombudsmännens tillsyn. 3 § Ombudsmännen skall särskilt tillse att domstolar ochförvaltningsmyn digheter i sin verksamhet iakttager regeringsformens bud om saklighet och opartiskhet och att medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter ej träds för när i den offentliga verksamheten. Vid tillsyn över kommunala myndigheter skall ombudsmanbeakta de former i vilka den kommunala självstyrelsen utövas. 4 § Ombudsmännen skall verka för att brister ilagstiftningen avhjälps. Uppkommer under tillsynsverksamheten anledning att väcka fråga om författningsändring eller annan åtgärd från statens sida, får ombudsman göra framställning i ämnet till eller regeringen. skall samråda medchefsjustitieombudsmannen innan KU 1986/87:2 han gör framställning enligt första stycket. 5 § Ombudsmännens tillsyn bedrivs genom prövning avklagomål från allmänheten samt genom inspektioner och andra undersökningar, som ombudsmännen finner påkallade. skall samråda medchefsjustitieombudsmannen om inspektioner och andra undersökningar, som hanavser att genomföra. 6 § Ombudsman avgör ärende genom beslut, vari han fåruttala sig om huruvida åtgärd av myndighet eller befattningshavare strider mot lag eller annan författning eller annars är felaktig eller olämplig. Ombudsman får även göra sådana uttalanden som avser att främja enhetlig och ändamålsenlig rättstillämpning. Ombudsman får som särskild åklagare väcka åtal motbefattningshavare som genom att åsidosätta vad som åligger honom i tjänsteneller uppdraget har begått annan brottslig gärning än tryckfrihetsbrott. Vidprövning av fråga om åtal gäller 20 kap. 6 § och 7 § första och tredje stycketrättegångsbalken. Om befattningshavare genom att åsidosätta vad som åliggerhonom i tjänsten eller uppdraget gjort sig skyldig till fel, som kan beivrasgenom disciplinärt förfarande, får ombudsman göra anmälan till den som harbefogenhet att besluta om disciplinpåföljd. Anser ombudsman det vara påkallat att befattningshavareavskedas eller avstängs från sin tjänst på grund av brottslig gärning ellergrov eller upprepad tjänsteförseelse, får han göra anmälan härom till den somhar befogenhet att besluta om sådan åtgärd. 7 § Har myndighet meddelat beslut mot befattningshavare iärende om tillämpningen av särskilda bestämmelser för tjänstemän i lag eller annan författning om disciplinansvar eller om avskedande eller avstängning från tjänsten på grund av brottslig gärning eller tjänsteförseelse, får ombudsman föra talan vid domstol om ändring i beslutet. Närmare bestämmelser om sådan talan meddelas i lag eller annan författning. Har befattningshavare enligt vad därom är föreskrivet söktändring vid domstol i beslut som avses i första stycket och har beslutettillkommit efter anmälan av ombudsman, är denne ensam befattningshavarensmotpart i tvisten. Vad i lag eller annan författning är föreskrivet omarbetsgivare skall i fråga om tvister som avses i denna paragraf ägamotsvarande tillämpning på ombudsman. Bestämmelserna i 4 kap. 7 § och 5 kap. 1§ första stycket lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister skall dock ejtillämpas i fråga om tvist i vilken ombudsman för talan. 8 § Ombudsman börej ingripa mot lägre befattningshavare utan självständiga befogenheter, om detinte finns särskilda skäl för ett ingripande. 9 § befogenhet att väcka åtal mot ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten samt talan om skiljandeeller avstängning av 194 sådanledamot från tjänsten eller skyldighet för ledamot att undergå KU 1986/87:2 läkarundersökning föreskrivs i regeringsformen. 10 § Ombudsman är skyldig att väcka och utföra åtal som konstitutions utskottet enligt 12 kap. 3 § regeringsformen har beslutat mot statsråd samt > åtal som riksdagsutskott enligt vad som är föreskrivet har beslutat mot befattningshavare hos eller dess organ, dock ej åtal mot om budsman. Ombudsman är även skyldig att biträda utskott medförundersökningen mot befattningshavare som nämns i första stycket. 11 § Ombudsmännen skall senast den 15oktober tillställa en tryckt ämbetsberättelse avseende tiden närmast föregående år-den 30 juni innevarande år. Berättelsen skall innehålla redogörelse för de åtgärder som vidtagits med stöd av 4 § första stycket och 6 § andra-fjärde stycket och 7 § samt för andra viktigare beslut som ombudsmännen har meddelat. Berättelsen skall även uppta en översikt över verksamheten i övrigt. 12 § Enligt 8 kap.10 § riksdagsordningen är chefsjustitieombudsmannen administrativ chef ochbestämmer inriktningen i stort av verksamheten. Han skall i arbetsordningmeddela bestämmelser om organisationen av verksamheten och fördelningen avärendena mellan ombudsmännen. 13 § Förverksamheten skall finnas en expedition (ombudsmannaexpeditionen). Vid dennaär anställda en kanslichef samt byråchefer och övriga tjänstemän enligtpersonalförteckning. I mån av behov och tillgång på medel fårchefsjustitieombudsmannen anlita annan personal samt experter och sakkunniga.Chefsjustitieombudsmannen bestämmer om personalens tjänstgöring. Kanslichefen skall under chefsjustitieombudsmannen ledaarbetet inom ombudsmannaexpeditionen och i övrigt lämna ombudsmännenerforderligt biträde. 14 § För arbetet inom ombudsmannaexpeditionenmeddelar chefsjustitie ombudsmannen de råd och anvisningar som behövs utöver denna instruktion och vad som föreskrivs i arbetsordningen. skall samråda medJO-delegationen innan han fastställer arbetsordning eller begär anslag förverksamheten. Innan justitieombudsman påkallar samråd medJO-delegationen skall han ha samrått med chefsjustitieombudsmannen. 15 § får oberoende av vadsom följer av arbetsordning genom särskilt beslut föreskriva att visst ärende eller grupp av ärenden skall hänskjutas till honom eller någon av de andra ombudsmännen. får vidare i arbetsordning ellergenom sär- 195 tjänsteman vid ombudsmannaexpeditionen att vidtaga åtgärdför ärendes KU 1986/87:2 beredande. tjänsteman att verkställa inspektion, dock utan rätt attdärvid framställa anmärkning eller göra annat uttalande på ombudsmans vägnar,samt kanslichef att besluta i administrativa frågor, dock ej omanställande av byråchef. 16 § När chefsjustitieombudsmannen har semestereller är hindrad att utöva sin tjänst skall den av de andra ombudsmännen som varit ombudsman längst tid tjänstgöra i hans ställe. Om två eller flera varit ombudsmän , har den äldste av dem företräde. Blir ombudsman av sjukdom eller annan orsak långvarigthindrad att utöva sin tjänst skall chefsjustitieombudsmannen eller hansersättare anmäla detta till för åtgärd enligt 8 kap. 10 § sistastycket riksdagsordningen. 17 § Klagomål bör anföras skriftligen.