bet · GA01SfU9 · 1986-12-31 00:00:00 — om redogörelse för tillämpningen avterroristlagstiftningen (skr. 1986/87:31) m.m. SfU 1986/87:9 Iregeringens skrivelse 1986/87:31 redogörs för tillämpningen avterroristlag-sttftningen under ttden september 1985-augustt 1986, under den allmänna motionstiden /86 väckta motionen 1985/ 86:Sf512 avLars m,fl, (vpk) föreslås 1, att hos regeringen hemställer om förslagoch åtgärder för en förändring av terroristlagsttftningen och dess tillämpningi enlighet med vad i motionen anförs, 2, att hemställer hosregeringen om åtgärder i syfte att öka den politiska skolningen hoshandläggande myndigheter beträffande sådana sammanhang som har betydelse förinsikten om terrorismens karaktär. Redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen Bestämmelserom avvisning och utvisning av presumtiva terrorister fanns från början i lagen(1973:162) om särskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund, Lagen kallades vanligen terroristlagen. År 1975inarbetades huvuddelen av lagens bestämmelser med vissa ändringar i 1954 årsutlänningslag (prop, 1975/76:18, InU 24, rskr, 121), Dessa bestämmelseröverfördes senare till utlänningslag (1980:376) (UtlL), Bestämmelsernai terroristlagen som rörde användningen av tvångsmedel överfördes till lagen(1975:1360) om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall, som ärtidsbegränsad till utgången av innevarande år (prop, 1985/86:31, JuU 11, rskr,31), Frågan om ytteriigare förlängning av lagen till utgången av (prop,1986/87:32) behandlas av justitieutskottet (JuU 1986/87:11), Vidantagandet av lagstiftning uttalades att regeringen iskrivelse till skulle redovisa hur terroristlagstiftningen tillämpades,I den föreliggande skrivelsen redovisas tillämpningen september1985-augustt 1986, Av redogörelsen framgårföljande. 1Riksdagen 198Ö/S7.11 saml. personermed stöd av terroristbestämmelserna, beslöt regeringen 1986/87:9dessutom med stöd av 47 § UtlL att nio turkiska medborgare; medlemmar avKurdistans Arbetarparti (PKK), skulle utvisas ur , Då sådant verkställighetshindersom avses i 77 § UtlL ansågs föreligga, beslöt regeringen attutvisningsbesluten ttlls vidare inte skulle verkställas och, med stöd av 74 §andra stycket UtlL, att sådana inskränkningar som avses i 48 § första stycketskulle gälla.för samtliga. Under perioden september 1985-augusti 1986meddelades inte några nya beslut om utvisning, inte heller om avvisning medstöd av 30 § UtlL. Sådan avvisning hade förekommit i två fall sedan lagenstillkomst, första gången och underförsta , Spaningslagen användes vid elva tillfällenmot fem personer. De åtgärder som vidtagits gällde nio gånger telefonavlyssningoch två gånger brevkontroll. Utskottet finner granskningen av redogörelsen inte geanledning till något särskilt uttalande från utskottets sida., Motionsyrkanden om förändring av terroristlagstiftningenm.m. Förutsättriingarna för avvisning av en presumtiv terroristbehandlas i 30 § UtlL. Samma förutsättningar gäller enligt 47 §samma lag förutvisning av , den som redan vistas i . Förutsättningarna är att detfinns grundad anledning anta att den person det gäller tillhör eller verkar fören viss sorts organisation eller grupp och att det dessutom med hänsyn till vadsom är känt om personens verksamhet eller i övrigt föreligger fara för att hanhär i riket medverkar till vissa handlingar. De organisationer eller gruppersom avses är sådana som med hänsyn till vad som är känt om deras verksamhet kanbefaras utanför sitt hemland använda våld, hot eller tvång för politiska syftenoch därvid begå sådana gärningar här i riket. De handlingar som avses är sådanasom organisationerna eller grupperna enligt vad som sagts kan befarasbegå. En person som kan komma att avvisas eller utvisas somterrorist kan enligt UtlL tas i förvar eller ställas under uppsikt (52 § UtlL). Beslut om avvisning och om utvisning fattas av regeringen.Förhandling skall hållas innan ärendet avgörs. Om det inte möter hinder på grund av att ärendet är synnerligen brådskaride, skall yttrande också inhämtas från statens invandrarverk. Ett beslut om avvisning eller utvisning av en presumtivterrorist får, liksom andra utvisningsbeslut, inte verkställas om détföreligger politiska verkställighetshinder, vilka anges i 77-80 §§UtlL. I ettsådant fall skall regeringen enligt 73 § samma lag förordna att verkställighettills vidare inte skall ske. Själva avvisnings- eller utvisningsbéslutetförblir emellertid gällande. Både det beslutet och beslutet att tills vidareinställa verkställigheten kan när som helst omprövas. Regeringen får vidverkställighetshinder med stöd av 74 § UtlL föreskriva om inskränkningar öchvillkor för utlänningens vistelse i riket. I ett förvaltningsärende har en part normalt rätt att ta delav det material som tillförts ärendet. Begränsningar i den rätten finns dock isekretesslagen. Ensekretessbelagd uppgift i materialet får inte röjas, om det av hänsyn ttll SfU 1986/87:9 allmänteller enskilt intresse är av synnerlig vikt att så inte sker. sådantfall på annat sätt lämnas upplysning om vadmaterialet innehåller, om det behövsför att han skall kunna ta till vara sin rätt och det kan ske utan allvarligskada för det intresse som sekretessen.skall skydda. I ärenden som, rörtillämpningen av terroristbestämmelserna är förhållandena ofta-sådana . attuppgifter ur materialet inte anses kunna röjas. I motion 1985/86:Sf512 av m. fl. (vpk) riktaskritik mot den nuvarande terroristlagstiftningen. Kritiken rör sig kring treteman, den dåliga rättssäkerheten, den faktiska ineffektiviteten och detpolitiska godtycket, I fråga om rättssäkerheten inriktas kritiken dels pålösligheten både i bestämmelserna och i deras tillämpning, dels på sekretessen, vilken gör det omöjligt för terroristmisstänkta att korrigera felaktiga uppgifter i myndighe ternas beslutsunderlag, I motionen föreslås att aritingenterroristlagstiftning- : . en avskaffas och i stället bestämmelser om förberedelse ttll brott tillämpas eller den nuvarande lagstiftningen behålls men högre krav ställs på bevisföringen. Enligt motionärerna jåverkar de rättsliga bristerna vidare lagens effektivitet genom att myndigheterna förleds att ägna sina resurser åt tämligen oskyldiga företeelser och därigenom försummar den verkliga terrorismen. En annan orsak ttll terroristbestämmelsernas ineffekti vitet är enligt motionärerna det politiska godtycket. De svenskamyndighe- ' temas val av utländska säkerhetstjänster att samarbeta med kritiseras. Större självständighet gentemot utländska myndigheter efterlyses, liksom bättre politiska och historiska kunskaper hos ansvariga myndigheter, . :.,.,. hölls på initiativ av statsrådet seminarium om terroristlagstiftningen med deltagare från , öch . Även andra personer vérksamhia inom utlänningsjuridikens områdedeltog. Enligt vad utskottet erfarit rådde vid seminariet enighet om attsamhället behöver vidta åtgärder för att förhindra terröristhändlirigar. Kritikframfördes dock från en del håll mot de gällände bestämmelserna; bl,a, mot denvaghet med vilken förutsättningarriä för avvis'ning öch ' utvisning anges ochmot utformnirigén av sekretessen. Önskemål framfördes om jämförelser medmotsvarande lagstiftning i andra länder. De synjjUnkter som framfördes vidseminariet övervägs för riärvararide inom . Utskottet vill också erinra om att den juristkomniissidiisöm regeringen tillsatt med anledning av mordet på statsminister till uppgift bl, a, att studera hur den nuvarande organisationen för attförebygga-terrorism och liknande angrepp har fungerat i praktiken. Resultatetav ' ' kommissionens arbete bör enligtregeringens beslut så långt möjligt redovisas öppet. Kommissionen beräknasavsluta sitt arbete Enligt utskottets uppfattning finns dét niot bakgrUnd avdet äriförda för -närvarande inte anledning fiii några åtgärderfrånriksdagens'sida av det slag sombegärs i motionen. Utskottet avstyrker sålunda bifälltill motiöriéri. Hemställan SfU 1986/87:9 1. beträffanderedogörelsen för dllämpningen av terroristlagstift ningen att läggerregeringens skrivelse 1986/87:31 till handlingarna, 2. beträffandeförändring av terroristlagstiftningen att avslår motton 1985/86:Sf512. Närvarande:Doris (), Nils.Carlshamre (m), (), (),(), (), blad (m), LenaÖhrsvik (s), (), (), (), MargöIngvardsson (vpk), (), () och ErikJanson (s). (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 3 som börjar med "uppfattning" och slutar med "till motionen" bort haföljande lydelse: uppfattning har terroristlagstiftningen med rätta kritiserats förbristande rättssäkerhet, Krittken har gällt såväl rekvisiten förbestämmelsernas tillämplighet som den omfattande sekretessen. Lagstiftningenhar inte heller varit effektiv när det gällt att förebygga terrordåd. Enbidragande orsak ttll ineffekttviteten har varit den bristfälliga politiskaanalys och information som myndigheterna bygger sin bekämpning av terrorismenpå. Ikampen mot terrorismen måste man försöka bäde att undvika förbiseenden ochfelbedömningar och att skydda oskyldiga mot misstankar. Detta kräver såvälförändringar i lagsttftningen som bättre insikter hos handläggandemyndighetspersonal om terrorismens ursprung och karaktär. Terroristlagstiftningenbör därför ses över. Översynen bör avse två alternattv, anttngen attterroristtagsttftningen avskaffas och i stället bestämmelser omförberedelse till brott tillämpas eller att den nuvarande lagstiftningenbehålls men högre krav ställs pä bevisföringen och den misstänkte ges möjlighetatt i full utsträckning bemöta anklagelser och påståenden. Vidare bör berördmyndighetspersonal erbjudas en kvalificerad skolning i de politiska ochhistoriska sammanhang som har betydelse för förståelsen av terrorismensursprung och karaktär. Detanförda bör med bifall till motion 1985/86:Sf512 ges regeringen till SfU1986/87:9 känna. delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2.beträffande förändring av terroristlagstiftningen att med bifall ttllmotion 1985/86:Sf512 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.