bet · GA01NU25 · 1986-12-31 00:00:00 — för SIND:s utvecklingsinsatser förtekoindustrin och 95 milj. kr. för äldrestödet under /88.Förslagen ligger i linje med vad som redovisades i föregående årsbudgetproposifion, där stödens planerade omfattning för budgetåren1986/87-1988/89 presenterades. 1 avvaktan på den nyssnämnda utredningen omändrad form för tekostödet'har för innevarande budgetår anvisat 92milj. resp. 119 milj. kr. för de aktuella stöden. Jämfört med dessa beloppinnebär regeringens förslag för det kommande budgetåret en minskning avanslagsnivåerna för de två stöden med sammanlagt 36 milj. kr. Av det förordade stödet till åtgärder vid SIND harregeringen beräknat 58 milj. kr. för branschfrämjande åtgärder, 20 milj. kr.för lån till rationaliseringsinvesteringar inom konfektionsindustrin och 2milj. för det produktionstekniska utvecklingscentret (Proteko) i . Debranschfrämjande åtgärderna omfattar bl. a. koiisultinsatser i enskildaföretag, projekt för samverkan mellan flera företag, exportfrämjande insatser,utbildning samt forskning och utveckling. Vid Proteko, som är under etablering,kommer tekoföretagen att ges möjlighet till utbildning och rådgivning när detgäller datastyrda produktionsmaskiner och robotteknik. Genom praktiska provkan företagen pröva den nya teknikens möjligheter för den egna tillverkningen.Protekos verksamhet, som beräknas kunna påbörjas , skallbedrivas affärsmässigt. Kostnaderna för driften skall täckas av intäkter frånföretag som anlitar centret. Regeringen föreslog budgetpropositionatt det inom ramen för det industripolitiska stödet till tekoindustrin underbudgetåren 1986/87 och 1987/88 skulle anvisas totalt 7 milj. kr. som bidrag tillProteko under dess inkörningsperiod. För innevarande budgetår har riksdagenanslagit 5 milj. kr. för detta ändamål. Äldrestödet utgår med . för arbetstagare iåldern som sysselsätts med tillverkningsarbete inom tekoindustrin. Den totala bidragssumman till ett företag är dock för /87 maximerad till av företagets lönekostnader för personal i tillverkning. I enlighet - 10 med vadsom uttalades budgetproposition om en fortsatt ned- NU1986/87:25 dragning av äldrestödet har regeringen baserat förslaget till anslagför äldrestödet under /88 på ett bidrag om av lönekostnaderna.Stödet administreras av . I motionerna 1986/87:N346 (m) och 1986/87:N413 (c) begärs- i konsekvens med motionärernas önskan om en ny stödform för tekoindustrin-att skall anvisa medel för de föreslagna avskrivningslånen. Enligtden förstnämnda skulle anslaget för detta ändamål upptas till 95 milj. kr.Samtidigt har - i motion 1986/87: A219 (m) - föreslagits att skallavslå regeringens begäran om att motsvarande belopp skall anvisas föräldrestödet. Anslaget till SIND:s industristöd borde enligt motionärernareduceras med 62 milj: kr. i förhållande till regeringens förslag och sålundauppgå till 18 milj. kr. för /88. Härav borde medel anvisas förkollekliva,exportaktiviteter, för projekt avseende samverkan mellan industrinoch detaljhandeln och för det produktionstekniska utvecklingscentret. Enligtmotionärerna kan stödet till tekoindustrin trappas ned successivt om man för enpolitik som genom generella åtgärder sänker kostnadsläget för industrin.Nuvarande politik med höga skatter och avgifter samt en förväntad konjunkturavmattninggör det emellertid nödvändigt med fortsatta statliga stödåtgärder, heter det imotionen. För tekobranschens fortsatta konsolidering är detmotiverat att del ekonomiska stödet till tekoindustrin bibehålls under i förstahand en treårsperiod på den nivå som gäller för /87, uttalas imotion 1986/ 87:N413 (c). Enligt motionärerna bör 50 milj. kr. anvisas förbranschfrämjande åtgärder vid SIND. Beloppet inkluderar ett bidrag om 2 milj.kr. till Proteko i enlighet med regeringens förslag. I övrigt skulle stödettill tekoindustrin utgå i form av avskrivningslån. Motionärerna vill sålundaatt skall avslå regeringens förslag till äldrestöd för budgetåret1987/88 och anvisa 167 milj. kr. till ett anslag för avskrivningslån. Derasförslag innebär att de två här aktuella stöden till tekoindustrin skullekomma att uppgå till totalt 217 milj. kr. under nästa budgetår, vilket är 6milj. mer än vad som gäller för innevarande budgetår. I mofionerna 1986/87: N343 (fp) och 1986/87: N375 (m)begärs aU anslaget till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin skallminskas med 78 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Enligtmotionärerna bör endast anslå medel - 2 milj. kr. - för detproduktionstekniska utvecklingscentret. Det är i längden inte nyttigt förtekoindustrin att erhålla omfattande statligt stöd, sägs det i den sistnämndamotionen. har branschens konkurrensförmåga förbättratsoch omstruktureringar genomförts. Stödet till SIND:s utvecklingsinsatser bordedärför med det snaraste avvecklas. Kostnader för redan gjorda åtaganden fårtäckas från anslaget Branschfrämjande åtgärder, menar motionärerna. Itekoindustrins nuvarande situation är det väsentligt att företagen kan tillgodogörasig ny teknik. Motionärerna anser därför att skall bifallaregeringens förslag om stöd till Proteko., Någon kommentar till förslaget ibudgetpropositionen om anslag till äldrestöd lämnas inte i dessa motioner. Somtidigare redovisats har arbetsmarknadsutskottet behandlat rege- ringensförslag till anslag till äldrestöd för /88. Enligt ar- NU1986/87:25 betsmarknadsutskottet föreligger oavsett om och när en omvandling avstödformerna kan bli aktuell behov av äldrestöd under nästa budgetår,åtminstone under en del av budgetåret. har därförtillstyrkt regeringens förslag. I konsekvens härmed har avslagsyrkandet imotion 1986/87: A219 (m) avvisats. har beslutat i enlighetmed arbetsmarknadsutskottets inställning. I sitt yttrande till näringsutskottethar arbetsmarknadsutskottet föreslagit att näringsutskottet skäll avstyrkaavslagsyrkandet i motion 1986/87: N413 (c). Av det tidigare framgår att regeringens förslag tillanslag till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för budgetåret1987/88 står i överensstämmelse med den omfattning och inriktning somriksdagen beslutade om för tiden fram t. o. m. den 30 juni 1989.Beslutet innebar att andelen offensiva insatser skulle utökas inom ramen förett totalt sett. Branschprogrammet vid SIND är främstinriktat på åtgärder för företag som har tillväxtpotential ochutvecklingsförutsättningar. Enligt utskottets mening visar utvecklingen inombranschen att stödet har varit effektivt och bidragit till enförnyelse av tekoföretagen. Utskottet anser att regeringens förslag om bidrag med 2milj. till det produktionstekniska utvecklingscentret i - i enlighetmed vad som redovisades budgetproposition - är välmotiverat. Enliknande inställning har också kommit till uttryck i alla här behandlademotioner. Förslaget tillstyrks alltså. Utskottet tillstyrker även den övriga delen av det föreslagnaindustristödet. Att stödet bortsett från bidraget till Proteko helt skulleavvecklas, såsom föreslås i motionerna 1986/87: N343 (fp) och 1986/87:N375 (m),finner utskottet föga realisfiskt. Utskottet kan inte heller ansluta sig fillde förslag om nedskärningar som framförs i motionerna 1986/87: N346 (m) och1986/87:N413 (c). Av vad utskottet i det föregående har anfört angående eneventuell omvandling av stödformerna till tekoindustrin följer att utskottet nuavstyrker att medel skall anvisas för de föreslagna avskrivningslånen. Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag tillmedelsanvisning till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin och avstyrkermotionerna 1986/ 87:N343 (fp), 1986/87:N346 (m), 1986/87:N375 (m) och1986/87:N413 (c), alla i berörd del. Handelspolitiska åtgärder, m. m. anslöt sig till en ytterligareförlängning av multifi beravtalet (MFA). Innebörden av detta avtal och uppgifter om de tillägg till avtalet som gjordes i samband med avtalsförlängningen har redovisats i det föregående (s. 4). Med den nu beslutade förlängningen (MFA IV) löper avtalet t.o.m. . Under den föregående avtalsperioden (MFA III), som sträckte sig från fill , 12 ingickSverige 13 bilaterala textilbegränsningsavtal inom ramen för multifi- NU1986/87:25 beravtalet. Dessutom ingicks liknande begränsningsavtal medytterligare tre länder. Avtalen har börjat löpa ut från årsskiftet 1986-1987.Det sista av dem gäller t. o. m. . I två motioner begärs att handelsrestriktionerna förtekoprodukter skall avskaffas. Det är, anförs i motion 1986/87:N355 (m), en igrunden omoralisk inställning att vi i , som vi medskattemedel stöder industriella utveckling, inte tillåter att derasindustriprodukter får säljas fritt. En ökad import från dessa länder skulleendast marginellt drabba den svenska tekoindustrin. Det är troligen importenfrån andra industriländer som skulle minska mest. Enligt motionärerna börfrihandelsprincipen gälla även på tekoområdet. De vill att existerande begränsningsavtalskall omförhandlas fill fördel. Ett liknande resonemang förs i motion 1986/87:N433 (fp).Där sägs att importbegränsningarna inte har skyddat svensk tekoindustri. Det äri stället tillverkare inom EG som på bekostnad av tekoindustrierna i Sverigeoch har gynnats av handelsrestriktionerna. Enligt motionärerna stårSveriges restriktiva behandling av tekoimporten från i direkt stridmot den uttalade viljan att förbättra levnadsvillkoren för människorna i defattigaste länderna. Dessa länder måste ges möjligheter att bygga upp sina ekonomieroch avsätta sina produkter på export. Som ett ytterligare motiv för attbegränsningarna av tekoimporten borde slopas anförs att de svenskakonsumenterna därmed skulle få tillgång till billigare barnkläder. En motsatt inställning till handelsrestriktionernaredovisas i motion 1986/87:N374 (c). Där hävdas att gällande begränsningar avlågprisimporten skall bibehållas. Detta borde som sin mening geregeringen till känna. Påståendena om att begränsningarna är utslag för enprotektionistisk polifik stämmer inte, menar motionären. Han anser att Sverigeär det land som tillåter den mest omfattande tekoimporten. Även i motion 1986/87:N376 (s) berörs - dock utan yrkande- importbegränsningarna på tekoområdet. När nu dessa kommer att liberaliserasär det viktigt, menar motionärerna, att detta inte drabbar den svenska produktionsom fortfarande har behov av skydd. har på regeringens uppdrag undersökt desvenska tekoprodukternas skyddsbehov. Kollegiets rapport, som är hemligstämplad,överlämnades till regeringen . Denna rapport har legat till grundför det mandat som regeringen utfärdade inför förhandlingarnaom förnyelse av begränsningsavtalen. Regeringsmandatet är också dethemligstämplat. Statsrådet erinrar i budgetpropositionen(prop. 1986/ 87:100 bil. 5 s. 121) om att man från svensk sida i samband med förhand lingarna om en förlängning av multifiberavtalet framhöll alt i kommande bilaterala avtal avser att ge tekoprodukter större utrymme på den svenska marknaden. framtida begränsningsavtal kommer att anpassas i denna riktning. Enligt statsrådet syftar den svenska tekopolitiken till att skapa en livskraftig industri för vilkenhandels- / politiskaskyddsåtgärder inte behövs. Under ännu måste dock ex- 13 traordinärainsatser till stöd för tekoproduktionen bibehållas, anför statsrå- NU1986/87:25 det. Dessa synpunkter gav hon också uttryck för i den handelspolitiskadebatten i . Statsrådet framhöll där att detmandat som regeringen har fastställt inför omförhandlingarna av begränsningsavtalenkorrimer att möjliggöra en successivt ökad import av tekoprodukter. De, varor somhar bedömts ha ett litet skyddsbehov och som i fortsättningen inte kommer attomfattas av avtalen har, fortsatte statsrådet, beräknats motsvara avden totala lågprisimporten av kläder och andra konfektionerade artiklar tillSverige. Begränsningarna av tekoimporten berörs också i proposition1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling. Försvarsminister anför (s. 118) att skyddet mot importen av tekoprodukter frånlågprisländerna måste kvarstå för ett begränsat antal varor som stöd församhällets försörjningsberedskap. Som tidigare nämnts behandlarnäringsutskottet försörjningsberedskapsmålet pä tekoområdet i ett yttrande (NU1986/87: 4 y) till försvarsutskottet. Utskottet vill erinra om att handelsrestriktionerna påtekoområdet har varit ett av de medel som använts isyfte att nå de mål för tekopolitiken som har ställt upp.Begränsningarna av tekoimporten från lågprisländerna har bedömts vara ettnödvändigt komplement till åtgärderna inofn ramen för industri-,arbetsmarknads- och försörjningsberedskapspolitiken. Syftet med den svenska tekopolitiken måste dock, som harframhållits från regeringens sida, vara att åstadkomma atttekoindustrin kan konkurrera utan hjälp av importrestriktioner. Utskottetnoterar härvidlag att i de framtida bilaterala avtalen kommer attbehandla tekoimporten från mindre restriktivt. Kravet i motion1986/87:N355 (m) på att begränsningsavtalen skall omförhandlas fill u-ländernasfördel är sålunda redan delvis tillgodosett. När nu de första stegen tas i riktning mot en mindreinskränkande importpolitik på tekoområdet är det emellertid, menar utskottet, viktigt att detta sker i en omfattning och en takt som medger en nödvändig anpass ning från den svenska tekoindustrins sida. Utskottet instämmer därför i uppfattningen att restriktionerna för tekoimporten måste bibehållas ännu . Detta ligger även i linje med vad som anförs i motion 1986/87: N376 (s). I sammanhanget måste också andra länders lekopolitikbeaktas. Ett ensidigt upJDhävande av handelsrestriktionerna från svensk sidaskulle kunna leda till att trycket på den svenska marknaden skulle bli förstort. Utskottet ser därför med tillfredsställelse på att, som tidigareredovisats (s. 5), den nya förhandlingsrundan inom bl.a. syftar lill attåterföra tekobranschen utider allmänna regler. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet yrkandena imotionerna 1986/87: N355 (m) och 1986/87: N433 (fp) om aU handelsrestriktionerna på tekoområdet nu skall avvecklas. Ett riksdagsbeslut i enlighet härmed till godoser i allt väsentligt önskemålet i motion 1986/87: N374 (c) om att begränsningarna skall bibehållas. Även delta motionsyrkande avstyrks därför. Som beskrivits i det föregående (s. 5) är ett av deländer som NU 1986/87:25 har slutit begränsningsavtal med. Avtaletlöpte ursprungligen ut men har förlängts att gälla t. o.m. har en preliminär överenskommelse träffatsmed om ett nytt begränsningsavtal för perioden den 1 juli 1987-den 31december 1991. Avtalet har paraferats men inte undertecknats. Dess innebördhar ännu inte offentliggjorts. I motion 1986/87: N433 (fp) riktas - i linje medmotionärernas negativa inställning till handelsrestriktionerna på tekoområdet -kritik mot att vidhåller begränsningarna av tekoimporten från Indien.Dessa framstår, heter det, som fullständigt orimliga mot bakgrund av att Indienhar blivit en viktig marknad för svenska produkter. Regeringen bör starktklandras för sitt handlande i detta avseende, anser motionärerna, och föreslårett riksdagsuttalande av denna innebörd. Med hänvisning till vad utskottet har anfört omrestriktionerna för tekoimporten avstyrks även den nu berörda delen av motion1986/87: N433 (fp)- Övervakning av priserna på importerade kläder En skärpt övervakning av priserna på kläder påkallas imofion 1986/ 87:N376 (s). Motionärerna erinrar om att textilimportörerna underflera år har hävdat att en ökad lågprisimport skulle resultera i lägre priserpå kläder. När nu importbegränsningarna på tekoområdet kommer att liberaliserasär det viktigt att regeringen noga följer prisutvecklingen så att vinsten av deslopade restriktionerna kommer konsumenterna till godo, heter det i motionen. Statens pris- och kartellnämnd genomför enutredning om priser och pålägg inom den textila beklädnadshandeln. Iutredningen, som ligger till grund för nämndens prismätningar, redovisas pris-och påläggsutvecklingen uppdelat på svenska och importerade kläder. Vidarelämnas en redogörelse för hur importen från olika länder utvecklas. Genom SPK:s undersökningar finns sålunda möjlighet attfölja pris- och påläggsförändringarna på importerade kläder. Någon ytterligareprisövervakning i detta avseende finner utskottet inte skäl att påfordra.Motion 1986/87:N376 (s) i nu aktuell del avstyrks således. 1 nyssnämnda motion anförs också att gällande regler förursprungsmärkning av kläder bör ändras. Alltför ofta förekommer idetaljhandeln plagg som saknar sådan märkning, menar motionärerna. Handeln haringen möjlighet att med rimliga arbetsinsatser fastställa ursprungsland fördessa plagg. Enligt motionärerna bör det därför övervägas om inte , ilikhet med många andra länder med liknande lagstiftning, bör införä.krav påursprungsmärkning redan vid gränsen. gäller att kläder vid yrkesmässigförsäljning skall vara försedda med uppgift om i vilket land de har tillverkats. sernafinns i förordningen (1982:910) om ursprungsmärkning av kläder NU 1986/87:25vilken regeringen har utfärdat enligt bemyndigande i en särskild lag(1982:736). Kläderna skall vara märkta senast då de saluhålls till förbrukarehär i landet. Detta system för märkningsskyldighet brukar kallasinternmodellen. Det ankommer på kommerskollegium att utöva tillsynen överefterlevnaden av systemet. I samband med att näringsutskottet behandlade regeringensförslag till lag om ursprungsmärkning av kläder (prop. 1981/82:148) föreslogutskottet (NU 1981/82:50 s. 10) att regeringen skulle undersökaförutsättningarna att komplettera systemet med krav på ursprungsmärkning redanvid införseln till landet, den s.k. gränsmodellen. anslöt sig härtill(rskr. 1981/82:402). Moderata samlingspartiets företrädare i utskottetmotsatte sig i en reservation införandet av obligatorisk ursprungsmärkning. Med anledning av uttalande studeradesförutsättningarna för en gränsmodell för ursprungsmärkning av kläder av enarbetsgrupp inom . Resultatet redovisades i promemorian (Ds UD1983:4) Ursprungsmärkning av kläder. Däri anfördes att nuvarande bestämmelsertekniskt sett relativt enkelt kan anpassas till en gränsmodell men attkontrollen av efterlevnaden skulle komma att medföra administrativa problemmed hänsyn till den tullprocedur som tillämpas i . Det påpekades attstörre delen av importen sker inom ramen för det s. k. hemtagningssystemet,enligt vilket importören får ta hem importvarorna utan att de har förtullats.Importören lämnar sedan i efterhand den tulldeklaration som behövs. I rapportensades vidare att märkningen av tekniska och ekonomiska skäl i regel sker isamband med tillverkningen. Märkning torde därmed saknas endast iundantagsfall. Vidare anfördes att det inte fanns tillräckligt underiag för attbedöma om bestämmelserna borde ändras. Det syntes därför enligt arbetsgruppenlämpligt att avvakta med att ta ställning till frågan om införande avgränsmodellen. Rapporten kommenterades budgetproposition(1984/85:100 bil. 5 s. 135). Där konstaterade föredraganden - statsrådet att, även om erfarenheterna av det nuvarande systemet varbegränsade, det underlag som har samlats in inte gav anledning till annanbedömning än den som gjordes när statsmakterna fattade beslut omursprungsmärkningen. Statsrådet uttalade vidare att det, om kommerskollegium isin tillsyn skulle finna behov av förändringar i systemet, förutsätts att sakenanmäls till regeringen. Det sades i propositionen att kontrollen skulle kommaatt utökas. En viss uppstramning av hemtagningssystemet på tekoområdetgenomfördes fr.o.m. . Då infördes en bestämmelse om attlicenspliktiga tekovaror får tas hem utan att de har förtullats endast underförutsättning att föreskriven importlicens har utfärdats. En motion (m) omåterinförande av den generella hemtagningsrätten för licensierade tekoprodukterbehandlas av skatteutskottet. behandlade en motion (c) av sammainnebörd som den nu aktuella. Motionen avslogs på förslag av näringsutskottet. I sitt betänkande (NU 1984/85:25) åberopade utskottet den refererade 16 rapportenoch konstaterade att det uppenbarligen är svårt att finna ett NU 1986/87:25 system förursprungsmärkning som ger konsumenterna garanti för att märkningenhar skett på ett korrekt sätt. Utskottet erinrade emellertid om attmärkningen normalt sker i samband med tillverkningen och att det torde varaovanligt med omärkta plagg. Vidare noterades att kontrollen skullekomma att utökas och att det från regeringens sida förutsattes att kommerskollegiumskulle anmäla om kollegiet i sin tillsyn fann behov av förändringar.Moderata samlingspartiets företrädare erinrade härvid om att manfrån partiets sida hade motsatt sig införandet av en obligatorisk Enligt uppgift från kommerskollegium har en utökadkontroll av ursprungsmärkningen utförts . Något anmärkningsvärthar härvid inte uppmärksammats. har distribueratinformation om reglerna för ursprungsmärkningen till ca 8000 företag inombeklädnadsdetaljhandeln. För att få upplysning om i vilken utsträckningkonsumenterna i samband med inköp av kläder efterfrågar information om i vilketland kläderna är tillverkade har kollegiet uppdragit åt statistiskacentralbyrån att undersöka konsumenternas beteende och värderingar härvidlag. Utskottet ser ingen anledning att frångå den uppfattningsom kom fill uttryck i utskottets ställningstagande . Här berörd delav motion 1986/87:N376 (s) avstyrks alltså. 1. beträffandemål för tekopolitiken attriksdagen avslår motion 1986/87: N374 yrkande 1, 2. beträffande åtgärderför de små och medelstoraföretagen att avslår motion 1986/87:N374 yrkande 4, 3.beträffande omvandling av stödformer att medanledning av motion 1986/87:N346 yrkande 1, motion 1986/87:N362, motion1986/87:N374 yrkande 2 och motion 1986/87:N413 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffande anslag lill industripolitiskaåtgärder för tekoindu strin attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 bilaga 14 punkt B 10 och medavslag på motion 1986/87:N343 yrkande 8, mofion 1986/87:N346 yrkandena 2 och 3,motion 1986/87:N375 yrkande 5 och motion 1986/87: N413 yrkandena 2 och 3 fillIndustripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /88 undertolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , attriksdagen avslår motion 1986/87:N355 yrkande 3, motion 1986/ 87:N374 yrkande 3och motion 1986/87:N433 yrkande 4, 6. beträffandebegränsningsavtal med attriksdagen avslår motion 1986/87:N433 yrkande 3, 17 , 7.beträffande övervakning av priserria på importerade kläder NU 1986/87:25 attriksdagen avslår motion 1986/87:N376 yrkande 2, 8. beträffande ursprungsmärkning av kläder att riksdagenavslår motion 1986/87: N376 yrkande 3. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (). (fp), Per (), Bo Finnkvist (s), (), (vjjk), ReynoldhFurustrand (s) och (). Mål förtekopolitiken (mom. 1) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som böljarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Den svenska tekoindustrin har varit en bransch i kris, menvissa tecken tyder på att en vändning har inträtt. Även om problemenfortfarande är stora kan utskottet notera flera ljuspunkter, bl. a. i form aven omfattande export och en stagnerad minskning av sysselsättningen. Det är dock angeläget, menar utskottet, att man nogaföljer den fortsatta utvecklingen i branschen. En ytterligare utslagning avtekoföretag skulle försämra landets försörjningstrygghet än mer och fåallvarliga följder för arbetsmarknaden i de orter som är särskilt beroende avtekoindustrin. Som anförs i mofion 1986/87:N413 (c) måste tekopolitiken ta ibeaktande -förutom beredskapsaspekten - dels tekoindustrins allmänna betydelseför ekonomi och sysselsättning, dels den dominerande roll som tekoföretagen harför utkomstmöjligheterna i vissa orter. Utskottet finner det anmärkningsvärt att regeringen harskjutit upp frågan om målen för tekopolitiken . En sådan åtgärd ärenbart ägnad att skapa osäkerhet om tekopolitikens inriktning. Vad utskottet här har anfört bör ge regeringentill känna som ,sin mening. Ett sådant uttalande skulle väsentligen tillgodosemotion 1986/ 87:N374(c). dels att utskottet under 1 bort hemställa