bet · GA01KU34 · 1986-12-31 00:00:00 — om pågående försök med ett nytt frågeinstitut, m.m. Utskottet tar i detta betänkande på nytt upp det försökmed vissa nya inslag i arbetsformer som pågått /86 årsriksmöte. Utskottet föreslår att de tidsbegränsade regler som förnärvarande gäller för frågeinstitutet och interpellationsdebatterna förlängsatt gälla även /. Beträffande frågeinstitutel äravsikten att det under kommande höst skall prövas hur frågestunden börförläggas med hänsyn till önskemål om bl. a. alt undvika avbrott iarbetsplenum. Enligt utskotlet vore del värdefullt om regeringen underden fortsatta försöksperioden kunde bättre utnyttja möjligheten att lämnainformation till vid särskilt anordnad informationsstund. Även iövriga delar föreslår utskottet att försöket får fortsätta. Ettsärskilt yttrande (vpk) har fogats till betänkandet. beslöt alt genomföra ett försök under1985/med vissa nya arbetsformer (prop. 1984/85:190, KU1984/85:36). Försöket har genom beslut förlängts till att ävenomfatta (KU 1985/86:30) och (KU 1986/87:14). Ett av de viktigaste inslagen i försöksverksamheten är attfinna former för ett nytt frågeinstitut. prövas en ordningenligt vilken frågor som väcks besvaras redan påtorsdagen i samma vecka. Fr.o.m. har öppnats én möjlighetatt kunna anordna frågedebatter än i särskildaundantagsfall. Debattutrymmel i frågedebalterna har tidigare underförsöksperioden varit begränsat såväl vad gäller antalet tillåtna anförandensom tiden för varje anförande. Begränsningen i antalet anföranden har upphävtsfr.o.m. Nya debattregler prövas förinterpellationsdebatterna. Inskränkningarna gäller både antalet anföranden ochtiden för dessa. Andra inslag i försöksverksamheten gäller försök att istörre utsträckning än tidigare få till stånd särskilda debatter i hastigtaktualiserade ämnen. Vidare prövas bl.a. åtgärder som går ut på att åstadkommaen jämnare arbetsrytm, en förenklad utskottsbehandling och ett färre antalomröstningar i kammaren. 1 1986/87. För närmare information om de olika inslagen iförsöksverksamheten hänvisas till de ovan nämnda utskottsbetänkandena. , som tagit initiativ tillförsöksverksamheten, hade föreslagit att försöket borde kunna pågå med beslut om förlängning i taget. Efterriksdagens första beslut, som avsåg hela 1985/, föriängdesförsöket endast med till utgången av . Anledningen härtillvar främst vissa problem som uppkommit med det nya frågeinstitutet och ettdärav föranlett behov av förändrade regler. Reglerna för frågeinstitutet omarbetades under hösten1986. De har antagits av för att gälla fr.o.m. den 1 januari 1987.Giltighetstiden är begränsad till utgången av 1986/. Om interiksdagen under detta fattar ett nytt beslut, kommer de regler omfrågor och interpellationer som gällde /att åter blitillämpliga. KU 1986/87:34 Vissa uppgifter om frågestunderna Av nedanstående figurer framgår fördelningen av besvaradefrågor på frågestunder samt hur varjefrågestund tagit i anspråk. Figur 1.Fördelning av besvarade frågor på frågestunder 15/1 22/1 29/1 12/2 19/2 Fördelning av besvaradefrågor på frågestunder . 5/3 12/3 19/3 26/3 2/4 ' 9/4 23/4 har sammanlagt 250 frågorbesvarats vid de 13 frågestunder som hållits. Detta innebär en förhållandevisstor ökning av antalet frågor vid en jämförelse med under1986 då sammanlagt 194 frågor besvarades. Den sammanlagda sammanträdestiden förfrågestunderna under januariapril har ökat frän till ca27 timmar . Den genomsnittliga tidsåtgången per fråga har ökat från ca 51/till ca 6 1/. har det funnits en möjlighet attanvända ett obegränsat antal anföranden om en minut i frågedebatterna. Tidigareunder försöksperioden har antalet anföranden varit begränsat till 3 för varjetalare. har i 35 debatter (31 debatter mellan detsvarande statsrådet och en frågeställare samt 4 debatter mellan det svarandestatsrådet och två eller flera frågeställare) utnyttjats fler anföranden änenligt det ursprungligen prövade debattsystemet. 1 de 31 debatterna mellan två talare har följande antalanföranden utnyttjats. 6 debatter: 7 anföranden 12 debatter; 8 anföranden 3debatter: 9 anföranden 7 debatter: 10 anföranden 1debatt: 12 anföranden KU 1986/87:34 1 debatt: 14 anföranden När det gäller de 4 debatterna mellan det svarandestatsrådet och två eller flera frågeställare har följande antal anförandenutnyttjats. 1 debatt: 10anföranden (3 talare) 1 debatt; 12 anföranden (3 talare) 1 debatt: 17 anföranden (3 talare) 1 debatt; 18 anföranden (4 talare) Sammanlaget har i de nu redovisade 35 debatterna hållits329 anföranden. Enligt den gällande ordningen skulle antaletanföranden ha varit begränsat till 225. Den nya ordningen har alltså föranlett104 anföranden (repliker) mera i dessa frågedebatter än vad som varit möjligtenligt de regler som gällde . Del totala antalet anföranden isamtliga frågedebatter uppgick till 1 107. En möjlighet fr.o.m. att samordnafrågor och interpellationer i en och samma debatt har utnyttjats vid någratillfällen. Även möjligheten att anordna frågestund på annan dag än torsdag harutnyttjats. Frågestunden flyttades till . Ingafrågor väcktes till den frågestunden. Nästa frågestund hölls torsdagen den 7maj. Vid den frågestunden besvarades 40 frågor under . Denfrågestund som skulle ha hållits flyttades till fredagenden . Vid den frågestunden besvarades 7 frågor under ca 40minuter. Frågestunden har flyttats till fredagen den 22maj. Någon frågestund i stället för den som faller bort på grund av kommer inie att anordnas. I detta betänkande tar utskottet på nytt upp det försökmed vissa nya inslag i arbetsformer som pågått /86 årsriksmöte. Giltigheten av de tillfälliga lagregler som gäller förfrågeinstitutel och interpellationsdebatterna har genom senastebeslut i frågan (KU 1986/87:14) begränsats till utgången av 1986/87års . En fortsatt försöksverksamhet förutsätter att på nyttöverväger frågan och fattar beslut om en förlängning. I enlighet med beslut harkonstitulionsutskottets arbetsgrupp för riksdagsfrågor följt utvecklingen av försöket.Arbetsgruppen har redovisat resultatet av sin uppföljning till utskottet ochhar i samband därmed föreslagit att vissa förändringar bör övervägas. Dettaförslag, som rör frågeinslitutet, kommer att redovisas i det följande. En grundtanke med det nya frågesinstitutet var attledamöterna snabbare skulle få svar på frågor i aktuella ämnen. Härvidlag hadeden tidigare gällande ordningen brister. Möjligheten att med kort varsel ta uppolika problem har utnyttjats i stor utsträckning. Omkring hälften av allafrågor har väckts . Riksdagsledamöternasintresse av att snabbt kunna få svar på frågor var en utgångspunkt även för de förändringari det nya frågeinstitutel som vidtogs med verkan fr.o.m. den 1 KU1986/87:34 januari 1987. Enligt utskottets mening bör samma utgångspunkt gällaför en fortsatt försöksverksamhet. De största problemen med det nya frågeinstitutet har haftsamband med frågestundens förläggning till och till tidpunkten pådagen för frågestunden. I samband med tidigare utvärdering har noterats attfrågestunder tagit alltför i anspråk på grund aven stor anhopning av frågor. Detta har minskat allmänhetens möjligheter att fåinformation om vad som har avhandlats vid dessa frågestunder eftersom referatfrån frågedebatterna inte kunnat nå ut till berörda massmedier i rätt tid.Långvariga frågestunder har även, särskilt mot slutet av sessionerna, medförtstörningar i kammarens behandling av utskottsärenden. Inte bara tidsförlusten isig utan även förhållandet att ärendebehandlingen fått avbrytas närfrågestunden börjar har vållat svårigheter. Genom att torsdagens frågestund numera får börja någottidigare och genom att talmannen kan besluta att frågedebatterskall anordnas på annan dag än torsdagen har förhållandena förbättrats någotvad gäller den nämnda informalionsaspekten och kammararbetet, men förbättringarnaär inte tillräckliga. Vidare måste problemet med avbrott i ärendebehandlingenuppmärksammas ytterligare. Om man ser på 1986/har del vid etttillfälle (20/11) och (19/3, 2/4,23/4) inträffat att frågestunden medfört avbrott milt i behandlingen av ettulskottsärende. Sådana avbrott har uppkommit även i allmänpolitiska debatter(23/10, 5/2). Det är alltså i och för sig ett begränsat antal fall där detförekommit avbrott mitt i debatten i ett ärende, men redan detta har medförtstörningar i kammararbetet. Beträffande ett av de utskottsärenden i vilkadebatten fick avbrytas har lagutskottet i en skrivelse tillkonstitutionsutskottet pekat på uppkomna olägenheter. Kammarens behandling avLU 1986/87:18 om m.m. fick avbrytas , delsnär frågestunden började , dels för middagspaus. Mellan dessa avbrottfanns det utrymme för endast ca 45 minuters debatt. Arbetsgruppen har på nytt framfört tanken på entidigareläggning av torsdagens frågestund. Avbrott iärendebehandlingen skulle undvikas om frågestunden kunde börja redan kl. 12.00eller, om ärenden först bör tas votering, efter voteringen. Dettaskulle vara till fördel även med hänsyn till den informationsaspekt som nyssberördes. Det har i arbetsgruppen även diskuterats lösningar som innebär att istörre utsträckning anordna frågedebatter , eventuellt då också medframflyitning av sista tidpunkt för inlämnande av frågor. Utskottet anser att del måste prövas ytterligare hurförbättringar skall kunna uppnås. Vid en sådan prövning bör åven vägas in hurolika lösningar inverkar på regeringens och arbetsrutiner.Arbetsgruppen är beredd att bereda frågan så att det kan föreligga ett förslagtidigt under kommande höst. Denna prövning hindrar enligt utskottets meninginte att beslutar att de nuvarande reglernas giltighetstid utsträckstill hela nästa . Efter den nya prövningen kan reglerna ändras genomytterligare ett riksdagsbeslut . senaste beslut om det nyafrågeinstitutet innebar KU 1986/87:34 även bl.a. en omläggning avdebattreglerna i förhållande till vad som gällt tidigare under försöksperioden.Det infördes en möjlighet för talarna att disponera ett obegränsat antalanföranden om en minut. Denna förändring i debattreglerna har medfört klaraförbättringar för talarna. Det har inte uppkommit någon oacceptabelförlängning av debattiderna. Utskottet har i likhet med arbetsgruppen inte förnärvarande funnit behov av någon ytterligare förändring i detta hänseende. Beträffande reglerna för interpellationsdebatterna hararbetsgruppen inte föreslagit förändringar. Reglerna har fungerat smidigt ochmedfört en avsedd koncentration kring centrala frågeställningar. Utskottetförordar att reglerna förlångs att gälla också /. Utskottet föreslår i enlighet med vad som ovan anförts omfrågeinstitutet och interpellationsdebatterna att tilläggsbestämmelserna 6.1.3och 6.2.3 riksdagsordningen ändras på sätt som framgår av bilaga till dettabelänkande. Arbetsgruppen har noterat aft den starka ökningslakten närdet gäller antalet väckta interpellationer har fortsatt /87 årsriksmöte. Antalet väckta interpellationer fram till är uppe i 253 mot216 . har frågorna ökat i antal, något somfolkstyrelsekommittén antog inte skulle bli fallet. Det finns enligt utskotletanledning att vara särskilt uppmärksam på denna utveckling. Möjligheten för regeringen att, som en inledning tillfrågestunderna, lämna information om regeringsbeslut vid särskildainformaiionsstunderpå har använts endast vid ett fåtal tillfällen.Under våren 1987 har regeringen inte utnyttjat denna form för att informerariksdagen. Arbetsgruppen framhöll angelägenheten av attregeringen mer regelbundet utnyttjar möjligheten att informera omregeringsbeslut. Valet av ämnen för information borde också kunna breddas.Detta skulle inte behöva vara begränsat enbart till regeringsbeslut som fatlatssamma dag. Det skulle kunna omfatta även politiskt intressanta frågor som ärföremål för beredning eller för diskussioner i regeringen. Även om en fråga iett senare skede kommer att föreläggas borde delta inte få hindraregeringen att lämna viss information, t.ex. inför en lagrådsremiss ellerrörande förberedelsearbetet i ett propositionsårende. Arbetsgruppen påpekadeockså vikten av att det i kan finnas en beredskap hos partierna föratt i anslutning till den lämnade informationen inhämta ytterligare sakupplysningarfrån statsrådet. Partikanslierna måste därför alltid få en förhandsdelningeller på annat sätt få del av den information som kommer att lämnas. Detframhölls som mycket viktigt att informationen inte offentliggörs pånågot annat sätt före informationsslunden. Utskottet ställde sig bakom dessauttalanden. Enligt utskottet vore det värdefullt om regeringen underden fortsatta försöksperioden bättre kunde utnyttja möjligheten att lämnainformation till vid särskilt anordnad informationsstund. Beträffande försöksverksamheten i andra delar än de somredovisats ovan har arbetsgruppen inte funnit anledning alt föreslåförändringar. övrigadelar bör enligt utskottet försöket få fortsätta också /KU1986/87:34 . 1. beträffande ändring i riksdagordningen aftriksdagen antar det i bilaga framlagda förslaget till lag om ändring itilläggsbestämmelserna 6.1.3 och 6.2.3 riksdagsordningen, 2. beträffande försöksverksamheten i övrigt att godkänner vad utskottet föreslagit. Närvarande: (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), (), i (m), (), (), (vpk), UllaPettersson (s) och (). (vpk) anför; Jag har i arbetsgrupp förriksdagsfrågor och i utskottet framhållit att det vore av värde att få prövadebattregler för fråge-och interpellationsdebatterna som ger ett något störreutrymme för argumentering i de fall då detta är önskvärt. För frågedebatternasdel skulle man egentligen enligt min mening kunna återgå till den ordning somgällde före försöksverksamheten, dvs. att det första anförandet från varjetalare får räcka längst , det andra och de övriga enminut. Ett sådant debattsystem skulle även i och för sig kunna prövas med enbegränsning i antalet enminutersrepliker. Vad gäller interpellationsdebatternaskulle i första hand prövas åtminstone en utökning av tiden för det förstaanförandet från varje talare. Jag kommer att la upp dessa frågor på nytt redan isamband med att arbetsgruppen behandlar frågan om ändrad schemaläggning avfrågestunden. Enligt min mening måste det i en senare slutlig utformning av denu prövade fråge- och interpellationsinslituten ske en viss utvidgning avanförandeliderna. Förslagtill KU 1986/87:34 Lag om ändring i riksdagsordningen ' Härigenom föreskrivs atttilläggsbestämmelserna 6.1.3 och 6.2.3 riksdagsordningen ' skall ha följandelydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Så länge på- Vid 1987/skall föl- går skallföljande tillämpas. När ett statsråd besvarar en interpellation får svaretlämnas i ett anförande som räcker längst . Statsrådet kan därutöverfå ordet för ytterligare två anföranden i interpellationsdebatten om varderalängst . Interpellanten kan få ordet för högst tre anföranden,varav det första får räcka längst och övriga två längst treminuter. Detsamma gäller för de ledamöter som senast dagen före det sammanträdedå svaret skall lämnas har anmält att de önskar ordet vid överläggningen. Andra talare kan få ordet för högst två anföranden, varavdet första får räcka längst och det andra längst . Kortare inlägg från statsråd som avses i 2 kap. 15 § får ien interpellationsdebatt ej överstiga . På sådana inlägg får inteavges genmäle. Så länge1986/på- Vid 1987/skall föl- går skallföljande tillämpas i stället jande tillämpas i stället för tilläggs- för tilläggsbestämmelse 6.2.2. bestämmelse6.2.2. Frågor besvaras vid en frågestund somriksdagen sammanträder. Vid denna frågestund besvaras frågor som har ingivitstill kammarkansliet i samma vecka. Om arbetsförhållandena i kräver det fårtalmannen besluta att frågesvar skall lämnas på annan dag än torsdagen.Talmannen får även besluta att en fräga skall besvaras tillsammans med eninterpellation. Meddelande om när en fråga skall besvaras skall anslåssenast dagen före sammanträdet och tas upp på föredragningslistan. Efter det att statsrådet har lämnat ett frågesvar får detförsta anförandet från varje talare räcka längst och varje följandeanförande längst en minut. När ett statsråd besvarar en fråga tillsammans meden interpellation'tillämpas de regler om anföranden som gäller förinterpellationer. En fråga som inte besvaras som avses i andra ellertredje stycket förfaller, om inte den ledamot som ingivit frågan, senast kl. 13följande tisdag meddelar kammarkansliet att frågan skall kvarstå till nästafrågestund. Vid frågestund får talmannen utan hinder avtilläggsbestämmelse 2.15.4 anvisa plats i plenisalen från vilken talare skallyttra sig. Denna lag träder i kraft . ' Riksdag.sordningen omtryckt 1985:1068. '' Senaste lydelse 1986:1385. ' Senaste lydelse 1986:1385.