bet · GA01JoU26 · 1986-12-31 00:00:00 — Det på detta sätt prognosticeradeöverskottet bör liksom stå till regeringens disposition. Utskottet ansluter sig till regeringens ovan redovisadeförslag och överväganden. I motion Jol71 av m. fl. (fp) yrkande 4påpekas att SMAK (Svensk matpotafiskontroll) filldelas kraftigt ökade medel iförhållande till innevarande prisregleringsperiod. Med hänvisning till en förraåret aviserad översyn av SMAK:s verksamhet och finansiering hemställermotionärerna att regeringen låter undersöka möjligheterna att avgiftsfinansieraSMAK:s verksamhet helt eller delvis. Utskottet får erinra om att verksamheten vid SMAKfinansieras med avgifter i den del som avser uppdragsverksamhet samt även vissdel av den officiella kontrollen. I övrigt finansieras verksamheten med medelutanför fördelningsplanen. I fjolårets proposition om jordbruksprisregleringen(prop. 1985/86:166 s. 17) anfördes att jordbruksnämnden utredde möjligheternaatt finansiera verksamheten på annat sätt. Enligt vad utskottet erfarit kommerdenna utredning att fullföljas inom ramen för jordbruksnämndens överväganden omkvalitetsbetalning. Förslag härom kan förväntas . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotion Jol71 yrkande 4 lämnas utan vidare åtgärd. I motion Jol78 (c) yrkande 5 anförs att samhället har ettansvar för att statistiken inom lantbruksområdet får samma omfattning ochkvalitet som inom andra sektorer i samhället. Vidare bör samhället ha ett klartoch med jordbruket delat ekonomiskt ansvar för djurens hälso- och sjukvård. Vissakostnader för denna hälso- och sjukvård bör finansieras med budgetmedel. Viktenav en väl fungerande veierinärorganisation understryks. Motionen utmynnar i ettyrkande om tillkännagivande av vad i motionen anförts i denna del. Utskottet erinrar om att beslutat attviss del av kostnaderna för djurens hälso- och sjukvård samt för statistik påjordbrukefs område skall finansieras med införselavgiftsmedel (JoU 1986/87:16p. 13 och 31). Detta innebär inte någon förändring i fråga om berörda myndighetersansvar för statistikproduktion och andra undersökningar på jordbrukets Inyssnämnda sammanhang anfördes bl. a. att utskottet inte hade jgU1986/87:26 någonannan mening än motionärerna i motion Jo527 (c) om vikten av att vi har en i hela landet fungerande veterinärorganisation. arbetsgruppskulle enligt utskottet tillsättas för att utreda och komma medförslag rörande den framtida verksamheten för djurens hälso- och Utskottet anser inte att mofionen i denna del börföranleda någon särskild åtgärd från sida. Prisregleringen på sockerbetor och socker Prisregleringen på sockerbetor och socker för perioden den1 30 juni 1988 föreslås utformad enligt samma grunder som förinnevarande regleringsperiod. Grundpriset på sockerbetor, som avser sockerhalt,skall vara . Prisregleringspriset på strösocker skall vid oljepriset . per m'' vara . Det skall ankomma på regeringen att fatta de beslut omprisregleringen som kan komma att krävas . Sockerbetsarealen odling skall uppgå till51000 ha . Arealminskningen skall inte beröra odlingen under betbrukenpå och (ö-bruken). Arealbidragen till odlare som levererar betor tillö-bruken bibehålls oförändrade. Från sockerregleringsfonden skall bestridas kostnader förarealbidrag, viss ersättning för ö-bruken, fraktbidrag, kollektiva åtgärder inombiodlingen, kostnader för prisutjämning på socker samt vissaadministrationskostnader. Sockerregleringsfonden får inte uppvisa någotunderskott vid utgången av regleringsåret. I två motioner yrkas att beslutar attsjälvförsörjningsgraden för socker skall vara . I motion Jo201 av BoLundgren (m) anförs att en lägre självförsörjningsgrad innebär risk förnedläggning av ett inhemskt sockerbruk. I motion Jol78 av m.fl. (c) yrkande2 anförs liknande synpunkter. Enligt motionen finns det ingenanledning att ytterligare öka importberoende och därmed desssårbarhet. Som framgår av propositionen har vid fastställandet avsockerbetsarealen odling hänsyn tagits till att driften vidsamtliga betbruk skall upprätthållas. Arealminskningen skall inte beröraodlingen under betbruken på och . De utfästelser om ettimportutrymme på som lämnats från sida gäller på längre sikt.Då den nuvarande produktionen av socker ger underlag för arbetstillfällen somär värdefulla från regionalpolitisk synpunkt måste hänsyn härtill tas när detgäller att bedöma i vilken takt nämnda importutrymmen kan stå till förfogande. Utskottet är mot angivna bakgrund inte berett att nu gånärmare in på frågan om den svenska sockerproduktionens omfattning på längresikt. Mofionerna Jol78 yrkande 2 och Jo201 avstyrks. Åtgärdsprogramför jordbruket i norra /87:26 beslut om livsmedelspolitiken(prop. 1984/85:166, JoU 33, rskr. 393) innebär bl. a. att de speciellaförhållandena i norra skall särskilt beaktas vid utformningen avjordbrukspolitiken. Det finns enligt beslutet flera skäl för en geografiskt väldifferentierad jordbruksproduktion av i stort sett oförändrad storlek i norraSverige. Med hänsyn bl. a. till jordbrukets stora betydelse för befolkning,sysselsättning, service och miljö men även från försörjningsberedskapssynpunkt ärdet angeläget att behålla ett regionalpolitiskt motiverat stöd till näringen idenna del av landet. Däremot är det inte möjligt att ha som målatt ytterligare öka jordbruksproduktionen i norra . Det är inte hellerenligt riksdagsbeslutet möjligt att med hänsyn till den fortsattarationalisering som sker i jordbruket garantera att en viss resursmängd behållsinom jordbruket i detta område. Det åtgärdsprogram som redovisas i propositionen och somomfattar de fem Norrlandslänen samt och ger enligtjordbruksministern uttryck för en delvis ny syn på jordbrukspolitiken i deutpräglade glesbygderna och dess möjligheter att där främja landsbygdsutvecklingen. Sysselsättningen sätts i centrum och går före traditionella krav påstorleksrationaliseringar. Slutsatsen av ett sådant synsätt bör ta sin utgångspunkti allmänt glesbygdspolitiska överväganden utan direkta kopplingar tilljordbrukspolitiska bedömningar om enskilda jordbruksfastigheters utvecklingsbarhet.1 programmet föreslås en ökad samordning av stöd tih jordbruketsrafionalisering, glesbygdsstöd och arbetsmarknadsstöd. En rad insatser föreslåsi syfte att från samhällets sida stödja och uppmuntra tillkomsten avkombinationsföretag, där jordbruk ingår som en del. Flertalet remissinstanserhar understrukit behovet av åtgärder för att förstärka det norrländskajordbruket. Enligt jordbruksministerns mening kommer de åtgärder somföreslås att aktivt medverka till att sysselsättningen på landsbygden i norraSverige främjas. Åtgärderna innebär även att jordbruksproduktionen i norraSverige kommer att kunna upprätthållas på en acceptabel nivå. Utskottet behandlar inledningsvis de mofioner som meraallmänt berör omfattningen och inriktningen av åtgärdsprogrammet medutgångspunkt i riksdagsbeslutet (JoU 1985/86:24). I motion Jol66 av () anförs att regeringensförslag inte kan anses motsvara beslut, som bl. innebar att en helhetssyn skulle anläggas på Norrlandsproblematiken och på jordbruket i . Liknan de synpunkter anförs i motion Jol68 av i m. fl. (m), Jol73 av (), Jol77 av och (bådac) och motion Jol78 av m.fl. (c). Dessa motioner innebär sammanfattningsvis att hos regeringen bör begära förslag fill komplettering av åtgärdsprogrammet så att bl. a. den regionalpolitiska 22 I mofionerna J0I66 och J0I68 understryks vidare att JoU 1986/87:26samtliga beslutsnivåer inom statlig och bör medverka föratt utveckla landsbygdsnäringarna. Onödigt krångel och byråkrati måstemotverkas. En problemanalys och ett åtgärdsprogram innefattande helalivsmedelskedjan bör enligt mofion J0I68 skyndsamt utarbetas av regeringen. Imotion Jol78 framhålls bl. a. att det från demokratisk och parlamentarisksynpunkt är synneriigen allvarligt att åtgärdsprogrammet utarbetats ochutformats på ett sätt som strider mot både anda och bokstav i riksdagsbeslutet.Motionärerna redovisar härvidlag sin kritik mot åtgärdsprogrammet i fem ohkapunkter. Utskottet anser i likhet med jordbruksministern att detföreslagna åtgärdsprogrammet ger uttryck för en delvis ny syn påjordbrukspolifiken i de utpräglade glesbygderna och dess möjligheter att därfrämja landsbygdsutvecklingen. Utöver de medel som anvisas i form av prisstödföreslås i propositionen en medelsram om 100milj. för särskilda åtgärderför Norrlandsjordbruket . Utan att gå närmare in på fråganhuruvida förslaget till alla delar överensstämmer med beslut anserutskottet det posifivt för jordbruket i stödområdet att förslaget utarbetats såsnabbt att åtgärderna kan träda i kraft . mening fyller åtgärdsprogrammet ett angeläget behov, ochregeringsförsla- . get får anses utgöra tillräckligt underlag för ettriksdagsbeslut i frågan. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna J0I68 yrkande4, Jol72 yrkande 1, Jol73 yrkande 1, Jol77 yrkande 1 och Jol78 yrkandena7 och9. I anslutning till motion J0I66 yrkande 1 och synpunkternai motion J0I68 vill utskottet understryka det i och för sig självklaraönskemålet att statliga och kommunala myndigheter inte i onödan hindrarföretagsutvecklingen på landsbygden i de fall verksamheten kräver myndighetensmedverkan i form av tillståndsgivning e. d. Utskottet ställer sig dock tveksamttill det lämpliga i att gör ett generellt uttalande i ett ämne somytterst gäller tillämpningen i enskilda fall av lagar och förordningar;Utskottet föreslår,att motion J0I66 yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd. Utskottet vill i detta sammanhang tillägga att debatten omNorrlandsjordbruket i stor utsträckning inriktats på behovet av att stödja s.k. delfidsjord-bruk. Även om sådana åtgärder i och för sig är angelägna frånregionalpolitisk synpunkt löser man härmed inte de grundläggande problemeninom stödområdet. Det bör understrykas att familjejordbruket även ifortsättningen utgör basen i det norrländska jordbruket. Några under den aUmänna motionstiden väckta motioner tarupp frågor som lämpligen bör behandlas i detta avsnitt. I mofion Jo229 av () yrkas attjordbrukspolifiken utformas så att produkfionsnivå upprätthålls inorra . Utskottet hänvisar härvidlag till uttalandena i propositionenatt de föreslagna åtgärderna innebär att jordbruksprodukfioneh i norra att upprätthållas på en acceptabel nivå. Motionen påkallar ingenytterligare åtgärd från sida. Enligt motion Jo245 av () yrkande 2 börolika åtgärder vidtas för att främja det norrbottniska jordbruket. JoU 1986/87:26 Utskottet föreslår, med hänvisning till det framlagdaförslaget om ett åtgärdsprogram, att motionen i denna del lämnas utan vidareåtgärd. Med samma motivering avstyrker utskottet dels motion Jo262av () om åtgärder för att trygga ett aktivt jordbruk i Norrlandsinland, dels motion Jo274 av och (bådac) om attåtgärdsprogrammet bör gynna jordbruket i . Enligt motion Jo244 av m. fl. (s) börBergslagens problem beaktas i åtgärdsprogrammet. Utskottet erinrar om att stora delar av Bergslagen ingår istödområdet och därmed omfattas av de i propositionen föreslagna satsningarnapå Norrlandsjordbruket. Det bör framhållas att problemen i Bergslagen tillstor del sammanhänger med strukturomvandlingen inom järn- och stålindustrin ochatt särskilda åtgärder vidtagits för att motverka dessa problem (jfr AU 1985/86:13 s.71f., AU 1986/87:13 s.8Öf.). En Bergslagsdelegafion har inrättats sområdgivande organ i fråga om utvecklingsinsatser i Bergslagen. De frågor som tasupp i motionen torde ligga inom ramen för Bergslagsdelegationens verksamhet iden mån de inte kan beaktas i samband med genomförandet av åtgärdsprogrammet.Med det anförda får motion Jo244 anses tillgodosedd. Jordbruksministern erinrar om att det genom beslut avriksdagen skedde en kraftig uppräkning av prisstödet med 135 milj. kr.från 375 milj. kr. /86 till 510 milj. kr för /87.Detta innebär en höjning med lOOmilj.kr. utöver justering med hänsyn till detnya beräkningsunderlag som framtagits av jordbruksnämnden. Med hänsyn tillkostnadsutvecklingen inom jordbruket finns det enligt jordbruksministernsmening inte skäl att räkna upp stödet per den Ijuli 1987. Justering avprisstödet bör i fortsättningen ske med hänsyn till förändringar i kostnadsutvecklingeni jordbruket. Därutöver finns skäl att genomföra en närmareöversyn av prisstödet. Jordbruksministern är inte beredd att biträda de förslag somtagits upp av några remissinstanser beträffande ändrad stödområdesindelning ochatt jordbruket i stödområdena befrias från vissa internavgifter inom prisregleringen. I motion Jol72 av m.fl. (fp) föreslås enindexuppräkning av prisstödet redan under /88. Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning attprisstödet bör vara oförändrat för /88 och avstyrker såledesmotion Jol72 yrkande 2. Enligt motion Jol65 av i ochJan Hyttring (bådac) bör omfattas av åtgärdsprogrammet. Delar av det dals- ländska jordbruket brottas med problem som är jämförbara med länens. För att stärka landsbygdsutvecklingen i och bör vidare enligt motionen medel avsättas för att anställa en pälsdjurskonsulent. Utskottet erinrar om att stödområdet för prisstöd tillmjölk, kött, fläsk och JoU 1986/87:26 smågrisproduktion såvitt avser Älvsborgslän omfattar tre kommuner i , nämligen , och Åmål.Endast två kommuner ligger utanför stödområdet. Som framgår av propositionenomfattas vidare hela av reglerna för regionalt rationaliseringsstödoch därmed också av de förbättringar av denna stödform som föreslås ipropositionen (s. 3738). Vad gäller yrkandet om en tjänst sompälsdjurskonsulent innebär åtgärdsprogrammet, som utskottet närmare redovisar idet följande, att varje län kommer att tilldelas en medelsram för genomförande avolika insatser. Utskottet utgår från att önskemål om speciellakonsulenttjänster m. m. kan beaktas i samband med medelsfördelningen men går iövrigt inte närmare in på hur medlen skall utnyttjas. Motion Jol65 avstyrks iden mån den inte kan anses tillgodosedd genom vad utskottet anfört. Flera motioner berör särskilt jordbruket i län.Dessa är Jol76 av Berfil m. fl. (c) och Jo261 av ochJan Hyttring (bådac). a. föreslås förbättringar i fråga ommjölkproduktionen, ökad stimulans av köttproduktionen, arealbidrag tillpotatisodlingen och satsning på alternativa grödor resp. alternativ odling. under /86 väckt motion A487 av och (bådac) anförs att skillnaderna mellan prisstödsnivåerna i Värmlandslän och Norrlandslänen bör utjämnas till fördel. Enligt motion Jo263av och (bådac) bör prisstödet till jordbruket iVärmlands län räknas upp och arealbidrag för potatisodling införas i likhet medvad som gäller för t. ex. . I motion Jo275 av m. (m) yrkande 1 hemställs att Norrlandsstödet utvidgas till att omfatta en störredel av . Utskottet har tidigare, i anslutning till motioner omstödområdesindelningen m. m., framhållit att det i första hand ankommer påregeringen och jordbruksnämnden att bedöma hithörande frågor. Anledning tilländrat ställningstagande föreligger ej. Utskottet avstyrker därför de aktuellamotionerna. Vad beträffar yrkandena i bl. a. motion Jo261 om mjölkproduktionenbör framhållas att motionerna går in på åtgärder och beslut som ligger inomramen för det s. k. tvåprissystemet för mjölk och de bemyndiganden som lämnatsåt bl. a. jordbruksnämnden resp. Svenska mejeriernas riksförening (SMR). Somvillkor för att utjämningsbidrag till mejeriföreningarna skall utgå gäller fr.o.m. den Ijuli 1985 att mejeriföretag fillämpar ett tvåprissystem för mjölk somen försöksverksamhet. 1 detta system ingår bl. a. villkor om avdrag påleverantörernas avräkningspris för prisdifferentiering och för finansiering avexport (jordbruksnämndens kungörelse JNFS 1985:73). Utskottet anser det intelämpligt att fattar beslut som rubbar förutsättningarna förtvåprissystemet, vilket för övrigt skall utvärderas efter utgången avförsöksperioden, dvs. 1 mofion Jo230 av () yrkas "attriksdagen beslutar att föra jordbruk belägna inom och Vindelnskommuner till högre Norrlandsstödsklass". Med hänvisning till vad utskottet anfört omkompetensfördelningen i dessa frågor avstyrker utskottet motionen. Enligt enunder /86 väckt motion, A477 av . Åsling (c) 25 börprisstödet till det norrländska jordbruket räknas upp till en nivå så attdet JqU 1986/87:26 reellavärdet återställs för alla produktslag. Motionen väcktes innan underföregående beslutade om en kraftig uppräkning av stödet tillNorrlandsjordbruket. Motionen påkallar således ingen ytterligare åtgärd. 1 motion Jo245 av () yrkande 1 hemställsatt jordbruket i genom avskaffande av vissa regleringsavgifter(internavgifter) ges ett bättre ekonomiskt utbyte. Som framgår av propositionen (s.31) har någraremissinstanser framfört liknande förslag om befrielse från vissainternavgifter, såsom avgifter för värphöns och slaktdjursavgifter.Jordbruksministern har ej funnit skäl att biträda förslagen. Utskottet delardenna bedömning och avstyrker mofion Jo245 yrkandet. Investeringsstöd och stöd till särskilt skuldtyngdajordbruksföretag Det regionala rationaliseringsstödet bör enligtpropositionen ges en inriktning som i sina huvuddrag överensstämmer med glesbygdsstödet.Stödet till jordbruksföretag och trädgårdsföretag bör i norra kunnalämnas till ekonomiskt utvecklingsbara företag. Med ekonomiskt utvecklingsbaraföretag bör avses företag som bedriver enbart jordbruk-trädgård ellerjordbruk-trädgård i kombination med skog eller någon annan verksamhet. Äveninkomst av tjänst utanför det egna företaget bör ingå i den helhetsbedömningsom måste göras av företagets ekonomiska utvecklingsbarhet. För att ett företagskall kunna betraktas som ekonomiskt utvecklingsbart måste såväl företaget somenskilda verksamheter lämna ett med hänsyn till resursinsatserna godtagbartekonomiskt överskott. Stöd fill investeringar i ekonomibyggnader bör i huvudsakavse ersättningsinvesteringar. Flera remissinstanser har understrukit attsådana investeringar är nödvändiga för att produktionsvolymen skall kunnaupprätthållas på en acceptabel nivå. Regionalt rationaliseringsstöd tillekonomibyggnader bör lämnas med högst av godkänd kostnad. Det bidrag somhögst kan lämnas bör höjas från nuvarande . Det bidragsom kan lämnas om särskilda skäl föreligger bör höjas från nuvarande till50 % av godkända kostnader. Det bidrag som högst kan utgå bör höjas frånnuvarande . Förhöjt bidrag (eller .) börendast utgå i sådana fall då en önskvärd investering inte kan genomföras utanförhöjt bidrag. Investeringar i markanläggningar är enligtjordbruksministern en angelägen åtgärd för att sänka kostnaderna i produktionen.Stöd bör kunna utgå till varaktiga investeringar i markanläggningar påbestående åker. Stödets syfte skall således inte vara att öka produktionen.Stödet bör kunna utgå utan prövning av företagets möjligheter att bestå ochutvecklas som självständig enhet. Vissa markinvesteringar, såsom huvudavlopp,berör i regel flera fastigheter. Det är i dessa fall angeliiget att åtgärdernautförs gemensamt. För att detta skall vara möjligt fordras en ganska högstimulans, särskilt i de fall vissa fastigheter ägs av passiva markägare. Enhög stimulans är även motiverad med hänsyn till att kostnaderna för åtaganden imånga fall är högre än markens saluvärde. Jordbruksministern föreslår att bidrag bör kunna lämnasmed högst JoU 1986/87:26 av godkänd kostnad för utförande av förflera fastigheter gemensamt huvudavlopp. Bidrag för utförande av för flerafasfigheter gemensamt huvudavlopp i bör lämnas med högst 75 %av godkänd kostnad. Bidrag till täckdikning och andra markanläggningar börkunna lämnas med högst av godkänd kostnad. Om särskilda skäl föreliggerbör bidrag kunna lämnas med högst av godkänd kostnad. Till markanläggningbör hksom nu är fallet räknas grundkalkning som utförs i samband med annanmarkförbättringsåtgärd. Grundkalkningen bör som regel avse samma åkerareal somär föremål för annan markförbättringsåtgärd. Om särskilda skäl föreligger börbidrag kunna lämnas till grundkalkning utan samband med annan markförbättringsåtgärd. Statliga garanfier för lån til! investeringar i byggnaderoch markanläggningar bör också lämnas ekonomiskt utvecklingsbara företag. Med hänsyn fill den föreslagna inriktningen av detregionala rationaliseringsstödet och behovet av medel för reinvesteringar vidjordbruksföretag utanför det område som omfattas av glesbygdsstödet framstår enteknisk samordning av glesbygdsstödet och det regionala rafionaliseringsstödetsom mindre angelägna. Administrativt är de båda stödformerna samordnadegenom att glesbygdsstödet till de areella näringarna i flertalet län handläggsav lantbruksnämnderna. I är lantbruksnämnden försöksvisinordnad i . Principiella ställningstagandentill stödgivningens inriktning och speciella insatser i vissa regioner i övrigalän bör göras i samråd mellan lantbruksnämnd och länsstyrelse. Efter beslut av har under budgetåret1985/86 40 milj. kr. lämnats som stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag,varav drygt 30milj.kr. Enligt propositionen bör situationeninom jordbruket i norra ha förbättrats under senare delen av år 1986.Lantbruksstyrelsen bör liksom utnyttja möjligheten att efter handmedverka till rekonstruktion av högt skuldsatta jordbruksföretag genom attbiträda ackord eller eljest efterge statens rätt på grund av garantiåtagandenför lån. Om ytterligare insatser bedöms vara nödvändiga för att stödja särskiltskuldtyngda jordbruksföretag bör särskilda resurser för ändamålet kunnadisponeras av de medelsramar som i det följande föreslås ställas till resp.läns förfogande. a. denna bakgrund anser jordbruksministern det intevara befogat att föreslå något särskilt stöd till högt skuldsattajordbruksföretag. 1 anslutning till regeringens överväganden om stöd tillsärskilt skuldtyngda företag yrkas i mofionerna Jol66 av (), Jol68 avArne i m.fl. (m) och Jol73 av () att särskildamedel anvisas för detta ändamål. De medel som anvisas för genomförandet avåtgärdsprogrammet bör således inte användas för stöd till skuldtyngda företagutan till mer offensiva satsningar. Liknande synpunkter anförs i motion Jol74 av . (vpk). Regeringen bör efter hörande av lantbruksstyrelsen återkomma till riksda- -., gen medförslag om stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag. I motion Jol73 (c) yrkas även att bidragsnivån förutförande av gemensamt JqU 1986/87:26huvudavlopp bör vara enhetligt inom hela stödområdet (yrkande 3). I mofion Jo 177 av Marfin och (bådac)yrkas, med hänvisning bl. a. till försurningsproblemen, att regeringenframlägger förslag om ett grundkalkningsprogram för bl. a. helaVästernorrlands län (yrkande 3). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om regionaltrationaliseringsstöd i norra och om förändringar av bidragsbelopp m. m.i enlighet med redovisningen ovan. Anledning att frångå förslaget om bidrag förinvesteringar i markanläggning föreligger inte. Utskottet avstyrker såledesmotion Jol73 yrkande 3 om enhetlig bidragsnivå för hela stödområdet. Vad beträffar stöd till särskilt skuldtyngda företag villutskottet i första hand hänvisa till lantbruksstyrelsens bedömning attsituationen för jordbruket i norra bör ha förbättrats under senaredelen av . De åtgärder som föreslås i propositionen för angivna ändamålfår mot bakgrund härav anses tillräckliga. Av propositionen framgår för övrigtatt det först när andra åtgärder visat sig otillräckliga kommer att bliaktuellt att utnyttja medel från det särskilda anslaget. Utskottet förutsättergivetvis att regeringen och lantbruksverket även i fortsättningen ägnar desärskilt skuldtyngda företag;n stor uppmärksamhet. Med det anförda avstyrkerutskottet mofionerna Jol66 yrkande 2, Jol68 yrkande 5, Jol73 yrkande 2 ochJol74 yrkande 1. Utvecklingsprojekt, forsknings- oclli försöksverksamhetsamt rådgivning och fortbildning Utöver de förbättrade finansieringsmöjligheter somtidigare föreslagits behövs enligt jordbruksministern särskilda insatser föratt främja tillkomst och utveckling av kombinationsföretag. Särskilda medelföreslås för utvecklingsprojekt inom området. Vidare bör för att förbättraförutsättningarna för det norrländska jordbruket ytterligare resurser ställastill förfogande för verksamheten vidRöbäcksdalen.