bet · GA01NU26 · 1986-12-31 00:00:00 — om rymdverksamhet (prop. 1986/87:100 delvis) NU 1986/87:26 1 detta betänkande behandlas dels proposition 1986/87:100 bilaga 14(industridepartementet) punkterna F 4 F 6, som gäller anslag tillrymdverksamhet, dels två motioner rörande ytterligare resurser tillrymdverksamheten resp. åtgärder mot monopol inom telekommunikationer ochrymdteknologi. har avgivit yttrande (/87:1 y) pvertvå yrkanden i sistnämnda motion. Yttrandet återges som bilaga (s. 16). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillrymdverksamhet för nästa budgetår. Härvid avstyrks ett motionsyrkande (c) omökade resurser för deltagande i europeiskt rymdsamarbete och för stöd tillutveckling och användning av fjärranalys. Likaså avstyrks yrkanden (m, c) om enprivatisering av . Yrkandena om det europeiska samarbetet ochTelé-X får stöd i reservationer (m, fp, c). Vidare avstyrker utskottet motionsyrkanden(m) om vissa telekommunikationsfrågor med anknytning till rymdtekniken och omspridning av den inhemska rymdverksamheten till fler företag. 1 proposition 1986/87:100 bilaga 14 (tolfte huvudtiteln)har regeringen efter föredragning av statsrådet underangivna rubriker föreslagit: Europeiskt rymdsamarbete m. m.(s. 80 f.) att 1. bemyndigar regeringen att /88 ikläda staten nya förpliktelser inomeuropeiskt'rymdsamarbete om högst 1 , 2. till Europeiskt rymdsamarbete m. m.för /88 anvisar ett förslagsanslag av . 1 1986/87. Bidragtill (s. 81 f.) NU 1986/87:26 att till Bidrag till /88 anvisar ett förslagsanslag av . Nationell rymdverksamhet (s.82 f.) att 1. bemyndigar regeringen att under /88ikläda staten nya förpliktelser pä det nationella rymdområdet om högst , 2. till Nationell rymdverksamhet för budgetåret1987/88 anvisar ett re servationsanslag av . De motioner som behandlas här är följande: 1986/87:N377 av i (c) och (), vari hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som[i motionen] anförts om ytterligare resurser till DFR avseende fjärranalystekniken, 2. som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts om Tele-X-systemet, 3. som sin mening uttalar att Sverigesdeltagande i förstärks så att vårt deltagande sker pä en högre procentuellnivå. I986/87:N403 av (), vari hemställs attriksdagen 1. hos regeringen begär förslag att denordiska televerken skall kopplas bort som ägare till Tele-X och att satellitenskall privatiseras, 2. hos regeringen begär förslag attåtgärder vidtas för att motverka monopol på internationella[telejkommunikationer, 3. hos regeringen begär förslag attRymdbolaget skall styras mot öppen upphandling, 4. hos regeringen begär förslag attvidta åtgärder för att motverka kon-kurrensbegränsande internationella avtalinom telekommunikation och rymdteknologi. 1 motion I986/87:N377 (c) framförs kritik mot riksdagensbeslut om riktlinjer för industripolitiken pä rymdområdet. Beslutetinnebar enligt motionärernas uppfattning en alltför snäv ekonomisk ram försvensk rymdverksamhet. a. anförs att ett optimalt utnyttjande av demöjligheter som samarbetet inom det europeiska rymdorganet erbjuder kräverett helhjärtat deltagande från svensk sida. Därmed avses en svenskfinansieringsandel i ESA:s budget som motsvarar den svenskabruttonationalproduktens (BNP) andel på av medlemsländernas totala BNP. Föratt nå en sådan nivå skulle anslaget till europeiskt rymdsamarbete behövaförstärkas medomkring 200 milj. kr. t. o. m. /90. Vidare bekla- NU1986/87:26 gar motionärerna att de statliga insatserna pä fjärranalysomrädethar stagnerat . som förutsättningarna förutnyttjandet av tekniken har revolutionerats har möjligheterna att stödjaforskning och metodutveckling pä området samt att ge assistans ätslutanvändarna urholkats, menar man. Följden härav kan bli attfjärranalysteknikens genombrott bland användarna i fördröjs och attpotentialen för export av nya produkter och tjänster inte realiseras.Motionärerna pekar särskilt på betydelsen av den nya tekniken förKirunaregionens utveckling. Mot den angivna bakgrunden föreslås att statensdelegation för rymdverksamhet (DFR) tillförs 6 milj. kr. förökade insatser föratt föra ut fjärranalys-tekniken till användarna. Även frågan om berörs. Motionärernaerinrar om att satelliten skall skickas upp och att endast drygt ett äråterstår för att fastställa principerna för satellitens användning. Det böringå i uppdraget för den arbetsgrupp inom industridepartementet som skallbereda frågan att pröva en kommersialisering av Tele-X mot bakgrund av denvilja därtill som industrin har uttalat, anförs det. Tele-X-frägan tas upp även i motion 1986/87 :N403 (m). Därbegärs att de nordiska televerken skall kopplas bort som ägare och attsatelliten skall privatiseras. Vidare hävdas att beträffandesatellitkommunikationer har monopolprivilegier som är betingade av gammalteknik. Enligt motionären borde det stå varje svenskt företag fritt att köpakommunikationskapacitet frän internationella telesatellitföretag, även privatasädana. Kritik riktas i motionen mot att det statliga rymdbolagetsbeställningar i alltför hög grad har koncentrerats till några få företag. Denverkliga tillväxtpotentialen, som finns i nya företag pä elektronikområdet,har mer eller mindre försummats, menar motionären. Som exempel på hur"statligt stödda monopolkrafter" även i hindrar nyutvecklingpekar hon på ett avtal mellan och , enligt vilken den sistnämndaorganisationen "som helt domineras av de europeiska teleadministrationerna" skulle ha givits kontrollen över experimentell verksamhet via ESA:s nyasatellit. Det är hög tid att ta bort monopol och motverka monopoltendenser somhindrar en kreativ utveckling pä framtidsomräden, anför motionären. Uppgifter i anslutning till motionerna fastställde statsmakterna allmännariktlinjerför den industripo-litiskt motiverade rymdverksamheten (prop. 1985/86:127, NU 1985/86:21, rskr 1985/86:305).Innebörden av riktlinjerna är i korthet att svenskt näringslivs möjligheter attbli konkurrenskraftigt på rymdområdet skall förbättras, att rymdteknologinskall spridas utanför rymdindustrin samt att de fördelar som rymdverksamhet inorra erbjuder skall läs till vara. Vidare fastställdes för budgetåren1986/ I * 1986/87. 87-1989/90en totalram av 966 milj. kr. prisnivå för rymdverk- NU1986/87:26 samheten inom industridepartementets område. Av ramen beräknades 100milj. för ett nationellt industriutvecklingsprogram, till vilket rymdindustrinförutsattes bidra med 60 milj. kr. Den svenska rymdverksamheten inleddes redan på 1960-talet.Den statliga organisationen på rymdomrädet fick sin nuvarande form är 1972, dåstatens delegation för rymdverksamhet (DFR) och (Rymdbolaget) bildades. DFR är central förvaltningsmyndighet för den svenskarymd- och fjärranalysverksamheten. DFR har som uppgift att främja utveckling avrymdteknik inom svensk industri och fungerar även som forskningsråd för vissnaturvetenskaplig forskning. Därjämte är DFR organ för kontakt medinternationella organisationer pä rymdomrädet. Rymdbolagets uppgift är främstatt tekniskt verkställa det svenska rymdprogrammet. Rymdbolaget som ärhelägt av staten (industridepartementet) driver raketskjutfältet ochmarkstationen för satelliter i kommun. DotterbolagetSatellitbild i svarar för bearbetning, marknadsföring och försäljningav data och bilder m. m. från fjärranalyssatelliter. av Rymdbolagetsverksamhet sker på uppdrag av DFR, medan återstoden har andra uppdragsgivare ioch utom . Tyngdpunkten i det svenska rymdprogrammet har lagts pädeltagandet i samarbetet inom det europeiska rymdorganet . Det primära måletför är etablerandet av en oberoende konkurrenskraftig europeisk rymdindustri.Verksamheten inom omfattar ett grundprogram och ett vetenskapligt program,vilka båda är obligatoriska, samt ett tillämpningsprogram bestående av ettantal olika delprogram i form av utvecklingsprojekt m. m. Varje land väljervilka delprogram det vill delta i och med vilken ekonomisk insats detta skallske. Industrikontrakten i programmen skall i princip fördelas mellan dedeltagande länderna i proportion till resp. lands insats. Det svenska s. k.industriutbytet har i stort sett motsvarat bidragen till sedankostnaderna för utnyttjande av ESA:s gemensamma anläggningar m. m.frånräknats. Industriutbytet bedöms ligga pä en hög teknisk nivå för berördasvenska företag. fastställdes en plan för ESA:s verksamhet till1990-talets slut. Enligt planen skall kostnaderna för verksamheten öka med ca50 % i fasta priser . 1 tillämpningsprogrammet ingår tre s. k.basprojekt, nämligen en ny generation av bärraketen , rymdstationenColumbus och rymdfarkosten . Den sammanlagda kostnaden för dessa projektfram har uppskattats till . Medlemsländernasbidrag till ESA:s obligatoriska program beräknas på grundval av BNP. De svenska bidragsandelarna i de olika projekten inomtillämpningsprogrammet väntas emellertid komma att bli lägre, mellan I och ,med hänsyn till den ekonomiska ram för det svenska rymdprogrammet somfastställdes vären 1986. totala andel i ESA:s budget är för närvaranderelativt låg och kan väntas komma att minska ytterligare fram till år1996. deltar också i visst bilateralt rymdsamarbete,framför allt med kring , ett satellitsystem för fjärranalys av jord ytan. En första satellit sändes upp är 1986 och levererar nu data och bilder 4 a. viaen markstation vid . Materialet bearbetas bl. a hos Satellit- NU1986/87:26 bild i . Den nationella rymdverksamheten omfattar delprogrammenrymdforskning, fjärranalys och industriutveckling samt . Delprogrammet fjärranalys inriktas på olika samhälleligatillämpningar ett antal institutioner. är satellitprojektetViking huvudaktiviteten. a. för studier av norrskenet. Delprogrammet fjärranalys inriktas pä olika samhälleligatillämpningar av fjärranalystekniken. har kraftigt ökattillgängen pä bilddata. Olika användare bl. a. , statensnaturvårdsverk och statens lantmäteriverk har engagerats iutvecklingsarbetet. Inom programmets ram lämnas också stöd till forskning påfjärranalysomrädet. Delprogrammet industriutveckling är särskilt inriktat motatt stärka rymdindustrins internationella konkurrenskraft genom långsiktigkompetensuppbyggnad på vissa nyckelområden. Verksamheten är i huvudsak samfinansieradmed industrin. Inom delprogrammets ram bedrivs också vissa studier m. m. somfinansieras helt av DFR. Till den nationella rymdverksamheten hänförs också detsvensk-norskfinska , som beskrivs i ett följande avsnitt. Medel till DFR anvisas under såväl industridepartementetssom huvudtitlar. Från anslagen D 32,och D 35, Europeisk forskningssamverkanunder sistnämnda huvudtitel finansieras den inhemska rymdforskningen resp. desvenska bidragen till ESA:s vetenskapliga program och viss verksamhet vidEsrange. Totalt har för dessa ändamål beräknats drygt 70 milj. kr. Förslag om anslag för /88 har lagts framav regeringen i proposition 1986/87:80 om forskning (bil. 6) och bereds förnärvarande av utbildningsutskottet. 1 detta betänkande behandlas endast anslagen underindustridepartementets huvudtitel för den industripolitiskt inriktaderymdverksamheten. Fördelningen av dessa anslag på olika verksamheter underinnevarande budgetår anges här (milj. Europeiskt rymdsamarbete m. m. varavmyndighetsuppgifter (DFR) (4,4) europeisktrymdsamarbete (170,6) varavrymdforskning (4,9) fjärranalysverksamhet (10,8) samfinansieradindustriutveckling (10,0) övrigindustriutveckling, förstudier (8,3) Regeringens förslag om anslag för nästa budgetår grundaspå att verksamheten skall bedrivas inom den ram som fastställdes . Förbidrag till som inte ingår i nämnda ram föreslås medeltill vissa resterande kostnader. Till detta projekt har därmed anvisats totalt1 330 milj. kr., huvudsakligen för budgetåren 1983/84-1985/86. Svenskrymdindustri NU 1986/87:26 De industripolitiska insatserna på rymdområdet har som ettav sina huvudmål att skapa en bred kompetens pä systemnivå inom landet. Föratt nä detta mål har det ansetts nödvändigt med ett svenskt deltagande i någrabetydande nyttosatellitprojekt. Insatserna har koncentrerats till ett fåtalföretag. 1 praktiken består den svenska rymdindustrin av förutom det statligaRymdbolaget endast tre företag, nämligen , och . Dä statens industripolitiska insatser ökades starkt islutet av skedde detta under förutsättning att insatserna /86 skulle kunna minskas. Såsom närmare redovisades iproposition 1985/ 86:127 har emellertid industrin varit obenägen att ta ettökat finansiellt ansvar för verksamheten. Man har hänvisat till attutvecklingsarbetet i övriga ESA-länder alltjämt finansieras främst medstatliga medel och till att verksamheten ännu inte befinner sig i ettkomrriersiellt skede. Som framgått förutsattes det emellertid vid 1986 årsbeslut om rymdverksamheten att industrin skulle bidra till finansieringen avviss nationell rymdverksamhet. Ett avtal härom har träffats mellan DFRoch de tre nämnda företagen. Avtalet, som har godkänts avregeringen, innebär att staten bidrar med 40 milj. kr. och industrigruppen med60 milj. kr. prisnivå till ett industriellt forsknings- och utvecklingsprogramtill utgången av /90. har de svenska industriföretagen haft betydandeframgångar. Space har fått ta system- och leveransansvar förVikingsatelliten. och Space svarar för viktigadelar av , även om ett franskt företag är huvudleverantör avsjälva satelliten. De svenska företagen har också kunnat etablera siginternationellt som leverantörer till rymdsystem på kommersiella villkor. Bl.a. levererar Flygmotor brännkammare till den europeiskauppsändningsraketen . 1 slutet av påbörjades studier av enexperimentell telekommunikationssatellit, Tele-X, för datatrafik,videotjänster och TV-sändning inom det nordiska området. En grundtanke iprojektet är att satelliten skall ha en hög sändareffekt, vilket möjliggör småoch billiga markterminaler hos mottagarna samt, beträffande TV,direktmottagning i hemmen. Den principiella inriktningen av projektetfastställdes (prop. 1981/82:175, NU ' 1981/82:48, rskr. 1981/82:365).Avtal med om samarbete kring projektet godkändes av året därpå(prop. 1982/83:168, NU 1982/ 83:53, rskr. 1982/83:390). Av den totala kostnadenför projektet, som beräknas till 1 250 milj. kr. prisnivå, svararSverige enligt avtalet för och för . har anslutit sig tillsamarbetet, vilket medför en minskning av den svenska kostnadsandelen till ca82 %. Uppsändningen av Tele-X som har försenats genom problemmed Arianeprogrammet väntas nu komma att ske . kommer attplaceras i en s. k. geostationär bana ut i rymden frän NU 1986/87:26en punkt vid ekvatorn i Guineabuklen. Det planerade täckningsområdet är helaNorden utom . Satelliten skall utrustas med tvä sändare för TV och tväsändare för data- och videoöverföringar, varjämte det skall finnas enreservsändare för vartdera ändamålet. Tele-X7satellitens livslängd beräknastill fem å sju är. Enligt avtalen med skall ett inköpsbolag medutnyttjande av det svenska Rymdbolagets resurser upphandla och sätta i driftsatelliten med tillhörande markstationer m: m., varefter Tele-X-systemet skallöverlåtas till ett av de två ländernas televerk samägt Driftbolag . Driftbolaget har låtit utföra en studie avett operativt nordiskt telesatellitsystem, avsett som en fortsättning avTele-X. Studiens huvudslutsatser är att ett sådant system liksom Tele-X måstebaseras pä såväl TV-sändningar som data- och videotjänster och att systemetunder vissa förutsättningar skulle kunna nä lönsamhet . Frågan om användningen av Tele-X-systemet och om desseventuella fortsättning är alltjämt olöst. Frågan har flera olika aspekter kulturpolitiska, industripolitiska, telepolitiska och dét finnsintressemotsättningar rörande systemets organisation och finansiering. Enutgångspunkt för diskussionerna i användningsfrågan är dock beslut om en försöksverksamhet med nordisktradio- och TV-samarbete. Verksamheten skulle pågå med tvä TV-kanaler under entreårsperiod för att ge underlag för ett eventuellt beslut om ett permanentnordiskt samarbete på området. Vid session i ifebruari 1987 aktualiserades frågan om en modifiering av Tele-X-systemet så attTV-sändningar skall kunna ske i fyra kanaler. En teknisk studie av denna frågagenomförs . Frågan om utnyttjandet av Tele-X-systemets övriga tjänster dvs. data-och videoöverföring med sikte pä företagsmarknaden är däremotöppen. Användarintressen inom de närmast berörda tre ländernas näringsliv haruttryckt önskemål om infiytande över styrning och vidare utformning av dennadel av systemet. I proposition 1985/86:127 (s. 13) ställdes i utsikt enarbetsgrupp med uppdrag att utreda hur kommersiellamöjligheter skulle tas till vara på bästa sätt. 1 anslutning till gruppensarbete kunde det finnas anledning att överväga om avtalen beträffande Tele-Xborde förändras i fråga om formerna för driften av systemetj anfördes det. En interdepartemental grupp tillsattes i januari 1987.Ordförande är f. d. förbundsordföranden . Några offentliga direktivhar inte meddelats. Gruppen har inlett diskussioner med olika intressenter.Enligt uppgift väntas diskussionerna komma att omfatta frågor om såväl användningenav Tele-X som huvudmannaskap m. m. för ett operativt system. Gruppen skallredovisa resultatet av sitt arbete till de berörda departementen sommaren1987. Internationellasatellitkommunikationer NU 1986/87:26 har satelliter använts förkommersiell telekommunikation. Den internationella telesatellitorganisationenIntelsat, som bildades är 1964, har numera ett hundratal medlemsländer ochdriver ett världsomspännande satellitsystem, framför allt för interkontinentaltelefontrafik. Tio är senare bildades den internationella organisationen förmaritima satellitkommunikationer för trafik till fartyg. Eftermönster av dessa organisationer bildades är 1977 en europeisk telesatellitorganisa-lion,Eutelsat, som fick sin slutliga form genom en konvenfion mellan 20 europeiskastater (prop. 1982/83:173). Eutelsat-systemet används i huvudsak förTV-sändningar avsedda för vidarespridning i kabelnät. är medlem av detre nämnda organisationerna. 1 dessa företräds , liksom nästan allaandra länder, av den nationella teleförvaltningen. De satelliter som används ide internationella systemen har krävt stora och dyrbara markstationer.Sådana stationer för hela behov finns i () och Ågestautanför (Eutelsat) samt i Eik i (). De drivs avteleverken i resp. land. Enligt gällande'bestämmelser skall ansökningar omgodkännande av markstationer inges till resp. organisation av den nationellateleförvaltningen. Detta innebär att en annan intressent inte utan medverkanav sitt lands teleförvaltning kan få direkt anslutning till de internationellasatellitsystemen. De tre organisationerna skall driva sin verksamhet efteraffärsmässiga principer. Vidare stadgas fri internationell upphandling.Medlemsstaterna åtar sig att informera organisationerna om planer påupprättandet av andra system inom resp. organisations betjäningsomräde,varefter det skall fastställas om det är troligt att organisationen kommer attförorsakas "betydande ekonomisk skada" därav. Medlemsstaterna harockså viss skyldighet att säkerställa att nya system blir tekniskt förenligamed de tre organisationernas system. Mellan Eutelsat och äger ett nära samarbete rum. Debåda organisationerna kan ses som uttryck för en strävan att skapa ensjälvständig europeisk kapacitet på rymdleknikens område. 1 samband med denslutliga överenskommelsen 1982 antogs en resolution av innebördatt det samarbete som redan etablerats skulle fullföljas och att dubbelarbeteskulle undvikas. har utvecklat ett antal telesatelliter för Eutelsats räkning.Ett samarbetsavtal har träffats om användningen av den experimentellasatelliten . Enligt avtalet ges Eutelsat ett inflytande över den del avprojektet som gäller internationella telekommunikationer. Nya konkurrensförhållanden på teleområdet På telekommunikationernas område råder det i Sverigeliksom i flertalet andra länder monopolliknande förhållanden. Dessa grundas på att staten har svarat för utbyggnad av landsomfattande telenät, vilket också har inne burit kontroll över den internationella trafiken. Den snabba tekniska ut vecklingen, bl. a. rymdteknikens genombrott, innebär radikalt ändrade för- utsäftningar för konkurrens på området. finns det möjligheter att snabbt och medmättliga investeringar skapa helt nya förbindelser genom telesatel- NU1986/87:26 liter. Det finns i många länder ett starkt intresse frånnäringslivets sida för telekommunikationssystem med högre kvalitet och lägrepriser än de som erbjuds. Företagen har ett ökande behov av teletjänster.Satelliter ger vissa möjligheter till dataöverföring som dagens jordnät saknar.Dessutom skapar taxestrukturen i de offentliga näten, som i allmänhet innebäratt den långväga trafiken får bära kostnaderna för lokaltrafiken, ekonomiskaincitament för företagen att skaffa sig egna förbindelser. 1 har dessa förhållanden viss betydelse fördiskussionerna om Tele-X-systemets användning. Det har också förekommit planerpå att upprätta privata internationella teleförbindelser via satellit. a.har företaget bildats för att tillhandahålla"business-to-business service" mellan i första hand ochNordamerika med utnyttjande av något av de befintliga satellitsystemen. Fråganom möjligheterna att genomföra planerna härpå har ett betydande principielltintresse, varför en kort redogörelse skall lämnas här. 1 råder i princip etableringsfrihet inomtelekommunikationsområdet. Några särskilda tillstånd behövs inte för attupprätta teleförbindelser och tillhandahålla sädana förbindelser tillallmänheten. faktiska monopol har baserats på förvaltningen av detallmänna telenätet. Den som vill upprätta en teleförbindelse via satellit måsteemellertid ha en s. k. upplänkstation till satelliten, för vilket krävstillstånd för radiosändare enligt radiolagen (1966:755). Sådant tillstånd förannan än statlig myndighet lämnas av . En ansökan från Comvik Skyportavslogs av "av principiella skäl".Televerket hänvisade därvid till att frekvensekonomin gynnades om tillgängligttrafikunderlag förmedlades av ett enda företag, varmed avsågs televerketsjälvt. Comvik Skyport har överklagat televerketsbeslut hos regeringen. Enligt företaget innebär beslutet en felaktigtillämpning av radiolagen och dessutom ett försök att använda lagen för atttillskapa ett olagligt monopol. har företaget hosnäringsfrihetsombudsmannen (NO) anmält för otillbörligkonkurrensbegränsning. Enligt uppgift kommer NO nu att utreda frågan. Upprättandet av privata internationella teleförbindelserfrån via satellit är inte enbart en intern svensk angelägenhet. Somframgått har genom sin anslutning till konventionerna om ochEutelsat gjort vissa åtaganden beträffande kontroll av användningen avtelesatelliter. Inom dessa organisationer diskuteras huruvida medlemsländernaskall tilllåta privata företag att upprätta egna system som konkurrerar med debefintliga systemen. a. genom rymdtekniken ändrade förutsättningarna förkonkurrens på teleområdet har självfallet stor betydelse för framtida roll. Frågan har berörts av kommunikationsminister i svärden pä en interpellation (1986/87:177) av felt (fp). Interpellationen var föranledd av det nämnda Comvik Skyport- ärendet. 1 sitt svar var kommunikationsministern inte beredd att kommen tera detta ärende med hänsyn till att det var under behandling i regerings- 9 kansliet.1 den principiella frågan om etablering av teleförbindelser vid NU 1986/87:26sidan av det allmänna nätet anförde han att uppkomsten av flera olika nät kundevara positiv för utvecklingen på telekommunikationsområdet, inkl.satellittekniken, men att den också kunde skapa problem. Genom att teletaxornainte överensstämmer med kostnader skulle vid nuvarandetaxor komma att göra stora förluster om stora kunder etablerade egnalängdistansförbindelser och utnyttjade lokalnät för att nåslutanvändarna. Detta förhållande utgjorde bakgrunden till den ökadekostnadsanpassning av teletaxorna som beslöts av regeringen hösten 1986.Överväganden gjordes nu inom om det kunde behövasäven andra åtgärder i den nya situationen, anförde kommunikationsministern.