bet · GA01BoU4 · 1986-12-31 00:00:00 — 1977/78:57 om riktlinjer i den fysiska riksplaneringen för vattendrag inorra och anfördes att ett undantag frän utbyggnad inte börinnebära att smärre åtgärder som hänför sig t. ex. till redan företagenreglering helt skall förhindras. (CU 1977/78:9) uttalade medanledning av propositionen i denna del att tillåtligheten av ersättningsbyggnadersamt ombyggnader och effektiviseringar i redan befintliga kraftverk under vissaförutsättningar skall kunna prövas utan hinder av att åtgärden berör ettundantaget område. Enligt min mening bör ett sådant synsätt gälla också ifortsättningen. Ersättningsbyggnader, ombyggnader och effektiviseringar börkunna tillåtas om de har endast obetydlig miljöpåverkan, dvs. om åtgärdernaendast i ringa utsträckning påverkar de bevarandevärden som utgjort motiv föratt älven eller älvsträckan skall undantas från vattenkraftsutbyggnad. Dettabör komma till uttryck i lagtexten. Intresset för s. k. minikraftverkhar ökat . Med minikraftverk menar jag anläggningar med enhögsta effekt av 1,5 MW. 1983/84:160 om fortsatt vattenkraftsutbyggnaduttalade föredraganden att en utbyggnad av minikraftverk kan ge betydandesysselsättningstillskott, även om energitillskottet blir begränsat. har i rapporten (1984:4) Små vattenkraftverk föreslagit olikaåtgärder för att främja tillkomsten av sådana vattenkraftverk. I prop.1984/85:120 föreslogs mot bakgrund av nämnda rapport att ett särskilt, tidsbegränsatstöd skulle införas för s. k. förprojektering och investering i småvattenkraftverk. beslöt enligt förslaget. Minikraftverk kan ge avsevärda effekter på miljön beroendebl. a. på hur anläggningen utformas. Vattenöverdomstolen pekar i sitt yttrandepå att minikraftverk i mindre vattendrag i förhållande till varje produceradenergienhet regelmässigt dels kostar mera, dels medför mera omfattande skadorän kraftverk i större vattendrag. Vattenöverdomstolen anser att, omminikraftverk tillåts i vattendrag som i övrigt undantas från vattenkraftsutbyggnad,särskild vikt måste fästas vid möjligheterna att tillgodose fiskets behov ochatt ta hänsyn till naturvärdena. Till följd av minikraftverkens dåligalönsamhet föreligger enligt vattenöverdomstolens erfarenhet små möjligheter attålägga skadeförebyggande åtgärder som minimitappning till förmån för fisket ochlandskapsbilden. Även omjag allmänt sett är positivt inställd till en ökad satsning på minikraftverk,följer enligt min mening direkt av gällande riktlinjer att i BoU 1986/87:4princip ingen utbyggnad för vattenkraftsändamål kan tillåtas i de nu avseddaälvarna och älvsträckorna. Jag anser dock att det i vissa speciella fall börkunna komma i fråga att göra undantag från en sådan princip. I förhållande tillvad jag anförde i lagrådsremissen vill jag precisera i vilka situationerundantag bör kunna komma i fråga. Detta bör kunna aktualiseras endast i tvåsituationer. Den ena avser fall då andra alternativ för att ordna energiförsörjningenför enstaka hushåll, t. ex. dragning av en kraftledning, kan innebära störreinverkan på miljön än ett minikraftverk. Den andra situationen avser fall dådet på den aktuella platsen redan finns en anläggning som påverkarvattendraget, t. ex. en dammanläggning eller liknande. I det fallet kantillkomsten av ett minikraftverk t. o. m. innebära vissa fördelar, t. ex. omdet innebär att en befintlig, dåligt underhållen flottningsdamm kanrestaureras. En förutsättning för att utbyggnad i sådana fall skall kunnatillåtas bör dock alltid vara att åtgärden kan vidtas utan att syftet medbestämmelsen om undantag från vattenkraftsutbyggnad förfelas. Jag anser ocksåatt man bör kunna ställa särskilda krav på åtgärdernas utformning med tanke pånaturvården, fisket och landskapsbilden. Av vad jag nu anfört följer enligt min mening att det intekan tillåtas att ett flertal minikraftverk med var för sig obetydligmiljöpåverkan, men med en sammantagen negativ effekt på miljön, kommer tillstånd i en viss undantagen älv eller älvsträcka. Detta skulle direkt stridamot syftet med skyddet för älvarna och älvsträckorna. Enligt utskottets uppfattning finns det sålunda utförligamotiv till ledning för prövningen av vilka mindre vattenkraftsföretag som skallkunna tillåtas i de skyddade vattenområdena och älvsträckorna. Dessa motivtjänar till lika stor vägledning för vattendomstolarna som de skulle göra förregeringen, om den skulle behålla prövningen. Emellertid bör det knappast varaen regeringsfråga att pröva de vattenföretag med endast obetydligmiljöpåverkan som trots förbudet kan få komma till stånd. De synpunkter sommotionärerna har anfört får i huvudsak anses tillgodosedda genom de motiv tillNRL som återgetts här ovan. Utskottet avstyrker därför motion Bo520 (fp, c,vpk). Regeringens förslag såvitt rör VL har lämnats utan erinranav jordbruksutskottet. I avsnitten 4.3.6-8 har VL:s ersättningsbestämmelserbehandlats i visst avseende. 12 Miljöskyddslagen (lagförslag 19) Beslut enligt miljöskyddslagen skall inte få strida motdetaljplan eller områdesbestämmelser enligt PBL. Miljöskyddslagen skall ävenanknytas till NRL. Tillståndsprövningen enligt 4 kap. NRL skall därvidsamordnas med prövningen enligt miljöskyddslagen på samma sätt som nuvarandeprövning enligt 136 a § byggnadslagen. Förslaget, som lämnats utan erinran avjordbruksutskottet, tillstyrks av bostadsutskottet. 13 Ellagen och rörledningslagen (lagförslagen 20 och 21) De regler för koncession som finns i de båda lagarnaföreslås kompletterade med föreskrift om att koncession inte får strida motdetaljplan eller Koncessionsprövningen skall ske med BoU 1986/87:4 tillämpningäven av NRL. Förslagen har inte föranlett någon erinran frånnäringsutskottet. De tillstyrks av bostadsutskottet. 14 Lagen om byggnadsminnen (lagförslag 22) Lagförslaget beträffande ändring i BML avser deersättningsfrågor som utskottet redan behandlat i avsnitten 4.3.5-8.1 övrigtinnehåller lagförslaget bara en anpassning till PBL:s terminologi. Dettillstyrks i denna del. 15 Lagen om fornminnen (lagförslag 23) I propositionen föreslås att kommunen skall få möjighetatt överklaga sådana beslut av som kan ha betydelse för denkommunala planeringen. har inget att erinra mot den föreslagnalagändringen och bostadsutskottet tillstyrker densamma. 16 Fastighetstaxeringslagen (lagförslag 24) Lagförslaget i propositionen innebär endast en anpassningtill terminologi och systematik i PBL. 17 kap. 13 § fasfighetstaxeringslagen bör, med hänsyn fillatt i förhållande till förslaget i PBL-propositionen den ändringen gjorts i PBLatt såväl rivningsförbud som skyddsbestämmelser skall kunna utfärdas för debyggnader som avses i 3 kap. 12 § PBL, rivningsförbud fogas fill texten iförsta stycket sista meningen. I motion 513 (fp) yrkande 4 hemställs om ett riksdagenstillkännagivande i enlighet med vad som anförs i motionen angående möjlighetenatt justera taxeringsvärden på fastigheter om genomförandetiden har gått ututan att byggrätt har utnyttjats. Det sägs i motionen att en fastighets värderimligen är högre än efter dess utgång, när byggrätteninte längre är garanterad. Ny taxering borde därför göras inte bara när bygglovvägrats, utan också i fall där en byggrätt inte utnyttjats under genomförandetidenoch denna går ut. Utöver den allmänna fastighetstaxeringen (1kap. 7 § fastighetstaxeringslagen) skall, enligt den i propositionen föreslagnalydelsen av 16 kap. 4 § samma lag, ny taxering av en taxeringsenhet ske, omunder löpande taxeringsperiod taxeringsenhetens värde ökat eller minskat genombl. a. beslut att anta, ändra eller upphäva en detaljplan. Ny taxering skallske endast om taxeringsvärdet bör ändras med minst en femtedel, dock . Om ändringen av taxeringsvärdet understiger , skall nytaxering ske endast om taxeringsenhetens ägare begärt det. I sitt yttrande över förslaget anförde lagrådet att detvore värdefulllt om departementschefen ville belysa den inverkan på fastighetens taxeringsvärde som kan följa av att en byggrätt inte tas i anspråk . Departementschefen svarade i proposifionen (s. 217) sammanfattningsvis att det råder en viss osäkerhet om marknadsvärdesutvecklingen på obebygg- 42 dafastigheter inom detaljplan efter genomförandetidens utgång och att han BoU1986/87:4 därför inte var beredd att föreslå att genomförandetidens utgångskulle vara en grund för ny taxering. Han pekade även på möjligheten att begärabygglov eller förhandsbesked för att få en grund för omtaxering. har i avsnitt 4.2.1 i fråga om kommunensrätt till inlösen efter genomförandetidens utgång inom detaljplaneomrädekommenterat inverkan på expropriafionsersättningen av att löper ut.Bostadsutskottet pekade då på att byggrätten i och för sig består tillskommunen tagit något initiativ till ändring av detaljplanen, men attmarknadsvärdet kommer att bero på kommunens intentioner. I fråga omexpropriationsersättningen finns det regler i ExL till skydd för både denenskilde och kommunen, som gör att ersättningen sannolikt inte kommer attpåverkas i samma grad som marknadsvärdet. vill i dettasammanhang tillägga följande synpunkt. Den osäkerhet som följer av attbyggrätten kan inskränkas efter 'genomförandetiden är givetvis en omständighetsom typiskt sett påverkar marknadsvärdet negativt. Om kommunens intentioneromfattar ett mer intensivt markutnyttjande än gällande plan medger, kommer dockmarknadsvärdet i stället att stiga. Enbart den omständigheten attgenomförandetiden löpt ut kan i ingetdera fallet anses medföra någon så klarändring av marknadsvärdet att en ny taxering är motiverad. Det krävs någon formav bindande avgörande beträffande den fortsatta markanvändningen, så somnuvarande och föreslagna lydelse av 16 kap. 4 § fastighetstaxeringslagenföreskriver. En ansökan om förhandsbesked kan vara ett enkelt sätt att få framett sådant bindande avgörande. Förslaget i motion 5i3 (fp) yrkande 4 avstyrks. Förslagen i propositionen tillstyrks med den justering av7 kap. 13 § som bostadsutskottet förordade inledningsvis i detta avsnitt.Lagförslaget återfinns i bilaga 2. 17 Luftfartslagen (lagförslag 29) Förslaget beträffande luftfartslagen innebär att tillståndenligt lagen inte skäll få ges i strid med detaljplan eller områdesbestämmelser. I enlighet med bostadsutskottets förslag i NRL-betänkandet(s. 14) har luftfartslagen förts till kretsen av lagar som bestämmelserna i 2och 3 kap. NRL skall vara tillämpliga på. Utskottet ansåg det väl motiverat attluftfartslagen knyts till NRL bl. a. med hänsyn fill att lagen reglerartillkomsten av anläggningar som har stor påverkan på omgivningen. I konsekvensmed detta föreslår utskottet nu att anta ett nytt andra stycke till 6kap. 5 § luftfartslagen i vilket anges att vid tillståndsprövningen förifrågavarande allmänna flygplatser skall NRL tillämpas. Regeringens förslagbeträffande andra stycket kommer som en följd härav att utgöra ett tredjestycke till paragrafen. Lagförslaget återfinns i bilaga 2. Av 1 kap. 1 §luftfartslagen följer i övrigt att luftfart skall äga rum enligt vad somstadgas även i annan lag eller författning än luftfartslagen. I övrigttillstyrks förslaget i propositionen. 18 Arbetsmiljölagen(lagförslag 36) BoU 1986/87:4 Utöver vad som tagits upp i regeringens lagförslag finns i7 kap. 7 § fjärde stycket en hänvisning till byggnadsstadgan som bör ersättasmed en motsvarande hänvisning till . Byggnadslov enligt byggnadsstadganmotsvaras därvid av lov enligt PBL, innefattande bygglov, rivningslov ochmarklov. Utskottet föreslår att anta utskottets förslag till lag omändring i arbetsmiljölagen enligt bilaga 2. 19 Övriga lagförslag (nr 25-28,30-35,37-42) Övriga lagförslag rör skilda rättsliga områden. Förslageninnebär en anpassning till PBL:s och NRL:s systematik och begrepp. En särskildlag om regionplanering för kommunerna i föreslås. Förslagetsåvitt rör lagarna om hotell- och pensionatsrörelse, om vissa mineralfyndigheteroch om vissa torvfyndigheter har granskats av näringsutskottet, som inte funnitanledning till någon erinran. tillstyrker förslagen, somåterfinns i bilaga 1. 20 Ändringar i PBL m. m. Utskottet har ovan (avsnitten 4.2.1, 4.3.6 och 4.3.7)behandlat vissa ändringar i PBL som föranleds dels av brister i den s. k.garantiregeln i 17 kap. 8 § beträffande viss ersättningsrätt vid ändring ellerupphävande av äldre planer, dels av införandet av en s.k. ackumuleringsregel ifråga om beräkningen av kvalificerad skada i fler lagar än utskottet tidigarehaft under övervägande och därmed sammanhängande ändring i 14 kap. 8 §.Utskottet har vidare behandlat (avsnitt 5) behovet av kompletterandeövergångsregler i 17 kap. 18 § beträffande dispensbeslut av betydelse i frågaom fastighetsbildningslagstiftningen. Lagförslagen har upptagits i bilaga 3. Utskottet uppmärksammar härnäst en fråga om betydelse ivissa hänseenden av att översiktsplan har antagits. Enligt 17 kap. 2 § skalldetta ha skett före . I 5 kap. 28 § har föreskrivits att s. k. enkeltplanförfarande vid antagande av detaljplan eller områdesbestämmelser får användas under vissa omstän digheter. Bland dessa är att det planförslaget skall vara förenligt med översiktsplanen. Översiktsplanen har vidare betydelse för tillkomsten av områdesbestämmelser. I 5 kap. 16 § har angetts att områdesbestämmelser får antas bl. a. för att säkerställa syftet med översiktsplanen. Frågan uppkommer här huruvida enkelt planförfarande och områdesbestämmelser som har till syfte att förverkliga översiktliga planeringsintentioner får användas innan kommunen antagit sin första översiktsplan enligt PBL. Även om det givetvis inte finns något hinder mot att översiktsplan antas än den i 17 kap. 2 § angivna sista tidpunkten, kan det förutspås att det - av hänsyn både till reglerna om samråd och minsta utställningstid i 4 kap. och till den kommunalpolitiska betydelsen av att översiktsplanen är grundad på noggranna överväganden - kommer att i många fall dröja rätt innan översiktsplaner mer allmänt föreligger i kommunerna. Antagandebeslutengäller dessutom först sedan de vunnit laga kraft. BoU 1986/87:4 För att klarlägga att dessa praktiska svårigheter attsnabbt få fram en gällande översiktsplan inte skall utgöra något hinder mot attunder mellantiden med stöd av redan föreliggande översiktliga planformer i enkommun tillämpa det enkla planförfarandet eller att anta områdesbestämmelser,finner utskottet motiverat att föreslå ett tillägg till 17 kap. 2 § med deninnebörd som just har beskrivits. I de flesta kommuner finns redankommunöversikter som i varierande grad kan sägas motsvara de krav som enligtPBL ställs på en översiktsplan. Finns ingen översiktlig planering som täckerhela kommunens yta, bör i stället för kommunöversikten områdesplaner ellermotsvarande planformer kunna användas som grund för tillämpningen av deaktuella bestämmelserna. I fråga om kvaliteten på det översiktliga planmaterialsom utskottet sålunda föreslår skall få användas interimistiskt, är detnaturligtvis svårt att ställa några preciserade krav. En grundläggandeförutsättning, som bör anges i lagtexten, är dock att planmaterialet godkänts avfullmäktige innan PBL träder i kraft. Det bör givetvis inte efterikraftträdandet förekomma att översiktliga planer tillkommer i någon annanordning än den PBL föreskriver. Vad som i övrigt anförts i PBL-propositionen(s. 72, 122) om den översiktliga planeringen kan därutöver tjäna tillvägledning. I 8 kap. 6 § andra stycket har angetts att kommunen får ivissa fall bestämma att bygglov krävs för att utföra sådana åtgärder som avsesi 8 kap. 4 § andra stycket. Av utskottets motiv till föreskriften (PBL-betänkandets. 104) framgår att hänvisningen till 8 kap. 4 § är avsedd att gälla endastpunkt 1 i det angivna andra stycket. Utskottet föreslår att göra enrättelse av hänvisningen. Därmed klarläggs att kommunen inte kan införa krav påbygglov för inre ändringar av en- och tvåbostadshus som ej ingår i samladbebyggelse i fråga om konstruktionen av de bärande delarna, planlösningen,installation eller ändring av eldstäder, rökkanaler, anordningar förventilation, vattenförsörjning eller avlopp. Utskottetsförslag till ändrad lagtext återfinns i bilaga 3. Utskottet ser som angeläget att korrigera ettfelaktigt uttalande i PBL-betänkandet (s. 126) rörande vilka som enligt PBLskall vara berättigade att anföra besvär över beslut om detaljplan,fastighetsplan och områdesbestämmelser. Alla som skall beredas tillfälle tillsamråd under planförfarandet kan inte anses berättigade att anföra besvär.Utskottet har ingen annan uppfattning än lagrådet i fråga om kretsen avbesvärsberättigade. Denna fråga bör alltså kunna avgöras med ledning avbestämmelsen i 5 kap. 30 § om till vem beslut med fullföljdshänvisning börsändas. Utskottet föreslår att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet nu har anfört i denna fråga. 21Hemställan BoU 1986/87:4 1. beträdandeavslag på proposition 1985/86:90 att avslår motion 1985/86:511yrkande 1, 2. beträffandeutarbetande av nytt förslag att avslår motion 1985/86:512, 3. beträffandebehovet av framtida justeringar i lagstiftningen att avslår motion1985/86:513 yrkande 1, 4. beträffandeanstånd med ändring i expropriationslagen att avslår motion1985/86:513 yrkande 2, 5. beträffandesärskilda ersättningsbestämmelser för äldre stads- och byggnadsplaner a) att riksdagenmed anledning av regeringens förslag antar punkt 2 i övergångsbestämmelser tillexpropriationslagen enligt den lydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottetsförslag, b) att riksdagenmed avslag på motion 1986/87:Bo522 yrkande 1 antar 17 kap. 8 § förslag till lagom ändring i (1987:10) enligt bilaga 3, attriksdagen avslår motion 1986/87:Bo522 yrkande 2, 7. beträffandemark för annat än enskilt bebyggande a) att med bifall till regeringensförslag antar förslag till lag om ändring i expropriationslagen enligt bilaga 2, b) att med anledning av regeringensförslag antar övergångsbestämmelser till expropriationslagen med den lydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottets förslag, 8. beträffandeenhetliga kvalifikationsgränser a) att medanledning av regeringens förslag antar lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) såvitt rör 19 och 26 §§, förslag till lag om ändring i vattenlagensåvitt rör 19 kap. 7 § första stycket samt förslag till lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen såvitt rör 8-10 §§ allt med tillhörandeövergångsbestämmelser och med den lydelse som i bilaga 2 betecknats somutskottets förslag, b) att riksdagenmed anledning av regeringens förslag antar lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen såvitt rör 5 § första och tredje styckena och 12 § första ochtredje styckena allt med tillhörande övergångsbestämmelser och med den lydelsesom i bilaga 2 betecknats som utskottets förslag, c) att riksdagenmed bifall till regeringens förslag antar lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen såvitt rör 5 § andra stycket och 12 § andra och fjärde styckenamed tillhörande övergångsbestämmelser och med den lydelse som i bilaga 2betecknats som regeringens förslag, 9. beträffandeackumulerad skada att riksdagenmed anledning av motionerna 1985/86:Bo518 (c) såvitt nu är i fråga och 1985/86:Jo798 yrkandena 1 och 2 a) antar lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) såvitt rör 27 a §,förslag fill lag om ändring i vattenlagen (1983:291) såvitt rör 19 BoU1986/87:4 kap. 7 § femte och sjätte styckena och lag om ändring i lagen(1960:690) om byggnadsminnen såvitt rör 5 § fjärde stycket allt med tillhörandeövergångsbestämmelser och med den lydelse som i bilaga 2 betecknats somutskottets förslag, b) antar lagom ändring i plan-och bygglagen (1987:10)såvitt rör 14 kap. 8 § fjärde stycket enligt bilaga 3, a) att riksdagenmed anledning av regeringens förslag antar lag om ändring i lagen (1960:690) ombyggnadsminnen såvitt rör 12 § femte stycket, förslag till lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822) såvitt rör 36. § och förslag till lag om ändring ivattenlagen (1983:291) såvitt rör 20 kap. 3 § allt med tillhörande övergångsbestämmelseroch med den lydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottets förslag, b) att riksdagenavslår regeringens förslag såvitt rör 12 § sjätte stycket lagen (1960:690) ombyggnadsminnen, 11. beträffande övergångsbestämmelser tillfastighetsbildningslag stiftningen a) att antarövergångsbestämmelser till lag om ändring i fastighetsbildningslagen(1970:988), anläggningslagen (1973:1149) och ledningsrättslagen (1973:1149) ienlighet med den lydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottets förslag, b) att antar lag om ändring i plan- ochbygglagen (1987:10) såvitt rör 17 kap. 18 § enligt bilaga 3, 12. beträffande jordabalken ochsärskilda bestämmelser om trappa att med bifall till regeringensförslag och med avslag på motion 1985/86:513 yrkande 5 antar lag om ändring ijordabalken enligt bilaga 1, 13. beträffande anknytningen avnaturvårdslagen till naturresurslagen attriksdagen med bifall fill regeringens förslag antar lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822) såvitt avser 3 § enligt bilaga 2, attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1985/86:511 yrkande 2 antar lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) såvittavser 15 och 16 §§, med den lydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottetsförslag, 15. beträffande kommunala naturreservatoch naturvårdsområden att med bifall till regeringens förslag ochavslag på motion 1985/86:513 yrkande 3 antar lag om ändring i naturvårdslagen(1964:822) såvitt avser 43 § tredje stycket med den lydelse som i bilaga 2betecknats som utskottets förslag, 16. beträffande regeringsprövning avvissa vattenlagsärenden att avslår motion 1986/87:Bo520, a) att med anledning av regeringens förslagantar lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) såvitt avser 7 kap.13 § med denlydelse som i bilaga 2 betecknats som utskottets förslag, BoU 1986/87:4 b) att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motion 1985/86:513 yrkande 4 antar 16 kap. 4 §fastighetstaxeringslagen med den lydelse som i bilaga 2 betecknats somregeringens förslag, attriksdagen med anledning av regeringens förslag antar lag om ändring iluftfartslagen (1957:291) med den lydelse som i bilaga 2 betecknats somutskottets förslag, attriksdagen med anledning av regeringens förslag antar lag om ändring iarbetsmiljölagen (1977:1160) med den lydelse som i bilaga 2 betecknats somutskottets förslag, 20. beträffandelagförslagen i övrigt attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar förslagen enligt bilagorna1 och 2 utom såvitt avser ikraftträdande, attriksdagen med avslag på regeringens förslag beslutar att samtliga i dettabetänkande behandlade förslag skall träda i kraft , 22. beträffande ändringar i PBL såvittde inte behandlats ovan att antar förslag till lag om ändring i plan-och bygglagen (1987:10) enligt bilaga 3, 23. beträffande kretsen avbesvärsberättigade attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: . (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), RuneEvensson (s), (vpk), (), (), BrittaSundin (s) och (). Reservationer BoU 1986/87:4 Informationsskyldighet (mom. 6) (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 13 som börjar"Utskottet delar" och slutar "yrkande 2 avstyrks" bortlyda: är ett betydelsefullt datum för svenskafastighetsägare. Denna dag utgör slutpunkten för den nuvarandebyggnadslagstiftningens System med i princip eviga byggrätter. Dagens stads-och byggnadsplaner kan fr.o.m. denna dag ändras eller upphävas av kommunernautan några konsekvenser i ersättningshänseende gentemot fastighetsägarna.Utskottet delar motionärernas uppfattning att stora informationsinsatser börgöras för att ingen av okunnighet skall ha underlåtit att utnyttja derättigheter som försvinner den aktuella dagen. Kommunerna har en självskrivendel i informationsarbetet, men även statliga myndigheter kan görabetydelsefulla insatser genom att t. ex. producera bakgrundsmaterial eller påannat sätt samordna eller initiera informationskampanjer. Detta bör vara ett åliggandeför berörda myndigheter. Vad utskottet nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna. dels utskottet under 6 bort hemställa