bet · GA01UbU2 · 1986-12-31 00:00:00 — Flera motionärer för fram förslag om åtgärder inomskolväsendet för att ytlerUgare främja jämställdheten mellan könen. I motion 1985/86:A604 (fp), vilken remitterats tillarbetsmarknads utskottet, anförs att barnen i förskolan och på lågstadiet möter nästan bara kvinnliga barnskötare, förskollärare och lågstadielärare. Ju högre upp i skolan de kommer, desto flera blir de manliga lärarna. Nästan alla rektorer är män. Den markant sneda könsfördelningen bland lärare ger enligt motionärerna mer omfattande effekter avseende barnens upp fattning av vuxenvärlden än vad man vet . De nuvarande förhållan dena måste brytas och för detta behövs det någon som ger de lokala skolmyndigheterna stöd och råd i jämställdhetsarbetet. Ett sätt att åstad komma detta är att utse någon jämställdhetsansvarig vid varje länsskol nämnd. Förslag härom framförs i motion 1985/86:Ub831 (fp) yrkande 3. Jämställdhetsaspekteranläggs i den första motionen även på elevernas UbU 1986/87:2 yrkesval. Densnäva inriktningen av detta val och arbetsgivarnas fördomar leder till attarbetslösheten är betydligt högre bland flickor än bland pojkar. Med hänvisninghärtill föreslås i motion 1985/86: Ub831 (fp) yrkande 4 att alla kommuner skallerbjuda alla arbetslösa Jlickor som slutar gymnasiet och högstadiet särskildyrkesorientering i form av studiebesök, sommarkurser och annat som ger eninblick i typiskt manliga yrken. I motion 1985/86: A608 (s) påpekas bl.a. att flera projekthar utarbetats inom skolan för att stimulera .flickor till arbete ochvidareutbildning inom industrin. Erfarenheterna av detta skall användas i detfortsatta arbetet med att stimulera icke traditionella yrkesval. Detta ärenligt motionärerna bra, men ytterligare insatser behövs inte minst på övrigaområden med . Med hänvisning till vad som anförts i motionenföreslår motionärerna att begär att regeringen uppdrar åt SÖ ochuniversitets- och högskoleämbetet (UHÄ) att göra en utvärderiiig av hurskolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling och hur man vid deolika lärarhögskolorna hanterar jämställdhetsfrågorna (yrkande 8). Vidare förordarmotionärerna att försöksverksamhet med systematiskt bedriven yrkesvägledningkommer till stånd i enlighet med jämställdhetskommitténs förslag i betänkandetFörvärvsarbete och föräldraskap (SOU 1982:18) i syfte att bryta dettraditionella yrkesvalet (yrkande 9). Även i motion 1985/ 86: A803 (m)slutligen uppmärksammas yrkesvägledningens roll i nu berört hänseende. Skolansstudie- och yrkesrådgivning måste mycket aktivare uppmärksamma flickornasstudie- och yrkesval och inte minst klargöra för dem vilka möjligheter somfinns att driva egna företag. Skolan bör också ge flickorna en positiv syn påden nya teknikens, inte minst datateknikens, möjligheter att ge arbete ocharbetsuppgifter (yrkande 2). Utskottet vill inledningsvis peka på att utskottet underde senaste riksmötena ingående har behandlat frågor som avser skolansmedverkan i arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män. I betänkandet UbU1983/ 84:4 togs enbart jämställdhetsfrågor upp till behandling. 'Utskottet harsenare i betänkandena UbU 1984/85:5 och 1985/86:1 haft anledning aU återkommatill jämställdhetsfrågorna i anledning av motionsledes framförda förslag av ihuvudsak samma innehåll som de nu föreliggande motionerna. Utskottet hardärvid med hänvisning till de förutsättningar söm föreligger för ett fortsattmedvetet arbete med de aktuella frågorna inte funnit det motiverat att föreslåriksdagen att vidta någon särskild åtgärd pä området. Utskottet här även under innevarande behandlatfrågan om jämställdhet mellan kvinnor och män. Då fästes särskilt avseende vidsträvandena att få flera kvinnliga skolledare (prop. 1985/86:173, mot. 1985/86:622, UbU 1986/87:1). Utskottet underströk vikten av att de lokalaskolmyndigheterna utnyttjade de möjligheter som ges genom tillkomsten av detsamlade programmet för skolledarutbildning att ytterligare verka för könsmässigjämställdhet i arbetslivet. Utskottet hänvisar till den tidigare behandlingen iriksdagen av jäm ställdhetsfrågorna och vill i förevarande sammanhang dessutom peka på följande. Såvitt gäller den statliga skoladministrationen finnsföreskrivet i förord- UbU 1986/87:2 ningen (1980:540) om jämställdhetmellan kvinnor och män i statlig anställning, m.m. att myndigheterna för vaijebudgetår skall upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. Utskottet kan ej biträda förslaget att en särskild personvid varje länsskolnämnd skall ha som sin speciella uppgift att ansvara förjämställdhetsfrågorna i nämndens utåtriktade arbete gentemot skolorna. Ensådan ordning kan enligt utskottets uppfattning få en effekt motsatt den sommotionärerna önskar. Utskottet menar att all personal vid nämnden i sin verksamhetutåt skall känna ansvar för de nu aktuella frågorna och inte behöva hänvisatill någon speciell person och dennes ansvarsområde. Utskottet anser detsålunda inte motiverat att särskilt uttalar sig om hur ifrågavarandeverksamhet läggs upp. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1985/86:Ub831 yrkande 3. I timplanen för anges klart att skolan skallverka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Förutom detta övergripande målföreskriver läroplanen att bl.a. jämställdhétsfrågor bör belysas i samverkanmellan flera ämnen. Skolledningen har ett speciellt ansvar för att material omkönsrollsfrågor tillförs skolan och för att läroplanens syfte i detta avseendeförverkligas. Skolan bör på olika sätt stimulera eleverna att välja yrke ochvuxenroll oberoende av traditionella könsrollsföreställningar och den bild avkönsrollerna som massmedia ofta förser oss med (Lgr 80 s. 36 f.). Förarbetslivsorienteringen gäller att den skall inriktas mot jämställdhet mellankönen i familj, arbetsliv och samhälle i övrigt (Lgr 80 s. 28). Beträffande verksamhet för arbetslösa flickor villutskottet peka pä kommunernas möjligheter att få statsbidrag till kostnader föranordnande av kurser i teknik för flickor (jfr SÖ-FS1985:57). De s.k. ungdomslagen avser åtgärder för äldre arbetslösa ungdomar. Iungdomslagen återfinns många flickor som ännu inte blivit klara över sittframtida yrkesval. Det kan därför vara lämpligt att stimulera dessa flickortill att pröva mindre traditionella arbetsuppgifter. Utskottet erinrar om vad arbetsmarknadsutskottethar anfört om att planeringen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernainriktas på.att kvinnoriia kan fä del av dessa i den omfattning som motsvararderas andel av de arbetslösa. Det är därvid angeläget att ytterligare försökgörs att bredda kvinnornas arbetsmarknad. I sammansättningen av arbetsuppgifterför ungdomslagen bör detta särskilt uppmärksammas (AU 1984/85:18 s. 10 f.). Utskottet finner det avslutningsvis av värde att kunnakonstatera att det råder politisk enighet i vad gäller arbetet med attåstadkomma jämställdhet mellan könen. Det framgår av det anförda att detåligger myndigheterna på samtliga nivåer att verka för jämställdhet. Utskottetutgår från att regeringen uppmärksamt följer utvecklingen på området. Medhänvisning härtill och till vad utskottet har anfört i ämnet avstyrkerutskottet motionerna 1985/86:Ub831 yrkande 4, 1985/86:A608 yrkandena 8 och 9samt 1985/ . 86:A803 yrkande 2. Skolskjutsaroch skolmåltider UbU 1986/87:2 I motion 1985/86: Ub212 (s) påpekas att reglerna för rätttill skolskjuts varierar kraftigt från kommun till kommun. Motionärerna gerexempel på hur en stelbent tillämpning av bestämmelser för skolskjuts kanmedföra omotiverade orättvisor för somliga barn. Aktuella problem skullesannolikt minska avsevärt, om någorlunda likartade bestämmelser kunde åstadkommas,när det gäller rätten till skolskjuts. Med hänvisning härtill bör enligtmotionen som sin mening ge regeringen till känna att en centralvägledning för skolskjutsverksamhet bör utarbetas. Det finns inte något uttryckligt åliggande för kommunernaatt anordna skolskjutsning. Emellertid är kommunerna skyldiga att vidtaerforderliga anordningar för att göra utbildningen tillgänglig för eleverna.När skolskjutsning anordnas, gäller förordningen (1970:340, omtryckt 1975:880,ändrad senast 1986:45) om skolskjutsning samt statens trafiksäkerhetsverksnärmare föreskrifter angående skolskjutsning av . Den statligaregleringen på området tar sikte på trafiksäkerheten. Utskottet utgår från attkommunerna även i övrigt anordnar skolskjutsningen pä ett ändamålsenligt sätt.Utskottet anser inte att bör göra ett uttalande om den kommunalaverksamheten med skolskjutsar i enlighet med motion 1985/86: Ub212. Medhänvisning härtill avstyrks motionen. Betydelsen av en väl sammansatt kost framhålls i motion1985/86: Ub252 (c). En felaktigt sammansatt kost under barna- och ungdomsårenkan ge upphov till sjukdomar och men för livet. Enligt motionen har man i endel kommuner i landet pä ett riktigt sätt och i enlighet med läroplanens intentionertolkat skolmåltidens roll, nämligen där skolmåltiden ses som en del av denpedagogiska verksamheten under skoldagen och inte någon från undervisningenisolerad företeelse. Men motionärerna saknar föreskrifter i den nya skollagenvilka tar sikte på skollunchen som ett allsidigt pedagogiskt instrument.Skolmåltidens roll som ett läromedel förfuskas. I stället för att köpateoretiska böcker om konsten att överleva och att äta rätt kan man få ut mycketav en skolmåltid tillgänglig för alla pä samma villkor. SÖ bör, menarmotionärerna, få i uppdrag att klarlägga för kommunerna skolmåltidens betydelsesom en pedagogisk resurs samt att undanröja "diskrepansen mellanläroplanen och skollagen". Utskottet delar motionärernas uppfattning att skolan haren viktig uppgift att fylla när det gäller att bidra fill elevernas kunskaperom hur viktigt det är med goda kostvanor. Skolmåltiderna bör sålunda inte sesisolerade från skolans övriga verksamhet. Syftet med motionärernas önskemål omskollunchen som en pedagogisk resurs bör enligt utskottets mening kunna nåsinom ramen för kommunernas möjligheter till egna initiativ. Utskottet har ingetatt erinra mot att den statliga skoladministrationen, om så bedömserforderligt, ger stöd och råd för en vidare utveckling av ifrågavarandeverksamhet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen. Hemställan UbU 1986/87:2 Åberopande vad som anförts i det föregående hemställerutskottet 1. beträffande den enskildes kunskapsutveckling,de enskilda äm nenas ställning, m.m. attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub808 yrkandena 1, 2 och 3, 2. beträffande ökade valmöjligheter ochnivågruppering på hög stadiet, m.m. attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub292 yrkandena 1, 2 och 3, 3. beträffandeanpassad studiegång och befrielse från skolgång att avslår motion1985/86:Ub292 yrkandena 4 och 5, 4. beträffandepraktiska och teoretiska inslag i skolundervisningen attriksdagen avslår motion 1985/86:Ub214 yrkande 6, 5. belräffandevärdeförankring i den kristna etiken att avslår motion 1985/86: Ub214yrkande 1, 6. beträffandeundervisning i kristendom och ämnet religionskunskap attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Ub201 yrkande 1, 1985/ 86:Ub214 yrkande 5,1985/86:Ub220, 1985/86:Ub260 yrkande 1 och 1985/86: Ub299 yrkande 1, 7. beträffandeutvärdering av ämnet religionskunskap attriksdagen avslår motionerna 1985/86: Ub260 yrkande 2 och 1985/ 86:Ub267, altriksdagen avslår motion 1985/86: Ub248, 9. beträffande B-språken på grundskolanshögstadium att avslår motion 1985/86: Ub281, 10. beträffande de moderna språkens ställning iskolan att avslår motion 1985/86: Ub301 yrkande 2, 11. beträffande ämnet maskinskrivning att avslår motion 1985/86: Ub203, 12. beträffande teckenspråk somhemspråk att avslår motion 1985/86: Ub216, 13. beträffande teckenspråk somobligatoriskt ämne att avslår motion 1985/86: Ub828 yrkande 1, 14. beträffande skolanssexualundervisning att avslår motion 1985/86: Ub209, 15. beträffande undervisning om äldremänniskors situation och om handikappade attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub224, attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub233, 17. beträffande kunskaper om ett kärnvapenkrigsohyggliga ef fekter och aktiv fredskamp altriksdagen avslår motion 1985/86: Ub250, 18. belräffande miljöinformationen i skolan, m.m. att avslår motion 1985/86: Ub801, 19. heträffande elevernas handstil UbU 1986/87:2 att avslårmotion 1985/86: Ub246, 20. bclråKanden jämställdhetsansvarigvid varje länsskolnämnd att avslår motion 1985/86: Ub831 yrkande 3 , 21. beträffandejämslälldhetsarbetet i övrigt i skolan attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Ub831 yrkande 4, 1985/ 86: A608 yrkandena 8och 9 saml 1985/86: A803 yrkaride 2, 22. beträffande skolskjutsvérksamhetenatt avslår motion 1985/86: Ub212, 23. beträffande skolmåltidsverksamhetenatt avslår motion 1985/86; Ub252. Närvarande: (), (), LarsSvensson (s), (), (), (),(), (), (m), MaritaBengtsson (s), (), (vpk), (),() och (). Den enskildes kunskapsutveckling, de enskilda ämnenasställning, m.m. (mom. 1) , och (alla rn)ariser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 4 börjar"Utskottet vill" och på s. 6 slutar "i motionen" bort haföljande lydelse; Enligt utskottels uppfattning är det nödvändigt att frångrunden diskutera vilken roll utbildningen först och främst skall spela.Möjligheter som inte utnyttjas måste tas till vara. Utskottet menar kompromisslöst bör ange att det är för att utveckla personligheter och nykunskap som skolan, den högre utbildningen och forskningen är till. Av dettaföljer med nödvändighet att utbildningens struktur och arbetssätt måsteförändras. Undervisningen bör präglas av den grundläggandeutgångspunkten att varje människa är unik. Förståelse för att allas insatser ärav lika värde och tillsammans bildar den helhet på vilken vårt gemensammavälstånd vilar är viktig. De unga måste fä känna att all deras inneboendekapacitet kan och skall utvecklas och bli till nytta för dem själva och förvårt land. För att nä dithän måste skolan ge alla elever stöd och stimulans. Inlärning och därmed kvaliteten i undervisningen ärberoende av att ämnesgränser upprätthålls. Vårt samlade vetande är grupperat i ämnes strukturer som eleverna måste ges träning alt orientera sig i. ämnesgränsernaupphävs finns emellertid vinster att göra genom samord- UbU 1986/87:2 ningav likartade moment inom flera ämnen. Lgr 80 bör få en sådan utformning att detskall vara möjligt att samordna studierna av likartade moment inom fleraorienteringsämnen utan en långt gående integrering. Någon upplösning avämnesstrukturen får ej komma i fråga. Skolans uppgift bör enligt utskottets mening renodlas såatt skolarbetet kan koncentreras på huvuduppgiftenatt ge eleverna kunskaper och färdigheter. För flertalet skolämnen gäller altstoffmängden har ökat påtagligt. Utskottet föreslår därför att en genomgång avämnena och deras innehåll görs i syfte alt ge ämnessloffel en rimlig omfattningi förhållande till limplanerna. Översynen av ämnena bör leda till attundervisningen koncentreras till del verkligt centrala. Läraren bör fä delavgörande inflytandet över hur undervisningstiden används. Vad utskottet nu anfört om den enskildes kunskapsutveckling,de enskilda ämnenas ställning och det centrala ämnesinnehållet bör riksdagenmed bifall till motion 1985/86: Ub808 yrkandena 1, 2 och 3 som sin mening geregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: I. belräffande den enskildes kunskapsutveckling, deenskilda äm-, ne nas ställning, m.m. attriksdagen med bifall till motion 1985/86: Ub808 yrkandena 1,2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. Ökade valmöjligheter och nivågruppering på högstadiet,m.m. (mom. 2) , och (alla m)anser c??/.? att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "har" och på s. 7 slutar "i motionen" bortha följande lydelse: Det är skolans uppgift att ta till vara och utvecklaelevernas begåvning. Skolan måste för att lyckas med detta vara sä organiseradatt den kan ta hänsyn till elevernas anlag och intressen. Detta gäller särskiltpä högstadiet. Tonåringar med växande insikter om vad just deras intressen ärhar särskilt stort behov av att skolan tar hänsyn till deras personligaegenart. Möjligheterna till egna val på högstadiet är alltför små.Tiden för en individuellt vald utbildning bör enligt utskottet kunna följa denmodell för flera valmöjligheter som anges i motion 1985/86: Ub292. Utskottet delar vidare motionärernas uppfattning att denuvarande reglerna om tidsbegränsning för anordnande av särskilda grupper avsådana elever som måste ha betydligt mer hjälp än andra bör tas bort. Om man ien skola finner att eleverna gynnas av en undervisning baserad på en gruppindelningefteir individernas behov eller förmåga, bör en sådan gruppering få ske.Möjligheterna att anpassa undervisningen till den enskilde eleven kan härigenombättre tas till vara. Slutligeninstämmer utskottet i motionärernas förslag om möjlighet för 23 vissaelever att påbörjalärlingsutbildning efter årskurs 8. I sådana fall där UbU1986/87:2 lärlingsutbildningen päböijas i bör den i gymnasieskolanförlängas med . Utskottet föreslår att med bifall till motion1985/86: Ub292 yrkandena 1, 2 och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet har anfört om ökade valmöjligheter och nivågruppering påhögstadiet. dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande ökade valmöjligheter och nivågruppering påhögstadiet, m.m. auriksdagen med bifall till motion 1985/86: Ub292 yrkandena 1, 2 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Anpassad studiegång och befrielse från skolgång (mom.3) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar"Frågan om" och slutar "motion 1985/86: Ub292" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att ge de lokala skolmyndigheterna möjlighet att i särskilda fallmedge anpassad studiegång eller t.o.m. skolgångsbefrielse. Sådana åtgärder kanbidra till att skoltrötta elever senare känner det lättare att återuppta sinastudier. Möjligheterna att medge anpassad studiegång bör alltså göras störreoch rätten att i särskilda fall bevilja skolgångsbefrielse bör återinföras.Riksdagen bör med bifall till motion 1985/86: Ub292 yrkandena 4 och 5 som sinmening ge regeringen detta till känna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande anpassad studiegång och befrielse frånskolgång att med bifall till motion 1985/86: Ub292 yrkandena 4 och 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört. En jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd (mom.20) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar "Utskottet vill" och på s. 19 slutar "yrkande 3"bort ha följande lydelse: Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat frågorsom avser skolans medverkan i arbetet för jämställdhet mellan kvinnor och män.Utskottet har därvid bl. a. hänvisat till läroplanens formuleringar. Trots detta förefaller det som om intresset förjämställdhetsfrägorna i skolan mattats. Detta är naturligtvis inte fallet överallt. Utskottet anser dock att det vore till fördel för jämställdhetsarbetet om varje länsskol nämnd inom sig utsåg en jämställdhetsansvarig, som kunde ge de lokala 24 skolmyndigheternastöd och råd i jämställdhetsarbetet. En ordning som UbU 1986/87:2 innebär attall personal vid nämnden skall känna ansvar för de aktuella frågorna kan tyvärrfå konsekvensen att ingen känner det totala ansvaret. Vad utskottet nu anförtom en jämställdhetsansvarig vid länsskolnämnderna bör med bifalltill motion 1985/86: Ub831 yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följandelydelse: 20. beträffande en jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd attriksdagen med bifall till motion 1985/86: Ub831 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört. Kunskaper om ett kärnvapenkrigs ohyggliga effekter ochaktiv fredskamp (mom. 17) , och (alla m)anför: När utskottet (UbU 1985/86:2) behandladefrågan om skolans fredsundervisning anförde vi i reservation 1 att vi intedelade utskottets syn på det av SÖ utgivna servicematerialet om fredsundervisning,bl.a. därför att det inte framhåller frihetsbegreppet som en öveiord-nadförutsättning för att fred skall råda i världen. Vad vi då reservationsvägenframförde äger fortfarande giltighet. Tryckeri, 1986 25