bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottetvill stryka under vikten av att den s. k. generalklausulen, enligt vad somredovisats ovan, kan användas för att i vissa fall minska eller dra in ettbidrag som sökanden formellt har rätt till. Utskottet vill emellertid betonavad i propositionen anförs om att denna möjlighet måste användas medförsiktighet och omdöme. Ytterligareen fråga behandlar utskottet i detta sammanhang. Ovan (avsnitten 5.6.4.1.1 och5.6.4.1.2) har utskottet anslutit sig till uppfattningen i propositionen omatt den sammanräknade inkomsten enligt taxeringen året före bidragsåret med iförekommande fall vissa tillägg skall läggas till grund för behovsprövningen avbidragen. Emellertid vill utskottet instämma med vad i propositionen anförtsom att det i vissa fall kan vara motiverat att på sökandens begäran grundabehovsprövningen på hushållets aktuella inkomst. I proposition 1986/87:48 angesatt så bör ske när arbetsinkomsten har minskat till mindre än hälften av dentidigare inkomsten. Den aktuella årsinkomsten bör givetvis också användas närringa uppgifter om den enskilda sökanden finns från taxeringen. I vänsterpartietkommunisternas partimotion Bol 15 yrkande 1 föreslås 65 5 1986/87. ettriksdagens tillkännagivande till regeringen av innebörden att en prov- BoU1986/87:10 ning mot aktuell inkomst skall ske när arbetsinkomsten väntas minskamed eller mera. I övrigt riktas i motionen ingen erinran mot de i propositionenförordade omprövningsreglerna. Utskottet, som tillstyrker förslaget i motionen, föreslårett tillkännagivande till regeringen i enlighet med vad motionärernaförordat. Utskottet ansluter sig till vad i propositionen anförtsoch avstyrker motionerna Bol 17 (c) yrkande 5 såvitt nu är i fråga och Bol 19(m) yrkande 5 om att av räntekostnaden skall få tas upp närbostadskostnaden för bostadsrättslägenheter bestäms samt motion Bo257 (c)yrkande 14 såvitt nu är i fråga om att viss del av räntekostnaden för köp avbostadsrätt skall få räknas in i bostadskostnaden. Med hänvisning till att dagens regler får anses lämpligaavstyrker utskottet också motion Bo257 (c) yrkande 14 såvitt nu är i frågabeträffande beräkningsgrunderna när bostadskostnaden för egnahem skallbestämmas. Utskottet kan inte ansluta sig till motionärernas förslag om att ikostnaden ett belopp motsvarande normal avskrivning skall ingå. 5.6.6 Administrationen av bostadsbidragen m. m. Beslut om bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utanbarn föreslås fattas av kommunens förmedlingsorgan. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 48) anförs att denframtida administrationen av bostadsbidragen är föremål för beredning inomregeringskansliet. a. pågår överläggningar med . I motion Bo222 (c) yrkande 2 föreslås att ansvaret föradministrationen av bidragen även i fortsättningen bör ligga på kommunerna.Någon överföring till försäkringskassorna bör inte diskuteras. Enligt utskottets mening bör resultatet av den pågåendeberedningen avvaktas. Något tillkännagivande enligt förslaget imotion Bo222 (c) yrkande 2 bör därför inte göras. Utskottet är inte berett att föreslå att begäraatt regeringen skall låta utreda förutsättningarna för och effekterna av ett imotion Bo237 (c) framfört förslag om att ett utökat skattejämkningssystem istället för bostadsbidrag. Det kan inte anses lämpligt att lägga uppgifter påskatteadministrationen av den karaktär motionärerna förordar. Enligt nu gällande regler betalas inte bidragsbelopp somunderstiger /mån ut. I proposition 1986/87:93 föreslås att det liiinstabidragsbelopp som betalas ut skall vara . för barnfamiljer ochför hushåll utan barn. kommunisterna föreslår i sin partimotion Bo130 såvitt nu är i fråga att dagens regler skall gälla även efter den 1 januari1988. Det får, bl. a. av administrativa skäl, anses motiveratatt genomföra den höjning av lägsta bidragsbelopp som föreslås i propositionen.Det däremot stående motionsyrkandet avstyrks sålunda. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 47-48) föreslås attbostadsbidraget till barnfamiljer i sin helhet omvandlas till ett kommunaltbidrag och att 66 statsbidraglämnas under förutsättning att kommunerna vid sin bidrags- BoU 1986/87:10givning följer de av och regeringen fastställda reglerna. Statsbidragetföreslås fastställas till . I proposition 1986/87:93 föreslås motsvarande ordningbeträffande bostadsbidrag till hushåll utan barn. Utskottet tillstyrker förslagen avseende statsbidrag tittkommunernas kostnader för bostadsbidrag. 5.7 Reparation, om- och tillbyggnad 5.7.1 ROT-programmets omfattning m.m. beslutade (BoU 1983/84:11) om e«tioårigt bostadsförbättringsprogram, det s. k. ROT-programmet. I enlighet medriksdagens beslut genomfördes en utvärdering av programmetsutformning. Resultatet av denna utvärdering samt olika överväganden ochförslag med anledning härav förelades i en bostadspolitiskproposition (prop. 1986/87:48). beslutade (BoU 1986/87:7) om vissa förändringar i bostadsförbättringsprogrammet och tog idetta sammanhang även ställning till motioner vari programmet behandladesutifrån mera principiella synpunkter. Också i samband med åretsbudgetproposition har motioner med denna inriktning väckts. I motion Bo246 (m)yrkande 4 såvitt nu är i fråga föreslås således en avveckling av ROT-programmetfrån den . I bostadsutskottets betänkande BoU 1986/87:7 avstyrks ettyrkande med motsvarande innebörd. anförde utskottet bl. a.att erfarenheterna av ROT-programmet i huvudsak varit goda och att programmetsammantaget väl fyllt sin tilltänkta uppgift. Utskottet har inte haft anledningatt ompröva detta ställningstagande varför motion Bo246 (m) yrkande 4 såvitt nuär i fråga avstyrks. I tvåmotioner tas upp frågor avseende ett utvidgat ROT-program. I kommunisternas partimotion Bo215 yrkande4 anförs att underhållet av olika kommunala och statliga byggnader inte fåreftersättas. Även behovet av insatser då det gäller de kommunala VA-näten måsteuppmärksammas. Mot denna bakgrund föreslås en utvidgning av ROT-programmet tillatt även avse offentliga byggnader. Räntebidragen till kommunerna böremellertid i dessa fall begränsas till hälften. I mofion Bo503 (c) behandlas frågan om skolmåltidslokalernasutformning. Många av dagens måltidslokaler anses på grund av eftersattunderhåll ge en undermålig matmiljö och bidra till stress och oro. Riksdagenföreslås därför att hos regeringen begära förslag i syfte att inordna bl. a.skolmäl-tidslokalerna i ROT-programmet. De överväganden om det statliga ROT-stödets omfattning somgjordes gav varken regering eller riksdag anledning att föreslå någon mera genomgripande förändring av ROT-programmets omfattning i deii riktning som föreslås i de aktuella motionerna. Utskottet delar emel lertid motionärernas oro över det växande behovet av underhåll, reinves- teringar och förnyelse i framför allt det kommunala byggnads- och anlägg- 67 ningsbeståndet.Det bör dock betonas att det i hög grad ligger i kommuner- BoU 1986/87:10 naseget intresse att öka underhållsvolymen i detta bestånd. Ökade insatser pådetta område är också nödvändiga för att bryta tendenser till kapitalförstöringoch leda till minskade driftskostnader. En utvidgning avROT-åtgärderna i det kommunala byggnads- och anläggningsbeståndet bör såledeskunna komma till stånd även utan det i motionerna föreslagna statliga stödet.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Bo215 (vpk)yrkande 4 och Bo503 (c). I partimotion Bo256 föreslås att ettlångsiktigt program för VA-nätets restaurering skall tas fram. Programmet börinriktas på att fram förnya ledningar som lades ned . Utskottets ovanstående ställningstagande avseende ettutvidgat ROT-program får även anses gälla förslaget om ett program förVA-nätets restaurering. Det finns anledning att anta att en strategi för dessakommunalekonomiskt väl motiverade åtgärder kommer att övervägas utan ensärskild begäran från därom. Även motion Bo256 (c) avstyrks sålunda. I syfte att skapa förutsättningar för en tillräcklignyproduktion av bostäder bemyndigade regeringen att införarambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter (BoU1986/87:7). Regeringen har därefter beslutat att sådana ramar skallgälla i de tre storstadsområdena. Regeringsbeslutet innebär att ombyggnadsvolymeni dessa områden skall begränsas till av volym.Länsbostadsnämnderna har emellertid givits möjlighet att höja ramarna medmotsvarande av ombyggnadsvolym om det behövs avsysselsättningsskäl. Enligt vad som anförs i motion. Bo258 (fp) har de ovan angivnarambegränsningarna sannolikt ingen inverkan på nybyggnadsverksamheten. Imotionens yrkande 19 föreslås därför återkalla sitt bemyndigandetill regeringen att införa rambegränsningar för ombyggnadsverksamheten. De ramar för ombyggnadsverksamheten på vissa orter somregeringen införde efter bemyndigande har ännu endast tillämpatsunder några månader. Enligt utskottets mening är det därför för tidigt att dranågra säkra slutsatser om rambegränsningens effekt på nyproduktionen av bostäder.Bostadsutskottet avstyrker mot denna bakgrund yrkande 19 i motion Bo258 (fp)men vill i detta sammanhang anföra följande. När bostadsutskottet tillstyrkte att möjlighettill begräns ningar av ombyggnadsvolymen skulle införas framhölls att stor hänsyn måste tas till såväl den pågående som den förestående ombygg nadsverksamheten. Vidare anfördes att eventuella beslut som innebär att den av kommunen planerade ombyggnadsverksamheten skjuts upp noga bör övervägas för att undvika att väl dokumenterade ombyggnadsbehov får stå tillbaka. Detta blev också tillkännagivande i frågan, Utskottet förutsätter att regeringen har sin uppmärksamhet riktad på frå gan och att de av föreslagna hänsynstagandena kommer att påverka omfattning och inriktning av verksamheten. Om så ej skulle ske antar utskottet att regeringen för redovisar de behov av ändrade 68 som föreligger för att syftet med ovannämnda BoU 1986/87:10beslut skall förverkligas. 5.7.2 Vissa övriga frågor angående ombyggnadslån För att öka möjligheterna till prisbilligt semesterboendeinom landet bör enligt motion Bo516 (c) privata fritidshus i störreutsträckning än användas för turistboende. Många fritidshus haremellertid en för låg standard för att vara attraktiva för uthyrning. Imotionen föreslås därför att förmånliga lån för upprustning av fritidshus skallutgå under förutsättning att husen kontrakteras för uthyrning under minst femår. är inte berett att medverka till att detstatliga stödet inom bostadssektorn utvidgas till att även innefattafritidsboendet. Eventuella samhälleliga insatser för att underlättauthyrningen av fritidshus i enlighet med vad som anförs i motionen fårövervägas i samband med olika regionala turistsatsningar. Utskottet avstyrkersåledes motion Bo516 (c). Enligt motion Bo217 (c) såvitt nu är i fråga utgårstatliga ombyggnadslån endast till de småhusägare som gör genomgripandereparationer av sina hus. I motionen föreslås därför att villkoren förombyggnadslån till småhus ändras så att även en mindre genomgripandeupprustning kan belånas. För att ombyggnadslån till småhus skall kunna utgå krävs ide flesta fall (undantaget bostadsanpassningsåtgärder) att kostnaden föråtgärderna uppgår till . Denna gräns har inrättats för attundvika att det statliga bostadslånesystemet belastas med en mängd smålån ochdärmed en omfattande låneadministration. delar inte motionärernasåsikt att kraven för långivningen i detta avseende är för högt ställda ochavstyrker således motion Bo2l7 (c) såvitt nu är i fråga. Vid ombyggnad av flerbostadshus är det enligt motion Bo258(fp) yrkande 16 angeläget att noga överväga hur många smålägenheter som börsparas. Mot denna bakgrund föreslås i motionen att ombyggnadslån vidlägenhetssammanslagningar endast skall få utgå då fastighetsägaren kunnat visaatt överskott råder på sådana lägenheter i det aktuella bostadsområdet. Med anledning av motion Bo258 (fp) yrkande 16 villbostadsutskottet anföra följande. Bostadsförsörjningslagen ger kommunerna ettövergripande ansvar för bostadsförsörjningens inriktning. Detta inbegriperockså ett ansvar för att ombyggnadsverksamheten ges en lämplig inriktning.Genom det s. k. markvillkoret för bostadslän har kommunerna givits möjlighetatt utöva ett reellt inflytande över bostadsförsörjninjgen så att sociala,miljömässiga och andra mål som kommunen ställer upp kan nås. Detta styrmedelkan även användas för att förhindra oönskade förändringar avlägenhetssammansättningen med hjälp av statliga ombyggnadslån, Redan i således möjlighet för kommunerna att förhindra lägenhetssammanslagningari de fall som anges i motion Bo258 (fp) yrkande 16. Mot den ovan redovisadebakgrunden avstyrks motionsyrkandet. Hyresgästinflytandet vid ombyggnad av bostäder diskuterasi två mofioner. Enligtvad som anförs i motion Bo413 (m) yrkande 10 är det självklart att 69 en fastighetsägare somavser att renovera sin fastighet skall informera BoU 1986/87:10 berördahyresgäster om sina planer. Hyresgästerna skall sedan själva få avgöra i vilkenform som de vill samråda med fastighetsägaren. Kravet på ett speciellt yttrandefrån hyresgästorganisation som en förutsättning för ombyggnadslån böremellertid upphöra. Äveni motion Bo258 (fp) tas frågan om hyresgästinflytandet vid ombyggnad avhyreshus upp. I motionens yrkande 20 såvitt nu är i fråga anförs atthyresgästyttrandet vid ansökan om ombyggnadslån bör lämnas av de hyresgästersom berörs av ombyggnaden och inte av hyresgästorganisation. I yrkande 21föreslås att ombyggnad inne i lägenheten normalt endast skall få genomförasefter lägenhetsinnehavarens fillstyrkan. Underhåll som måste samordnas i helafastigheten såsom exempelvis byte av rörstammar skall emellertid kunnagenomföras utan sådan fillstyrkan. Beslutetatt införa hyresgästyttrande som villkor för ombyggnadslån fattades avriksdagen (BoU 1986/87:7). Det nya villkoret är avsett attträda i kraft och tillämpas på ansökningar som ges in tillkommunen efter ikraftträdandet. Beslutet om hyresgästyttrande fattades motbakgrund av hittillsvarande erfarenheter av bostadsförbättringsprogrammet, sombl. a. givit vid handen att hyresgästernas inflytande vid ombyggnaderna varitalltför begränsat. avstyrkte bostadsutskottet motsvarandemotionsyrkande som förs fram i mofion Bo4l3 (m) yrkande 10. Utskottet seringet skäl att ompröva detta ställningstagande. Ävenförslag motsvarande dem som förs fram i motion Bo258 (fp) i fråga omhyresgästinflytande övervägdes vid den ovan angivna riksdagsbehandlingen ochavstyrktes därvid av bostadsutskottet. Utskottet anser således inte att de skälsom förs fram i motion Bo258 (fp) föranleder något behov att ompröva nuvarandeordning för hyresgästinflytande, där hyresgästerna företräds av enorganisation. Det bör emellertid ånyo understrykas att bestämmelserna om dettainflytande är avsedda att vara neutrala till hyresgästernas val avintresseorganisation. Motion Bo258 (fp) yrkandena 20 och 21 avstyrks sålunda avutskottet. 5.8 "Viss bostadsförbättring m. m. Isyfte att förbättra möjligheterna för äldre och handikappade att leva ettsjälvständigt liv i vanliga bostäder har ett flertal olika låne- och bidragsformerför bostadsförbättring inrättats. För åtgärder i bostadslägenheter utgårexempelvis bostadsanpassningsbidrag. Vidare utgår bidrag till installation avhiss i vissa fastigheter, och stöd lämnas även för att förbättratillgängligheten i den yttre miljön samt för att stimulera utvecklingen avsådan service som förbättrar kvarboendemöjligheterna för bl. a. äldre ochhandikappade. Imotion Bo246 (m) anförs att det i första hand är bostadsföretagen och kommunerna som har ansvaret för att bostäderna är lämpligt utformade även för äldre och handikappade. Mot denna bakgrund föreslås i motio nens yrkande 8, såvitt nu är i fråga, att flera bidragsformer med inriktning mot dessa grupper avskaffas. Detta gäller hissbidraget, statsbidraget för att 70 återställabostadsanpassningsåtgärder, bidraget till tillgänglighetsskapande BoU1986/87:10 åtgärder på kvartersmark samt bidraget till visst utvecklingsarbetei fråga om boendeservice. har vid eU flertal tillfällen (senast iBoU 1986/87:7) starkt understrukit vikten av en god tillgänglighet ibostadsbeståndet. har också beslutat om olika stödformer för attuppnå detta mål. Dessa stödformer utgör en viktig del i den politik som syftartill att underlätta kvarboende i vanliga bostadslägenheter för bl. a. äldre ochhandikappade. Utskottet har inte genom den aktuella motionen tillförts underlagsom föranlett en omprövning av de diskuterade stödformerna. Motion Bo246 (m)yrkande 8 såvitt nu är i fråga avstyrks sålunda. I motion Bo226 (s) understryks vikten av ett fortsattstatligt stöd för hissinstallationer och föreslås ett riksdagenstillkännagivande med denna innebörd. behandlade (BoU 1986/87:7) fråganom det statliga stödet för hissinstallationer och föreslog därvid att bidragskall kunna utgå även fortsättningsvis. beslutade i enlighet med detta.Yrkandet i motion Bo226 (s) får således redan anses vara tillgodosett. I partimotion Bo203 framhålls att statensbidrag för installationer för ökad tillgänglighet inte utnyttjas i önskvärdomfattning. Av denna anledning föreslås en ökad information om bidragen förökad tillgänglighet. anser liksom motionärerna att framförallt möjligheten till hissbidrag tidigare utnyttjades i alltför litenutsträckning av fastighetsägare och kommuner. Utskottet har emellertid erfaritatt intresset för bidraget ökat kraftigt , framför allt mot slutetav året, då ca 70 milj. kr. beviljades i bidrag. Ävenbostadsanpassningsbidraget har under det senaste budgetåret utnyttjats ibetydligt större omfattning . Vad beträffar bidraget för attförbättra tillgängligheten i den yttre miljön får beslut om bidrag underinnevarande budgetår meddelas av regeringen inom en ram av 10 milj. kr. Dennabidragsform har emellertid knappast alls kommit att utnyttjas. Bostadsministernhar i budgetpropositionen aviserat att han avser föreslå regeringen attbostadsstyrelsen ges rätt att besluta i ärenden om dessa bidrag. Enligt vadbostadsutskottet erfarit är ett av syftena med denna förändring att förbättrainformationen om bidragen för tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmarkgenom att bostadsverkets informationskanaler i fortsättningen kan utnyttjas. Yrkandet i partimotion Bo203 kan mot den ovanredovisade bakgrunden antas bli i allt väsentligt tillgodosett utan någonriksdagens ytterligare åtgärd. Motionen avstyrks sålunda. Bostadsanpassningsbidrag lämnas för anpassningsåtgärder ien handi kappad persons bostad. Allergisanering är en av de åtgärder som berätfigar till bidrag. Bidrag kan lämnas för att byta ut eller avlägsna sådant material som innehåller allergiframkallande ämnen, dock inte för utbyte av lösa inventarier. Detta är enligt motion Bo225 (s) en brist. Motionärerna anser att även kostnaderna för nödvändig nyanskaffning av personligt lösöre i samband med en allergisanering bör täckas av bidraget. I motionen före- 71 slås därför att denpågående allergiutredningen ges i uppdrag att överväga BoU 1986/87:10 en utvidgfungav bostadsanpassningsbidraget med denna inriktning. direktiv som allergiutredningen arbetar efter anges särskilt att man bör studera om åtgärderna från samhällets sida för att förhindra en allergi- framkallande boendemiljö är tillräckliga. Skulle så ej vara fallet har utred ningen att lämna förslag till åtgärder. Enligt vad bostadsutskottet erfarit kommer i detta sammanhang även de ekonomiska problemen vid allergi sanering av bostäderatt uppmärksammas. Utskottet är dock inte berett att ,, medverka till att utredningens överväganden i denna fråga begränsas till att gälla bostadsanpassningsbidraget. En förutsättningslös prövning i enlighet med direktiven bör göras även av denna fråga. Motion Bo225 (s) avstyrks med hänvisning till pågående utredning. Ibudgetpropositionen redovisas vissa överväganden angående reglerna förbostadsanpassningsbidrag, bl. a. diskuteras frågan om bidragets finansiering.Enligt bostadsministern medför den nuvarande ordningen med kommunalbeslutanderätt i fråga om stöd till bostadsanpassning många fördelar. Dennaordning anses emellertid motivera att kommuneriia även ges ett ekonomisktansvar för de beslut som.fattas. Bostadsministern förordar därför att somförutsättning för statligt bidrag till bostadsanpassning skall gälla attkommunen lämnar bidrag av den godkända kostnaden föranpassningsåtgärder till den del den finansieras med bidrag. Statligt bidragskall alltså lämnas till av kostnaden. delfinansiering bör varaen förutsättning för bostadsanpassningsbidrag även i sådana ärenden i vilkalänsbostadsnämnden fattar beslut. Den nya ordningen med kommunaldelfinansiering föreslås införas . Fråganom delfinansiering av bostadsanpassningsbidraget behandlas i tremotioner. I samtliga tre motioner yrkas avslag på regeringens förslag i dennafråga. I motion Bo252 (c) anförs att en delfinansiering kommer attdrabba vissa glesbygdsregioner med många åldringar hårt. Anpassningsbidraget ärenligt motion Bo257 (c) yrkande 10 i första hand en statlig åtgärd inomboendet. Även i kommunisternas partimotion Bo408 yrkande 1,såvitt nu är i fråga, framhålls att bostadsanpassningsbidraget måste utgåoavsett kommuntillhörighet. Bostadsutskottettillstyrker regeringens förslag om fördelning av det ekonomiska ansvaret förbostadsanpassningsbidraget. Utskottet anser liksom bostadsministern att dennuvarande ordningen med beslutanderätt i bostadsanpassningsfrågormotiverar att kommunerna också ges visst ekonomiskt ansvar för sina beslut. Imotionsyrkandena anförs att en delfinansiering innebär en stor ekonomiskbelastning för vissa kommuner. Regeringsförslaget bör emellertid också ses motbakgrunden av att bostadsanpassningsbidraget underiättar kvarboende i vanligalägenheter och därigenom minskar kommunens utgifter för olika former avinstitutions-boende. Mofionerna Bo252 (c), Bo257 (c) yrkande 10 samt Bo408(vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga avstyrks med hänvisning fill det nuanförda. Bostadsanpassningsbidragetlämnas med ett belopp som motsvarar skä lig kostnad för anpassningsåtgärden, För s. k, standardhöjande åtgärder får dock bidrag lämnas med högst . Med hänvisning fill kostnadsut vecklingen föreslås i budgetpropositionen att maximibeloppet för bostads- 72 anpassningsbidrag tillstandardhöjande åtgärder höjs från . till BoU 1986/87:10 30000 kr.Utskottet tillstyrker detta förslag. Enligtriksdagens beslut (BoU 1984/85:24, rskr. 347) med anledning av proposition1984/85:142 om förbättrade boendeförhållanden för gamla, handikappade ochlångvarigt sjuka har ett statligt bidrag införts för tillgänglighetsbefrämjandeåtgärder på kvartersmark. Beslut om bidrag meddelas av regeringen. En medelsramom 10 milj. kr. har fastställts för ändamålet för vart och ett av budgetåren1985/86 och 1986/87. I årets budgetproposition föreslås att ramen för bidragför tillgänglighetsfrämjande åtgärder bestäms till 10 milj. kr. också /88. Även detta regeringsförslag tillstyrks avbostadsutskottet. Tilläggslånkan utgå för ombyggnad av vissa kulturhus och för grundför-stärkningsåtgärder ikulturhistoriskt värdefulla bostadshus, för åtgärder mot radon, röta, fukt,mögel och rost m. m. samt för ändrad lägenhetssammansättning i hus med mångaouthyrda lägenheter. Tilläggslånet ges för att täcka kostnader som överstigerhusets ekonomiska bärkraft. Som regel är lånet ränte- och amorteringsfritt iminst . Riksdagenfastställer två ramar avseende tilläggslångivningen: Den ena är en s.k. tillstyrkanderam som förutom tilläggslån för ombyggnad av vissa kulturhusäven avser förhöjt låneunderlag för ombyggnad av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Ramen för /87 har av bestämts till 80milj. Den andra ramen är en s. k. beslutsram som avser åtgärder mot röta,fukt, mögel och rost m. m., ändrad lägenhetssammansättning samtgrundförstärkning av kulturhistoriskt värdefulla hus. Denna ram uppgår underinnevarande budgetår till 40 milj. kr. För tilläggslån till åtgärder mot radongäller dock ingen rambegränsning. Bostadsministernföreslår i budgetpropositionen att tillstyrkanderamen för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse fastställs till 80 milj. kr.