bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — På såsätt är de alltså luftvärnssystem båda två. : Framgår detta av det material vi harfått? Jag har läst väldigt noga, men jag har inte sett något. Jag har begärtatt vi skall få uppgifter om alla vapentillstånd som givits . : Vi har uppfattat frågan så att den justknyter an till systemleveranserna. Systemleveranserna har vi uppfattat somgällande vapensystem som inte inkluderar Robot 70, utan marinluftvärn. Robot 70är alltså också ett luftvärnssystem, men den omfattas inte av den fråga somställdes. Birgtt : Herr ordförande! De uppgifter som jag harvelat ha gäller alla leveranser. Vi måste få en ytteriigare redovisning av dentotala exporten av vapen till . : Det kan vi tillhandahålla utskottet.Jag kan komplettera med att beslutet rörande Robot 70 togs år 1982.Beträffande gränsdragning ber jag att få återko mma, för jag har inte uppgiftenom datum för beslut med mig. : När det gäller ulförseltillstånden förRobot 70 vill jag fråga: Har de beviljats bara och intenågon gång efter 1982? : För export till av Robot 70 fattades ett enda KU1986/87:33 beslut . Tyvärr kan jag inte lämna uppgift om datum just . : Vi får nöja oss med det och gå över tillSingapore-frågan. : Man skulle kunna peka på ett pardetaljer med hänsyn till den debatt som har blossat upp på detta område. Denmateriel som har levererats från svensk sida till avser i stort setttvå grupper. Den ena gruppen är luftvärnsmateriel. Den andra gruppen ärmateriel som hör samman med FFV;s produkt granatgeväret . Under åren1978-1986 var av denna materiel luftvärnsmateriel. Resten utgjordes avgranatgevärssystemet . Bakgrunden till Carl-Gustaf-systemet är att Singaporevarit en brittisk koloni. Britterna hade en mycket stor marinbas där. Man började bygga upp sin egen försvarsmakt ochtog över den helt . Britterna var då borta ur bilden.Från år 1972 infördes allmän värnplikt. Man har ett förhållandevis stortförsvar med 50 000 man i stående styrka, och man kan ta in mellan 150 000 och250 000 reservister. Tjänstgöringstiden för en värnpliktig är lång - 24-30månader. Man kan också peka på att av landets bruttonationalproduktsvarade försvarsutgifterna för . utgjorde importen avkrigsmateriel från av totalförsvarsbudget. Andelenförsvarsutgifter i förhållande till bruttonationalprodukten var högst år 1980.Den låg då på av budget. import av svensk krigsmaterielstod för av den totala importen från under dessa år. Bakgrunden till ätt finns i är attde brittiska försvarsstyrkorna lämnade kvar viss materiel när de drog sigtillbaka. är ett pansarvärnsbrytande vapen. Det finns exempel inära nog alla gamla brittiska kolonier på att denna materiel lämnades kvar närdet sönderföll och man drog sig tillbaka. Därför finnsCarl-Gustaf på andra ställen, både i , och . Mankommer ständigt att stöta på , och geväret behöver alltså inte kommafrån FFV. Det tillverkas på licens i . Det finns en annan omständighet som man kan peka på. I dendebatt som pågår utpekas landet . Från de utgångspunkter som vi på utrikeshandelssidan har att beakta är det mycket olyckligt. 1 dagsläget pågår en polisundersökning som gör att man är bunden av den förundersöknings sekretess som råder. Det är det som gör diskussionen så svår. Man kan inte lämna uppgifter hur som helst. Det är en rättssäkerhetsfråga att man inte så att säga dömer i tidningarna. Det kan finnas många förklaringar till om något har gått snett, allt ifrån det som alla gör gällande, nämligen att Singaporehar gjort något som skulle strida mot det slutförbrukarintyg som landet har utställt till att någon enskild tjänsteman har misskött sig eller att till äventyrs inte alls är inblandat, utan detta har skötts från andras sidaoch har fungerat som ett transitland. Jag kan peka på containeraffären som vi hade i där man stoppade last som var på väg att transiteras genom . Om vi inte hade fått stopp på det och godset hade gått någonstans och man hade anklagat för att biträda i den verksamheten, hade vi blivit mycket upprörda. Vi hade ju ingen aning om att 11 denna typav verksamhet pågick. Det är bara en liten markering jag vill göra KU1986/87:33 inledningsvis. Bertd Fiskesjö: Det är givet att de frågor som diskuterasmed anledning av krigsmaterielexporten till är något annorlunda än desom diskuteras när det gäller krigsmaterielexport till . Det jagtycker är påtagligt och som skulle kunna ge anledning till oro är den storatillväxt som varit vad gäller exporten till detta lilla land - lika stort somhalva , enligt vad vi har fått veta. Enligt den statistik som vi har fåtttillgänglig var den totala omfattningen 84,1 milj. kr. Den hade stigittill 334,5 milj. kr. Finns det någon rimlig grund att anta attSingapore för sin egen försvarspolitik skulle ha behov av denna väldiga ökningav import just från oss? Kunde man inte både från krigsrriaterielinspektionenoch regeringen ha haft anledning att fråga sig vad som skulle kunna hända meddessa avancerade och mycket omfattande leveranser? : Jag tror att svaret på den frågan ärja. Jag tror också att man har gjort det i olika skeden. Jag vill inte sittasom någon försvarsadvokat för vare sig krigsmaterielinspektionen eller andra,ulan jag vill försöka redovisa de fakta som vi har. Man kommer gärna i enförsvarsposition i det läget. Man måste betänka att detta är en utveckling somhar pågått . I den statistik som vi hartagit fram och lämnat till utskottet kan det synas vara mycket. Jag vill dåpeka på två omständigheter. För det första är det egentligen bara tvåproduktslag, nämligen luftvärnsmateriel och Carl-Gustaf-systemel. För detandra har man alltså gått in för att använda sig av svensk beväpning påluftvärnssidan. När det gäller har det bara gått ettpar granatgevär till . Resten utgörs av reservdelar till de vapen sombritterna lämnade efter sig. Det underlag som har tagits in i olik a sammanhangav krigsmaterielinspektionen visar att det i dagslägel finns xxx granatgevärkvarlämnade. Detta är uppgifter som vi normalt inte lämnar ut om ett landsförsvarsmakt. Det rör sig alltså om de brittiska vapnen. Det liar tillförtsnågra fler på prov från under dessa år. Till dem går det givetvis åtreservdelar. Resten är ammunition till gevären. När det gäller ammunitionssidan finns det en skillnadmellan och i utbildningen. I skjuter man numeraknappast några stridsladdade granater med . I ärutbildningsbehovet av stridsammunition drygt xxx skott . De är dyra - dekostar mellan xxx och xxx kr. I siffrorna ingår också denövningsammunition som används normalt. Varje land har dessutom behov av en lagringsreserv föreventuella kris-och krigstillstånd. Vill man ha ett skott per vapen under xxxdagar betyder det för del att de lagrar minst xxx granater. Desiffror som finns i materialet innebär i klartext att mellan xxx och xxx skottlevererats under dessa år. Når man bryter ned siffrorna på detta sätt ser manatt det inte är så imponerande som det verkar när man bara ser den naknakrontalssiffran. Vi kan lämna och gå tillbaka till frågan omövrig luftvärnsma teriel. Leveranserna av luftvärnsmateriel kan delas in i två delar: dels kanonleveranser, dels Robot-70-leveranser. Jag vill återigen understryka att 192 Länsåklagare har redovisat offentligen att han KU1986/87:33 har underlag för att göra den bedömningen att det finnsBoforsrobotar RBS Bilaga A 8 70 i och och att de har kommitdit via . Men han har aldrig sagt att det är singaporianerna som harmedverkat till det, utan han har sagt att de kommit via . Låt oss först utgå från att det totala antalet robotar somhar tillställts har hamnat där och inte har gått vidare. Det är xxxrobotar, som vi har redovisat i materialet. De är bokförda i vårautförseltillstånd som singaporiånska. Det förekommer uppgifter i materialet omatt man skulle ha någon skvadron som tar hand om dessa robotar. Så är det inte,utan det ingår i den stående styrkan på 50 000 man som har två helaluftvärnsba- . taljoner RBS 70 som alltså består av fast anställd personal. Detär inte som i värnpliktiga. Om man ser till vad två luftvärnsbataljonerbehöver kommer man inte långt ifrån det angivna antalet xxx, med de reserversom behövs. På det sättet är det inte orealistiskt för den organisation som dehar. Jag sade förut att jag inte vill vara försvarsadvokat förnågon utan bara redovisa dessa faktabilder. Når det gäller andra ländersorganisatoriska uppbyggnad och hur de använder materiel - vi skall kommatillbaka till det när det gäller kanonerna - är det ofta en av de bättrebevarade hemligheterna hur man håller lager, hur lång uthållighet man vill ha.Särskilt uthållighetssiffran är oerhört viktig för att kunna beräkna hurmycket material man behöver för sitt försvar. De analyser som har gjorts avantalet från den militära sidan bl.a. med utgångspunkt från vad man vet omSverige och har kommit fram till alt det inte är orealistiskt med dennasumma - xxx robotar. Jag vill understryka att de bedömningarna gjordes före mintid. Bertd Fiskesjö: Det är möjligt att man i hållersin lilla halvö extremt väl bestyckad. Kvar står det faktum att exporten avdessa begärliga tingestar har ökat rekordartat och att det harflorerat allehanda uppgifter om att materiel har kommit på avvägar. Jag skullevilja fråga hur det kan komma sig att man inte har gjort noggrannareuppföljningsundersökningar på ett tidigare stadium när det gäller Singapore.Vidare vill jag fråga om man innan man tillstyrker vapenleveranser gör någonallmän bedömning av risken för att de levererade vapnen hamnar i den allmänna,mycket sorglustiga internationella vapenhandeln. : Jag börjar med den sista frågan. Sådanaomständigheter vägs in i totalbedömningen. Det har redovisats i riksdagenskammare och också i annan offentlighet att regeringen slutade attbehandla vissa ansökningar . Det var under intryck av deuppgifter som hade lämnats rörande Boforsleveranser till och somföranledde just denna typ av överväganden. Man visste inte vad som låg bakom.Det var många uppgifter som kom från olika håll som måste tas på största allvar-bl.a. från Svenska Freds, som hade direktaccess till uppgifter från en f.d.anställd vid . Det är skälet till att man vidtagit sådana åtgärder. När det gäller bedömningar av den karaktär som jag nyssredogjort för är utvecklingen inte så imponerande som den kan tyckas vid första anblicken om man studerar siffrorna i det material som har tillställts utskottet och inflationsrensar dem - vi har använt 1968 som basår. Den här typen av 193 13 1986/87. djuparegranskning görs regelbundet i vissa ärenden och av vissa länder. När det gäller har man i den senaste debattenpekat på Bilaga A 8 kanonsidan, som jag ännu inte har berört här. En del avfrågorna här anknyter till den delen av debatten. Man har sagt att det bara harbyggts någon båt i , och ändå har det sålts kanoner dit i icke ringautsträckning. Jag vill återigen säga att man aldrig kan få reda på i detalj hurett annat land använder sin materiel. Det hänger ihop med många olika saker.Jag hänvisade förut till försvarssekretessen. Den är en del. var detlättare för leverantörssidan att få grepp om detta, eftersom man oftast stodför underhåll och annat och visste att materiel fanns på platsen. 1 dagslägetbygger man upp egna underhållsresurser i de flesta länder. Man vill inte ha deninblandning som det innebär när folk från andra länder står för service och pådet sättet får insyn. Det gäller också . Man har från svensk sidaockså medverkat till en sådan utveckling. Vi redovisar gärna för andra hur vibygger upp vårt försvar och hur vi köper in. Många kopierar det, eftersom mananser det vara ett ekonomiskt bra system. Vi har t.ex. en godinköpsorganisation här i . Jag gör inte anspråk på att veta exakt hur saken förhållersig när det gäller de här båtarna. Jag vill bara peka på att det kan finnasandra förklaringar . de som florerar i debatten . Densingaporiånska flottan består i runt tal av ett fyrtiotal fartyg av vilka mångaär patrullbåtar i spica-klassen, som jag talade om förut. Det pågår en kraftigmodernisering av tonnaget. Äldre beväpning byts ut. Man bygger också nyafartyg. är en ny serie som heter Springboardseiien på gång. Dethar uppgivits för oss att man har valt system som standardbeväpning iSingapore, precis som i . hamn är världens näst störstahamn. har också en stor handelsflotta, mellan 700 och 800 fartyg.Singaporianerna gör precis som vi, de avser i händelse av ofred att rekvireraett antal av dessa fartyg som skall ingå i en beredskaps- ellerkrigsorganisation. De har, precis som vi, för avsikt att skydda dessa; fartyg -färjor och annat - med luftvärn. Den materielen förrådslagrar vi. Vi har iSverige en mängd materiel som är klar att anbringas på de tonnage vi avser attrekvirera och använda. Såvitt vi förstår har man samma filosofi i . Vi har sagt att yta är mycket liten. Åandra sidan är folkmängden stor i förhållande till den ytan. 2,5 miljoner människor bor på denna yta. De har ingenslans att ta vägen i händelse av krig. Därför måste deras strategi utformas på annat sätt än vår. Vi har krigsflygfält runt om i landet. De har i stort sett ett flygfält och en hamn som skall användas. När vi flyttar vårt luftvärn för att skydda de objekt som förtillfället är hotade är de redan på plats. Det kan också vara en förklaring till att man köper sjöartilleripjäser som kanske inte används till alt sätta på båtar, utan de sätts på i förväg iordningställda ramper vid hamnar och flygplatser. Ett av våra nordiska broderländer har förfarit så, att man använder sjöartillerikano nerna pä detta sätt. På det sättet får man också en enhetlig materiel ombord på båtarna och i land. Det kan vara en förklaring till detta. Det finns en rad sådana saker som gör att man måste analysera och tänka efter innan man tar för gott att det har byggts en båt som utrustats med 40 kanoner så att den sjunker. Jag vill notera som en liten poäng att en båt har sjunkit i den 194 Med den har också en eller två svenska kanoner KU 1986/87:33 försvunnit. När det gäller ammunition till kanonerna har det uppgivitsatt den har kostat 330 milj. kr. Det är likadant i det fallet, siffran är inteuppseendeväckande stor. Vid bedömningen måste man ocksä ta hänsyn till hurstor säkerhet de vill ha, hur stor ammunitionsreserv de vill ha i händelse avkrig. Luftvärnsammunition är mycket dyr. Den kostar från xxx kr. för den allraenklaste upp till det tiodubbla beloppet, alltså xxx kr. Singaporianernaskjuter mer än vi gör i . Om man bryter ner densiffran är den inte sågigantiskt stor-jag skulle vilja påstå att den inte är stori förhållande till behovet. BertU Fiskesjö: Jag skulle med anledning av dennaredovisning vilja ställa en fråga. Det var i hög grad en förklaranderedovisning som skulle kunna verifiera att verkligen skulle ha behövtall denna materiel..Anser man på krigsmaterielinspektionen att uppgifterna omatt svensk krigsmateriel har kommit på avvägar och hamnat i länder där deninte bör hamna är felaktiga? : Jag får återkomma till det jag sade omatt det är så oerhört svårt att diskutera den frågan mot bakgrund av attAge-utredningen inte år klar. Den går ut på att ta fram underlag förbedömningen om materiel har hamnat i länder där den inte bör hamna. 1 deriutredningen har vi av förklarliga skäl inte full insyn. Vi bäringen insyn alls,annat än att vissa av oss .. har hörts i olika delar. Man har fått visstmaterial för utredningen från krigsmaterielinspektionen. På den punkten är detväldigt svårt att diskutera. Inspektionens utgångspunkt är den legala verksamhet somförekommer. Krigsmaterielinspektionen är dimensionerad för den legalaverksamheten, och dess uppgift har inte varit att följa leveranserna i den meratulltekniska betydelsen, dvs. att kontrollera att leveranserna när de lämnarlandet stämmer med utförseltillständet osv. Det ankommer på den svenska tullen. När del gäller omhändertagandet av materiel i de främmandeländer som det kan vara fråga om kräver vi det omtalade slutförbrukarintygetnär man säljer vapensystem osv. till dessa länder. Det gäller generellt. Manmåste ha en viss tilltro till varandra i det internationella umgänget. Därförmåste vi utgå från att det är riktigt om ett land har skrivit ett sådantslutförbrukarintyg. Förekommer sedan kriminell verksamhet är det ytterligtallvarligt och skall beivras inom de ramar som gäller. Men inspektionen är intedimensionerad för och kan inte göra den typen av utredningar som gällerbrottslig verksamhet. Vissa kontrollåtgärder kan förbättras så att man intekommer i en sådan situation. En del som jag tror år viktig år utbildningen avdem som handskas med detta i företagen. Det år viktigt att det inte år en förliten grupp. : Får jag fråga om krigsmaterielinspektionenär missnöjd med alt utredningen har tagit så ? : Det ankommer inte på oss att anläggasynpunkter på det. Det år förståeligt att det tar tid, eftersom det är ett mycket omfattande material och svårt att utreda. AndersBjörck: Beträffande dagens uppgifter från /87:33 om smuggling i olika avseenden undrar jag om man frånkrigsmaterielinspek- Bilaga A 8 tionens sida tagit del av någon form avmaterial från ? : Svaret är nej. : Sedan till detta med ochslutanvändarintygen. Det företag som man har beviljat export är Unicom. Det ärett statligt företag. Är det korrekt? Omfattar de slutanvändarintyg somskrivits under från Unicorns sida de vapen som skall användas av densingaporeanska krigsmakten, eller omfattar garantin också annan materiel sominte används av krigsmakt? : Det är riktigt att Unicom är ett helägtstatligt företag som ingår i en större grupp, som vissa andra av dessaförsvarsmaterielföretag. Av olika skäl har tydligen valt att görauppköp genom dessa företag. Skälen härtill känner jag inte till i detalj, mendet är inte Unicom som utfärdar slutförbrukarintygen. Det görs inom ramen förMinistry of Defence, som alltså i är sammanbyggt med motsvarighetentill vårt FMV. Det är alltså inte företaget som i det här fallet utfärdarslutförbrukarintyget. Det hänförs till den materiel som just köpet avser ochär avsett för det singaporeanska försvarets eget behov. : Den är som sagt avsedd för detsingaporiånska försvarets eget behov. Förekommer det någon form av svenskkrigsmaterielexport via och via Unicom som man inte har uppgivitskall användas för det singaporeanska försvarets eget behov? : Det känner jag inte till. Något sådanttillstånd skulle inte beviljas. : Anser man att de slutförbrukarintyg somutfärdas vad avser är heltäckande så långt som möjligt? Det gällerinte några särskilda bestämmelser för med tanke på dennakonstruktion? : Nej, inte på det sättet att man harannan typ av slutförbrukarintyg. Däremot skulle vi tveka om det vore så attföretaget som sådant skulle utfärda sina egna slutförbrukarintyg. Det skullebetyda att det vore för Unicorns eget behov. Något sådant slutförbrukarintygkänner jag inte till. Det är som står förintyget. Vissa åtgärder har vidtagits genom att man kollar upp vemsom är behörig. Svaret är att något slutförbrukarintyg i fråga om Unicom inteförekommit. Beträffande din fråga om viss specialbehandling kan jagsäga att den numera i pressen mycket omtalade s. k. missionen, som det kallas,som ambassadör gjorde är en typ av specialbehandling.Vad han gjorde var att förvissa sig om att de honorerar de tidigare utfärdadeslutförbrukarintygen avseende Robot 70 och att de garanteraratt de dels förslår våia bestämmelser, dels uppfyller dem på samma sätt somandra. AndersBjörck: Var det på krigsmaterielinspektionens begäran som man KU 1986/87:33hade en specialemissarie till , eller var det ett initiativ från Bilaga A 8 regeringen? : Det var en naturlig åtgärd frånregeringskansliets sida att vidta även av utrikespolitiska skäl gentemotSingapore. Det fordras också att vi förklarar vad som ligger bakom förhållandetatt vi lagt ansökningarna på is - att vi inte behandlat dem - och att vi tagit upp frågan direkt med dem om dessa intyg. : Förekommer det någon form av kontinuerligrapportering om samarbetet med de svenska ambassader som finns i omhur svensk krigsmateriel används med tanke på de bestämmelser som finns för t.ex. slutförbrukarintyg? : Jag vet inte vad jag skall lägga in iordet kontinuitet. Att utrikesrepresentation används och att ambassader därnere rapporterar är alldeles klart. I vissa fall används de också för attutröna vissa förhållanden. : Man har tydligen inte rapporterat i dettafall, eftersom man skickade en särskild emissarie dit? : Det hör till de diplomatiskafinesserna, det är en markering beroende på hur man förfar. En ambassadörskulle kunna ställa dessa frägor på instruktion från , men detta äralltså ett sätt att markera. : En sista fråga om slutförbrukarintygen. Vadär er uppfattning om att man ibland kan använda delar av vapen som komponenteri andra vapen? Omfattas de av slutförbrukarintygen när vapnen är på väg attskrotas? Är slutförbrukarintygen så heltäckande att delar av vapen inte kanvidareexporteras? Täcks det alltså av intygen? : var slutförbrukarintygens giltighetstidbegränsad till . Det gällde före . 1 sambandmed den togs tidsbegränsningen bort. Det är alltså den tekniska livslängden somär avgörande för det hela. Det kan faktiskt vara så att någon produkt somaldrig är använd går till skrot i ett läge då den egentligen inte är användbarför sitt ändamål. Min bedömning är att slutförbrukarintygen då har fyllt sinfunktion och därmed är ute. : När man gör en totalbedömning, vägerman väl in efterfrågan då tillstånd ges, eller hur? : Vi har inte diskuterat riktigt hurdetta går till egentligen. Normalt sett tar någon från företagets sida på ettmycket tidigt stadium kontakt för alt höra om det är möjligt att genomföramarknadsföring och viss export. I det skedet görs en analys som om manskulle ge tillstånd till att sälja. Den åtgärden är ofta förstadiet till vadsom komma skall, och man skall då, enligt vårt sätt att se det, inte gå in påen sådan förhandling om man inte tänker sig alt man skall kunna genomföra den. : Enligt det material vi har fått ingår i en totalbedömning KU1986/87:33 att man skall bedöma materielens beskaffenhet och det sätt på vilketden kan Bilaga A 8 förväntas bli använd. Jag har skickat över vissa frågorsom krigsmaterielinspektören redan har kommenteiat. Jag vill bara kontrolleraatt jag har uppfattat det rätt. Enligt Marinkalendern 1986 levererades under åren1978-1986 inga kanoner till flotta som bestyckades med eller57 mm luftvärnskanoner. köpte xxx stycken 40 mmoch xxx stycken luftvärnskanoner för marinen. Dessutom köptes ammunitionför över 330 milj. kr. för denna typ av vapen. Är inspektionens bedömning attdetta är rimligt med tanke på hur försvaret ser ut i ? : Min redogörelse har gått ut på att visaatt det finns naturliga förklaringar till att det ser ut som det gör. Fråganavser en period som omfattar 1978-1986, alltså . Den analys som jag hartagit fram ur olika handlingar som har upprättats i anledning av detta visaratt man vid varje beslut inte har kunnat göra den bedömning som jag gör . Viddet första beslutet hade man ju inte den kunskap som man har . Jagmenar att man inte behöver ha köpt xxx eller xxx kanoner till ett enda fartyg.Moderniseringsprogram, lageruppbyggnad och de andra uppgifter jag har lämnatkan vara förklaringar. Vissa av de uppgifter som finns omfattas avpolisutredningen. När den kommer tror jag att svaret som vi alla väntar på kanskingra endel av det mörker som man famlar i. : Jag ställde också en fråga om Robot 70.Enligt den militära balansen 1985/1986 fanns i enbart en skvadronutrustad med Robot 70. har vi fåll höra att det finns två bataljoner. Harinspektionen ansett det rimligt att dessa bataljoner kan ha xxx Robot 70? Ärdet rätt uppfattat? : Ja, jämte de reserver som kan behövasberoende på vilken uthållighet de vill ha i ett krisläge. : Sedan gällde det . Singaporehar köpt för 6,8 milj. kr. och ammunition för 336 milj.kr. Det bedömdes också som rimligt? : Ja, det ligger inom rimlighetensgränser. : När det gäller ammunition har jag ocksåställt frågor. Jag fick svar först nu . Jag skulle vilja ställaett par frågor om ammunition. Däri ingår också komponenter förlicenstillverkning.