bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — a.erinras om att regeringen gav trafikverken i uppdrag att genomföraen långsiktig investeringsplanering, i vilken länsstyrelserna förutsätts deltaaktivt. Detta planeringsarbete är ett led i det trafikpolitiska uppföljnings-och utvecklingsarbete som har påbörjats inom medinriktning på att en ny trafikpolitisk proposition skall föreläggas riksdagenunder . De önskemål och synpunkter beträffande trafikfrågor av olikaslag som förts fram i motionerna A481 (fp) och A484 (s) i fråga om Södermanlandoch A433 (vpk) i fråga om hör naturligen hemma i ett sådanttrafikpolitiskt planeringssammanhang. Utanförstödområdet kan länsstyrelserna bevilja regionalpolitiskt stöd i form av investeringsbidrag om kapitalbehovet vid den investering det gäller uppgår fill högst 9 milj. kr. Om en kommun eller del därav förklaras som temporärt stödområde kan lokaliseringsstöd lämnas för investeringar utan den begränsning som nämnts. Dessutom har det alltid funnits möjligheter att i enskilda ärenden lämna lokaliseringsstöd utanför stödom rådet om det gäller stöd till verksamheter i områden med avsevärda syssel sättningssvårigheter på grund av industrinedläggningar i samband med omfattande branschrationalisering eHer liknande orsak. I båda fallen har det överlåfits på regeringen att fatta besluten. Med hänvisning till de möjligheter regeringen har att utvidga stödgivningen är utskottet inte be- 90 rett att tillmötesgåönskemålet i motion A484 (s) om ett särskilt riksdagsut- AU 1986/87:13talande om ökat investeringsstöd i . Attgöra upp åtgärdsprogram för ett län innefattande en samlad studie av länetsstruktur, särskilda problem och förutsättningar såsom förordas i motion A433(vpk) beträffande är, som utskottet ser det, en uppgift som fallerinom ramen för det planerings- och utvecklingsarbete som en länsstyrelse haratt bedriva utan särskilt initiativ från statsmakternas sida. Medhänvisning till det ovan anförda föreslår utskottet att de ovan behandlademotionerna A433, A481 och A484 lämnas utan åtgärd från sida. Idetta avsnitt redovisas några motioner som gäller ,samt . Göteborgsoch län har återhämtat befolkningsminskningarna under1970-talet så att invånarantalet kommit att ligga övernivån . Arbetsmarknadsläget motsvarar det för riketgenomsnittliga, med något sämre siffror för och och med åandra sidan låga arbetslöshetstal i bl.a. några av kranskommuner.Andelen personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är under det för riketgenomsnittliga, medan andelen förtidspensionerade är relativt hög. Skaraborgslän hade en befolkningstillväxt som avstannat under1980-talet. Arbetslösheten ligger något under riksgenomsnittet, medan andelenpersoner i arbetsmarknadsåtgärder är ungefär i nivå med detta genomsnitt. Länethar den lägsta andelen förtidspensionärer i hela riket. Medanbefolkningsutveckling och sysselsättning allmänt sett förbättrats i Älvsborgslän är situationen mindre gynnsam i ett par av kommunerna i . Dals-Edoch har sålunda en arbetslöshet som ligger en procentenhet övergenomsnittet medan läget är betydligt bättre i övriga Dalslandskommuner. och (vpk) begär i motion 1986/ 87: A234 enparlamentarisk utredning med uppgift att analysera miljö- ocharbetsmarknadskonsekvenser och möjligheter för och övriga landet ombilindustrin faller eller avvecklas. Motionärernapekar på och särskilt då starka beroende avutvecklingen inom bilindustrin men också på bilismens nackdelar urmiljösynpunkt. m.fl. (s) föreslår,i motion 1986/87: A408 ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av regionalpolitiska insatser i , varmedmotionärerna avser en extra upprustning av vägnätet. m. fl. (s) erinrar i motion 1986/87: Ä410 om regering ens uppdrag till länsstyrelserna att redovisa program som kan stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet. Med hänvisning härtill föreslår motionärerna att några län med olika förut- 91 sättningar, däriblandSkaraborgs län, skall bli förebilder för hurden framti- AU 1986/87:13 dainriktningen av arbetsmarknad och utbildning stärker kvinnornas ställning. ÄvenGunilla och () anknyter i motion 1986/ 87: A460 tillnyssnämnda uppdrag åt länsstyrelserna. De föreslår att de insatser som gjortsför att få kvinnorna att söka sig till mansdominerade yrken skall utvärderas,varvid man också bör kartlägga orsakerna till att kvinnor som utbildats förotraditionella yrken i den omfattning som har skett lämnat sådana yrken för attgå över till exempelvis vårdyrken. Motionärerna yrkar vidare att vad de iövrigt anfört om åtgärder för att främja arbete, service och boende iSkaraborgs län skall delges regeringen. Utskottet vill för sin delanföra följande. MotionA234 (vpk) tar upp bilindustrins betydelse för sysselsättningen i ,särskilt . Bilindustrin gör enligt motionärerna denna regionsärskilt sårbar för förändringar i denna industris utveckling. De pekar på attoptimismen slog fel när det gällde varvsindustrins förutsättningar ochförmåga. De går emellertid ett steg vidare och kommer in på de miljömässigaproblem som vållats av bilismen och framhåller de samhällsekonomiska vinsternaav en utbyggd kollektivtrafik. De vittsyftande frågeställningar sommotionärerna därmed har aktualiserat går utöver den regionalpolitiska ram somutskottet har att behandla i detta sammanhang. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om bilindustrins nyckelroll för sysselsättningoch ekonomi inte bara i utan också för landet i dess helhet.Med hänsyn till bilbranschens stora betydelse finns till industridepartementetknutet ett särskilt bilbranschråd med uppgift att kontinuerligt bevakautvecklingen inom denna bransch. Med hänsyn härtill och då avvägningarna mellanbiltrafik och andra trafikmedel får förutsättas vara en betydelsefull fråga iden trafikpolitiska proposition som aviserats fill är det inteanledning att nu föranstalta om ett långsiktigt utredningsarbete av det slagsom avses i motion A234. Denna bör följaktligen inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Medanledning av regeringens uppdrag - förnyat påföljande år - harlänsstyrelserna till regeringen redovisat dels rapporter som analyserarkvinnornas villkor i arbetslivet och utbildningssystemet, dels begärdahandlingsprogram. I regeringens kansli () finnssålunda ett samlat material för bedömning av vilka åtgärder som centralt börinitieras till stöd för regionala strävanden att förbättra sysselsättningen förkvinnor. Den fortsatta handläggningen av ärendet berörs i åretsbudgetproposition (bil. 12 s. 36). I samband därmed uttalararbetsmarknadsministern att hon avser att uppmärksamt följa utvecklingen i deolika länen. Med hänvisning härtill anser utskottet att det inte är påkallatmed någon särskild åtgärd från sida i anslutning till motionernaA410 (s) och A460 (c). Deregionalpolitiska insatser som i motion A408 (s) begärs för avser vägnätet där. Yrkandet framställs mot bakgrund av förslaget i årets budgetproposition att bl. a. avsätta särskilda medel för att förbättra vägstandarden i skogslänen. Enligt motionärerna bör 92 på grund av detbekymmersamma sysselsättningsläget och samti- AU 1986/87:13 digt den dåligavägstandarden, inte minst vid tjällossningarna, i det aktuella hänseendeträknas till skogslänen. Utskottet vill med hänsyn till vad motionärerna haranfört påpeka att det tilltänkta upprustningsprogrammet inkluderar riksvägaroch s. k. primära länsvägar även i övriga delar av landet samt att programmet iförsta hand gäller förstärkning av broar (se budgetpropositionen bil. 8 s. 9).Motionen bör med dessa påpekanden lämnas utan åtgärd av . Kalmarlän fick framför allt genom utflyttning en befolkningsminskning med drygttusentalet personer , och minskningen fortsatte omän i något lägre takt. Vid utgången av sistnämnda år uppgick befolkningen till237000 personer mot 240000 . Arbetslöshet, andel personer iarbetsmarknadspolitiska åtgärder och förtidspensionerade ligger vidgenomsnittet för riket eller strax därunder. Bilden av arbetsmarknadsläget ilänet är dock splittrad. hade sålunda en relativarbetslöshet på , vilket med syd- och mellansvenska mått är ett högttal. Även hade en arbetslöshet som med en procentenhet överstegriksgenomsnittet. Å andra sidan redovisar , och Ölandarbetslöshetssiffror som är betydligt lägre än genomsnittet. Blekingelän har en annan arbetsmarknadssituation. Arbetslösheten är hög och jämntfördelad över samtliga fem kommuner i länet, ungefär en procent övergenomsnittet för landet. Arbetslösheten har dessutom ökat någotjämfört med vilket bara har skett i ett par av länen i riket.Befolkningsminskningen fortsatte i oförändrad takt med drygt 700personer. Antalet personer i arbetsmarknadsåtgärder och förtidspensioneradeligger över riksmedeltalet. Åtgärderi län aktualiseras i tre motioner. i m. fl. (s)föreslår i motion 1986/87: A447 att regionalpolitiskt stöd övergångsvis skallkunna medges i vissa kommuner i länet med hänsyn till att de har drabbats hårtav den industriella strukturomvandlingen. Vidare anser motionärerna attregeringen bör tillsätta en arbetsgrupp med särskilda resurser för att ta framen utvecklingsplan för länet i likhet med vad som tidigare skett för andrasärskilt utsatta områden. och () hemställer i motion 1986/ 87: A213 att skall anvisa ett särskilt anslag om 100 milj. kr. som stimulansstöd till ett utvecklingsprogram för landsbygden i länet. I det programmet bör enligt motionärerna ingå en satsning på utbildning och teknik för att finna nya produktionsformer, teknikspridning och data utveckling för att främja tillkomsten av nya kunskapsföretag, en breddad och varierad företagsstruktur som höjer sysselsättningsfrekvensen bland kvinnor, ökat glesbygdsstöd, överlåtande av bolagsskogar och statliga skogar till enskilda brukare m. m. I motion 1986/87: Bo224 föreslår samma motionärer att lån till sådana investeringar som ger sysselsättning skall kunna beviljas företag samt kommuner och i länet på samma 93 villkor som gäller förflerfamiljshus. Kari-GöstaSvenson (m) hemställer i motion 1986/87: A438 att AU 1986/87:13 hosregeringen skall begära en utvärdering av de infrastrukturella problemen iBlekinge. Enligt motionären måste infrastrukturen utvecklas i länet, främstutbildning och kommunikationer. Därmed åsyftas att järnvägsförbindelserna samtvägstandarden rustas upp och högskoleutbildning i ökad omfattning föriäggs tilllänet. Desärskilda problemen med befolkningsutveckling och sysselsättning i sydöstraSverige har lett till att denna del av landet i vissa avseenden harprioriterats i regionalpolitiskt hänseende. I län har som ovanredovisats arbetsmarknadsläget förbättrats i delar av länet men utflyttningenfortgår och befolkningens åldersstruktur tenderar att bli ogynnsam. Sammantagetanser utskottet dock att det inte är motiverat att vidta sådana extraordinärainsatser som har begärts i motionerna A213 (c), Bo224 (c) och A447 (s).Utskottet förutsätter att länsmyndigheterna i samarbete med företag, kommuneroch landsting fortsätter att kraftfullt verka för att vända utvecklingen tilldet bättre inom ramen för filldelade resurser. De nämnda motionerna bör såledesinte leda till någon åtgärd. Denmycket ogynnsamma utvecklingen i föranledde tillkomstenav ett särskilt Blekingepaket med åtgärder för bl. a. utbildning,teknikspridningsinsatser m. m. Finansieringen av en del av dessa åtgärder somkrävde medverkan redovisades av utskottet i betänkandet AU 1986/87:9. I det sammanhanget behandlade utskottet ett yrkande likartat det somframställts i motion A438 (m). Utskottet uttalade därvid att en utvärdering avåtgärder för en bättre infrastruktur i fick anses vara enväsentlig uppgift för det planerings- och utvecklingsarbete som kontinuerligtbedrivs av och ansåg att den då föreliggande motionen därför intepåkallade någon åtgärd. Utskottet har samma uppfattning i dagbeträffande det nu föreliggande yrkandet i mofion A438. Debåda skiljer sig åt när det gäller såväl befolkningsutveckling somsysselsättning. län ökade befolkningsmässigt menhar sedan stagnerat i detta avseende då man i varje fallhittills endast haft en obetydlig ökning av antalet invånare. För länsdel har 1970-talets befolkningsökning fortsatt och förefaller att accelerera debåda . Arbetsmarknadsläget i län har de senaste årenvarit något sämre än genomsnittet för riket men är å andra sidan påtagligtbättre än i . Detta senare län har i absoluta tal flest arbetslösai hela landet. Till detta bidrar den höga arbetslösheten () i länetsstörsta kommun, . Även och har en arbetslöshet somligger en procentenhet över riksgenomsnittet. Några av de mindre kommunerna ilänet har å andra sidan en avsevärt bättre sysselsättningssituation. Åtgärdertill stöd för de båda föreslås i två motioner. m. fl. (fp) förordar i motion 1986/87: A490 en särskild satsning på östra , större teknologiskt utbyte och samarbete med , 94 gemensamma utbildningar iexportfrågor för att förbättra exportsamarbe- AU 1986/87:13 tet,borttagande av etableringshinder samt - som ett pilotprojekt lägreingångslöner för ungdomar i . Härutöver förs fram ett stort antal andrauppslag med syfte att främja utvecklingen i . Dessa har hänvisats tillberedning i andra utskott. UllaTilländer m.fl. (c) förespråkar i motion 1986/87: A422 en kraftfull satsning pånäringslivet med särskild inriktning på de mindre och medelstora företagen ochdessutom en arbetsmarknadspolitik som underlättar för ungdomen att komma in påarbetsmarknaden. Mofionärerna gör bedömningen att en målmedveten satsning påatt göra och skånskt näringsliv till centrum för miljöteknisk utvecklingskulle öppna oanade marknader och möjligheter för en snabb ekonomisk tillväxt iregionen. Vidare menar motionärerna att det bör förläggas ett verkstadsteknisktcentrum till Fosie industriby, anknutet till tekniska högskolan i . De förockså fram tanken på en decentralisering av penning- och kapitalmarknaden tillolika delar av landet och ifrågasätter om inte det bör inrättas en särskildaktiebörs för skånska företag liksom en särskild certifikats- ochoptionsmarknad för dessa företag. Med hänvisning till jordbruksnäringenstraditionellt starka position särskilt i föreslås slutligen åtgärderför ökad vidareförädling av jordbruksprodukter samt importbegränsning avträdgårdsprodukter. Övrigaförslag i motionen som syftar till att främja utvecklingen i länbehandlas i andra utskott. Utskottetvill erinra om att de båda har hårt drabbats avstrukturförändringarna inom varvs-, teko- och byggnadsindustrierna. Medanledning av de omfattande varvsnedläggningarna i länet har statsmakternaanvisat särskilda resurser dels på grund av den tidigare nedläggningen avÖresundsvarvet, dels på grund av den förestående avvecklingen avden civila fartygsproduktionen vid i . Den sistnämnda fråganbehandlades av utskottet i betänkandet AU 1985/86:18. I de bådalänen pågår ett omfattande arbete under länsstyrelsernas ledning för att främjautvecklingen inom näringslivet. Detta sker i samverkan med bl. a. universiteteti . En stor del av de projekt som förts fram i de föreliggandemotionerna bör lämpligen närmare övervägas och utvärderas i anslutning till detarbetet. Trotsde bekymmersamma strukturproblemen i bör det, som utskottet tidigareframhållit, finnas anledning att se relativt positivt på den långsiktigautvecklingen i de båda länen. I finns en rad faktorer som underlättarutvecklingen. Där finns ett väl differentierat näringsliv, en lång industrielltradition, tillgång till högskola och forskning samt en närhet till deneuropeiska marknaden att bygga på. Utskottet vill i sammanhanget också peka påden stora betydelse som jordbruket och livsmedelsindustrin har för de bådaskånelänens sysselsättning oaktat även dessa näringar står inför strukturellaproblem. Medhänvisning till de ovan gjorda uttalandena föreslår utskottet att motionerna A422 och A490 lämnas utan ytterligare åtgärd från sida. Skärgårdsfrågor AU 1986/87:13 Iflera motioner tas skärgårdsfrågorna upp ur samordningssynpunkt. Imotion 1986/87: A407 av m.fl. (c) framhålls behovet av ensamordnad skärgårdspoUtik för att behålla och utveckla en levande skärgård. Ensådan samordning skulle enligt motionen förhindra att de positiva satsningarsom många länsstyrelser gör för "sina" skärgårdar omintetgörs avandra samhälleliga beslut. Vidare skulle uppnås att skärgården inte avfolkasgenom att olika statliga verk var för sig vidtar åtgärder som för resp. verkkan förefalla rimliga men som sammantagna bidrar fill kustbygdernas avfolkning. Imotion 1986/87: A452 av i och (c) pekas påbehovet av en sammanhållen skärgårdspolitik i södra . Motionärernaanför att bestämmelsen att de statliga verken måste tala med sina resp.länsstyrelser innan de avvecklar inom sitt ansvarsområde inte räcker eftersomlänsstyrelserna inte har medel att sätta makt bakom orden. Avsaknaden av enskärgårdspolitik leder till att statliga organ som , domänverket,, , etc. dåligt samordnar sin verksamhet,särskilt vid organisationsförändringar. PärGranstedt m. fl. (c) föreslår i motion 1986/87: A439 att ett handlingsprogramför skärgårdarna utarbetas. Skärgårdarna utgör en unik tillgång för vårt land,inte minst ur rekreationssynpunkt. Det är därför enligt motionärerna nödvändigtatt statsmakterna utarbetar ett handlingsprogram för att trygga ekonomin ochsysselsättningen i skärgårdarna. Ett sådant program skulle bl. a. kunnainnehålla följande punkter: - ökade möjligheter till regionalpolitiskt stöd iskärgården - viss befrielse från allmän arbetsgivaravgift - stödåtgärder för skärgårdsjordbruken - bättre villkor för fiskerinäringen - noggrann planering vid utvecklingen av fiskodlingoch annat s.k. vattenbruk - stimulans till hemslöjd m. m. - utnyttjande av modern datateknik för attdecentralisera utförandet av bl. a. offentliga arbetsuppgifter i skärgården - stafiigt delansvar för en god trafikförsörjning - anpassning av taxeringsvärdena förskärgårdsfastigheter som ägs av bofasta skärgårdsbor. Imotion 1986/87: A463 av m. fl. (m) anförs att en levande skärgårdkräver att skärgårdsbefolkningen måste ges rimliga försöijnings-möjligheter.Enligt motionärerna motverkas detta bl. a. av de höga skatterna,byggkrångel, jordförvärvslagstiftningen och begränsningen av skärgårdsböndernasförfoganderätt till sina egna fiskevatten. och () föreslår i motion 1986/ 87: A450 attregeringen låter undersöka förutsättningarna att få till stånd en skärgårdstidskrift.I motionen framhålls den finländska skärgårdsdelegationen ochskärgårdstidskriften som positiva exempel. Enligt motionärerna vore det av storbetydelse för om det fanns ett forum där skärgårdsfrågorna inkl.näringslivet, vattenmiljön och turistfrågor kunde avhandlas. Utskottethar ingen annan uppfattning än mofionärerna när det gäller AU 1986/87:13betydelsen av att skärgärden bevaras och utvecklas. Vad utskottet i fidigareavsnitt i detta betänkande anfört om landsbygdens resp. inlandets utvecklingäger i flera avseenden tillämpning på skärgården. Det gäller t. ex. de mindrejordbrukens och småföretagens betydelse för sysselsättningen samt behovet avatt finna kombinafionssysselsättning som ger arbete . Förslageni proposition 1986/87: 122 om ändringar i jordförvärvslagen som innebär attdet blir lättare att driva jordbruk på deltid eller fritid i kombination medandra sysslor bör mot den angivna bakgrunden kunna få positiva effekter iskärgården. Fiskethar av naturliga skäl en alldeles speciell betydelse för skärgården. Här kannämnas att till fiskodhng kan utgå regionalpolitiskt stöd. Glesbygdsdelegationenhar ägnat skärgårdsfrågorna särskild uppmärksamhet. Det bedrivs också ettsamarbete på nordisk basis när det gäller utvecklingen i skärgårdsområdena. Länsstyrelsernahar också intensifierat sina insatser med hjälp avglesbygdsinedlen. Utskottets förslag om en kraftig uppräkning av de s. k.länsanslagen bör kunna få positiva effekter även i skärgården. Det gäller t.ex. utarbetandet av bl. a. förutsättningarna för länsstyrelserna att utarbetasärskilda åtgärdsprogram för dessa områden. Utskottetdelar uppfattningen i motionerna om betydelsen av att de stafiiga myndigheternaockså väger in de regionalpolitiska aspekterna innan man fattar beslut som kanfå negativa konsekvenser för utvecklingen i skärgården. Det bör vara en viktiguppgift för länsstyrelserna att bevaka att så blir fallet. När det gäller debeslut som fattas på central nivå bör nämnas den s. k. statssekreterargruppensarbete. Avsikten är att man härigenom skall i ökad utsträckning ta hänsyn tillde regionalpolitiska konsekvenserna innan beslut inom olika politikområdenfattas. Fråganom finansiering av en särskild skärgårdstidskrift bör enligt utskottetsuppfattning beredas i annan ordning, t. ex. inom ramen för glesbygdsdelegationensarbete. Slutligenvill utskottet hänvisa fill arbetet med de regionalpolitiska frågorna i den avutskottet föreslagna regionalpolitiska utredningen. Det är naturligt attskärgårdsproblemen ägnas uppmärksamhet i det arbetet. Med hänvisning till detanförda avstyrks de i sammanhanget behandlade frågorna. 1.beträffande regionalpolitikens aUmänna inriktning res. 1 (m) att avslårmotionerna 1986/87: A229 yrkande 13, 1986/ res. 2 (fp) 87: A406, 1986/87: A420 yrkandena 1 och 13, 1986/87: A421 yrkande- res. 3(c) 97 7 1986/87. na 1,2,4-9, 25 och 27b och d, 1986/87: A426, 1986/87: A431, 1986/ AU1986/87:1387:A448 yrkande 1, 1986/87: A451 yrkandena 1 och 3, 1986/87:A467, 1986/87: A469, 1986/87: A486 yrkande 4, 1986/87: A487, 1986/87:A493 yrkande 6, 1986/87: Bol 12 yrkande 1 samt 1986/ 87: Bo 132yrkande 1, 2. beträffande skattemässiga fördelar förnyckelpersoner vid res. 4 (m) flyttning till stödområdena A och B attriksdagen avslår mofionerna 1986/87: A430 och 1986/87: A448 yrkande 10, 3. beträffandeutvecklingsprogram för landsbygden res. 5 (m) aft avslår motionerna 1986/87: A421 yrkande 10, res. 6 (c) 1986/87: A446, 1986/87: A448yrkande 4 i motsvarande del samt res. 7 fp) 1986/87: A498 yrkande 2, 4. beträffandeparlamentarisk regionalpolitisk utrediting attriksdagen med bifall till motion 1986/87: A420 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Decentralisering av statlig verksamhet 5. beträffande fortsatt omlokalisering av statlig verksamhet res. 8 (c) 171. m. attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A421 yrkandena 11 och 12, 1986/87: A440och 1986/87: A454, 6. beträffande offentligaorganisationsförändringar i ett regional politiskt perspektiv attriksdagen avslår motion 1986/87: A404, 7. beträffandelokaUsering av statlig verksamhet tiU skogslänen att avslår motion1986/87: A206 yrkande 2, 8. beträffandelokaUsering av statlig verksamhet till attriksdagen avslår motion 1986/87: A491 yrkandena 1 och 2, 9. beträffande lokalisering av statlig verksamhettiU attriksdagen avslår motion 1986/87: A482 yrkande 1, 10. beträffande lokaUsering av statlig verksamhettill attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A445 och 1986/87: A486 yrkandena 7 och 8, 11. beträffande lokalisering av statlig verksamhettiU attriksdagen avslår mofion 1986/87: A493 yrkande 5, 12. beträffande lokaUsering av statlig verksamhettiU bygden attriksdagen avslår motion 1986/87: A436, 13. beträffandelokalisering av statUg verksamhet tiU län att avslår motion1986/87: A403, 14. beträffandelokalisering av statlig verksamhet till attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A425, 1986/87: A428, 1986/ 98 87: A438yrkande 2 samt 1986/87: A476, Planering AU 1986/87:13 15. beträffandeplanerlngstalen res. 9 (c) att med avslagpå motion 1986/87: A421 yrkande 3 godkänner vad som förordas i proposition1986/87:100 bilaga 14 om att avskaffa systemet med planeringstal som styrinstrument i regionalpolitiken, 16. beträffandesamordnad länsplanering attriksdagen avslår motion 1986/87: A420 yrkande 14, 17. beträffandetillfäUiga stödområden res. 10 (c) att avslårmotion 1986/87: A421 yrkande 21, 18. beträffandeinplacering av kommun i stödområde A att avslår motion1986/87: A482 yrkande 2, 19. beträffandeinplacering av hela i stödområde A, i stödområde B, ,och Sandvikeni stödområde C samt hela övriga i stödområde Catt avslår motion 1986/87: A486 yrkande 6, 20. beträffandeinplacering av kommun i stödområde att avslår motion 1986/87:A424 yrkande 2,