bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Ambitionsnivån för skydd mot kemiska stridsmedel bör varaatt hindra en angripare att nå stora militära fördelar genom att utnyttja dessa. skyddsåtgärderskulleverkai avhällande syfte. Civilbefolkningens skydd mot pöU 1986/87:11kemiska stridsmedel bör förbättras successivt. Skyddet mot biologiska stridsmedel bör syfta till attförsvåra att insatser görs dolt. Detta skulle med hänsyn till gällandeinternationella konventioner verka i avhållande syfte. Utskottet kan för sin del i likhet med försvarsministernhelt instämma i denna inriktning. Det finns skäl att erinra om attABC-skyddsfrågorna behandlades utförligt inför och försvarsbeslutoch att detta i fråga om ABC-skyddet i vissa hänseenden innebar en klarambitionshöjning. Vidare kan noteras att arbetet med att förverkliga deninriktning som angavs i försvarsbeslutet pågår inom berördatotalförsvarsmyndigheter. Utskottet anser i likhet med försvarskommittén ochförsvarsministern att målet för verksamheten under den kommandeförsvarsbeslutsperioden bör vara att fullfölja arbetet med att förbättraABC-skyddet i syfte att uppnå de i föregående försvarsbeslut angivna målensamtidigt som en fortsatt resursuppbyggnad sker. I propositionen understryks vikten av att vi besitter engod förmåga till indikering, alarmering och ledning samt goda kunskaper omABC-strids-medlens och kemikaliernas verkningar och om skyddet mot dessa,vilket understryker betydelsen av utbildning och övning för berörda enheter. Isammanhanget anförs att det i syfte att tillgodose behovet av särskiltskyddsutbildad personal inom totalförsvaret bör organiseras en för totalförsvaretgemensam utbildning med bl. a. försvarets skyddsskola som grund. Frågan om en för hela totalförsvaret gemensam utbildningrörande ABC-skydd berörs i en under den allmänna motionstiden väckt motion,FÖ205 (fp). 1 motionen yrkas, såvitt nu är i fråga, att en för helatotalförsvaret gemensam skola för utbildning rörande skydd mot ABC-stridsmedelsamt mot radioaktiva och kemiska risker inrättas. Utskottet vill med anledning av motionen framhålla att vadsom anförs i propositionen i denna fråga i hög grad får anses tillrriötesgå detönskemål som framförs i motionen. Det har i sammanhanget intresse att noteraatt regeringen i sina anvisningar för programplaner m, m. den 5 mars 1987fastställt att det förslag som överbefälhavaren lämnat om en för totalförsvaretgemensam skyddsskola skall läggas till grund för planeringen. Vidare harregeringen i nämnda anvisningar givit överbefälhavaren i uppdrag att i samrådmed överstyrelsen för civil beredskap, ochsocialstyrelsen samt med underlag från berörda civila totalförsvarsmyndigheterföre redovisa ytterligare beslutsunderlag i denna fråga. Var den nya skyddsskolan bör lokaliseras torde enligtutskottets mening inte kunna bedömas förrän ett mer komplett underlagföreligger. Ett yrkande i lokaliseringsfrågan i motion Fö205.avser utskottet attbehandla under nästa . Med hänvisning till de skäl som i det föregående anförtsavstyrker utskottet bifall till motion Fö205 om ett uttalande av ihär behandlad del. Av det som på detta område i övrigt anförs i propositionenfinner utskottet särskilt skäl att uppmärksamma uttalandet om att inom den civila delen av totalförsvaret vissa enheter i civilförsvarets undsättningsorganisation succés- 43 sivt skallges förmåga att fullgöra sina uppgifter i C-miljö. Vidare finner FöU1986/87:11 utskottetdet angeläget att ta fasta på vad som anförs beträffande vikten av att De åtgärder som redovisas för att, utöver ochsåsom alternativ till skyddsrumsbyggande, förbättra skyddet mot joniserandestrålning samt mot kemiska stridsmedel och andra kemiska hot bör kunnafå stor betydelse för att skapa ett effektiviserat occh balanserat ABC-skydd.Utskottet instämmer även i vad försvarsministern har att anföra beträffandeskyddet mot elektromagnetisk puls, EMP, samt i vad avser inriktningenav försvarets forskningsanstalts ABC-program, Försvarsministern uttalar att amnnunitionsröjning är etteftersatt område i totalförsvaret. Det är enligt hans uppfattning väsentligtatt ammunitionsröj-ningsenheter organiseras av ochöverbefälhavaren. Utskottet noterar att försvarsministern i propositionenuttalar att överbefälhavarens planering beträffande uppbyggnaden avammunitionsröjnings-enheter inom försvarsmakten är lämplig, attcivilförsvarsbaserna bör ha resurser för ammunitionsröjning samt att tidigareinplanerade medel för de mer kvalificerade ammunitionsröjningsenheterna inom civilförsvaretbör överföras till chefen för armén som organiserar sådana enheter för totalförsvaretsbehov. Utskottet har för sin del inget att invända mot detta eller mot vad somi övrigt uttalas angående ammunitionsröjningen. De föreslagna åtgärderna förefallervälmotiverade med hänsyn till att detta enligt försvarsministern är etteftersatt område inom totalförsvaret. För att totalförsvaret skall kunna lösa sina omfattandeuppgifter fordras att huvuddelenav befolkningen medverkar, uttalar försvarsministern. o enutökad information till svenska folket o problem vid tillämpning avfredsfida arbetsmarknadslagar och avtal under kriser och i krig o skyldighetför frivillig personal att fullfölja utbildning onyckelpersonal på ledande befattningar o befattningsanalyser ochkvalifikationskrav för civilförsvarets krigsorganisation. utskottet FöU 1986/87:11 I proposifionen anges ett antal viktiga utgångspunkter ochriktlinjer för totalförsvarets personalförsörjning som utskottet helt kaninstämma i och understryka vikten av. Sålunda framhålls, bl. a, med hänvisning till den ökandekonkurrensen om olika personalkategorier mellan delar av totalförsvaret medåtföljande krav pä noggrannhet i planeringen av personalutnyttjandet, attgrundprincipen i än högre grad bör vara att varje medborgaremedverkar i den befattning där nyttan för totalförsvaret blir störst. Vidarekonstateras att personalbehoven bäst tillgodoses om vårt totalförsvar även ifortsättningen bygger pä plikttjänstgöring såsom den allmänna värnplikten, civilförsvarspliktenoch andra former av tjänstgöringsplikt. I detta sammanhang fastslås att ettviktigt bidrag till totalförsvarets personalförsörjning dessutom lämnas av demedborgare som medverkar på frivilligbasis. Försvarsministern konstaterar ävenatt gällande lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter i huvudsak är tillfyllest och ger den formella grunden för befolkningens rättighet och skyldighetatt medverka i totalförsvaret. I propositionen uppmärksammas bl. a.anståndsproblematiken, varvid försvarsministern uttalar att kraftfulla åtgärderbör vidtas för att minska anstånden. Vidare bör enligt försvarsministernpersonalplaneringen i likhet med andra försvarsförberedelser utgå från fidigareredovisade gemensamma operativa grunder. Högsta prioritet beträffandepersonalförsörjning bör ges de verksamheter som är väsentliga för att med kortförvarning snabbt bygga upp totalförsvarets motståndskraft mot militärtangrepp. Försvarsministern betonar även vikten av,attnyckelpersonal på ledande befattningar ges möjlighet att fortsätta sinverksamhet i krig förutsatt att verksamheten då är nödvändig fråntotalförsvarssynpunkt. Det påpekas att personer som erfordras i viktiga civilabefattningar befrias från krigstjänstgöring i försvarsmakten genom uppskov om nyttanför totalförsvaret därigenom ökar. Försvarsministern anser dock attnoggrannheten i hanteringen av uppskovsfrågor måste förbättras, bl, a, medsikte på förbättrad uppskovsprövning och en fortlöpande prövning fränmyndigheters och företags sida av beviljade uppskov, I propositionen anförs också att civilförsvaretspersonalförsörjning bör inriktas på att föryngra organisafionen och att bl, a,vapenfria tjänstepliktiga i ökad omfattning bör utbildas och krigsplaceras inombl, a, civilförsvaret på befattningar som kräver längre utbildning, exempelvispersonal inom området skydd mot ABC-stridsmedel, Utskottet konstaterar att ovanstående förslag bygger påresultatet av försvarskommitténs arbete och har inget att invända mot dessaeller mot vad som i övrigt uttalas i detta avsnitt. Det är i alla sammanhangviktigt att varje medborgare medverkar där nyttan för totalförsvaret blirstörst. Ledningav program- och funktionsutvecklingen samt FöU1986/87:11 beslutade är 1970 om ett nytt ledningssystem förförsvaret. Systemet utvecklades ytterligare genom beslut är 1978.Försvarsministern berör bl. o vägaratt avhjälpa brister i ledningssystemet o indelningen i delproduktionsområden oanslagen till materiel för försvarsgrenarna o principer i fråga ombyggnadsvsrksarrihet o ändrade förutsättningar förledning och samordning inom den civila delen av totalförsvaret. I detta avsnitt redovisar försvarsministern förslagen ivissa departementsutredningar som bl.a. berör frågan om vilka metoder somregeringen bör utnyttja för att styrningen mot myndigheterna'skall riktas motde väsentligaste frågorna samt hur omfattningen av denna styrning skall kunnaminskas väsentligt. I sammanhanget hänvisas bl.a. till proposition 1984/85:160om ledningen av de civila delarna av totalförsvaret m. m. vari lämnades förslagi syfte att förbättra ledning och samordning inom totalförsvaret. Utskottet har inget att använda mot vad som på denna punktredovisas beträffande regeringens avsikter i här berörda avseenden. Enhuvudtanke är att de mål som anges i försvarsbeslutet för femårsperioden i formav kvalitet och kvantitet hos krigsförbanden även skall utgöra mål för decentrala myndigheternas produktion. De hittillsvararide årsvis uppstyckadeproduktionsmålen tonas ned. Det viktiga blir i stället att visa och följa upphur myndigheternas verksamhet gradvis leder mot försvarsbeslutets mål. Dettagäller såväl utbildning som matefielanskaffning. Med hänvisning till det anförda hemställer utskottet 1, beträffande vissa gemensa//i/na utgångspunkterför totalförsvarets planering attriksdagen med anledning av propositionen och med avslag på motion 1986/87:Föl28,yrkande 2, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 2, beträffandeledning och sainord/ung av totalförsvaret attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 3, beträffandetotalförsvarets beredskap attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 4, beträffandegrunder för hälso-och .sjukvården i krig a) att avslår motion 1986/87:So477 om endelegation, 46 b) att riksdagenavslår motion 1986/87:Föl22 om , FöU 1986/87:11 c) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö 130, yrkande 1 om personalfördelning, d) att avslår motion 1986/87:Fö 130,yrkande 2 om minskad lagring av sjukvårdsförnödenheter, e) att med avslag på motionerna1986/87:Fö 127, yrkande 19 i denna del, och 1986/87:Fö 136, yrkande 3 d, lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 5, beträffande skydd mot kärnvapen, biologiskastrids/nedel och kemiska hot att riksdagenmed avslag på motion 1986/87:Fö205, yrkande 1, lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet har anfört, 6. beträffande vissa för totalförsvaretgemensam/na frågor i övrigt att lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört. 5 Totalförsvarets militära del Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 1 s.52-92) föreslagit att 1. fastställabeloppet för det militära försvaret för /88 till 24 573 640 000kr. i prisläget samt den militära utgiftsramen för samma budgetärtill 24 . i samma prisläge, 2. fastställaplaneringsramen för det militära försvaret för perioderna 1987/88-1991/92 samt1992/93-1996/97 i enlighet med vad föredragande statsrådet har förordat, 3. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1987/88 med hänsyn till prisutvecklingen efter enligt ett ipropositionen föreslaget system för priskompensation, 4. bemyndigaregeringen att justera lämnade beställningsbemyndiganden enligt nettoprisindex, 5. bemyndigaregeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för budgetåret1987/88 på grund av över- eller underutnyttjande av utgiftsramen /87, 6. bemyndigaregeringen att under /88 medge överskridanden av utgiftsramenför det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om detbehövs av konjunktur- eller beredskapsskäl, 7. godkännaförslaget till viss förändring avseende marinens fredsorganisation, 8. anta förslagtill lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520). I propositionen har regeringen också berett riksdagentillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört omtotalförsvarets militära del. FöU 1986/87:11 Försvarsministern redogör inledningsvis för verksamhetenunder budgetåren 1985/86 och 1986/87. Han behandlar därefter bakgrunden till och inriktningen avsina ställningstaganden rörande det mditära försvarets fortsatta utveckling.Den tekniska och strategiska utvecklingen ger försvarsministern anledning attprioritera vissa system och funktioner inom marinen och flygvapnet . Inom armé« bör enligt försvarsministern inriktningenunder nämnda period främst vara att höja utbildningsnivån. bör man prioritera arméns materiella förnyelse i enmoderniserad struktur och organisation. I sitt fortsatta anförande går försvarsministern närmarein på inriktningen av vissa funktioner (s. 59-63), nämligen o beredskap oledning ounderrättelsetjänst o telekrigföring och o ubåtsskydd. Försvarsministern behandlar därefter (s. 63-67) oarméstridskrafter o marinstridskrafter o flygstridskrafter. Vad gäller det operativa ledningssystemet -överbefälhavaren och militärbefälhavarna med staber - understrykerförsvarsministern bl. a, angelägenheten i att utvecklingen av dettaledningssystem noga samordnas med den civila ledningen på samma nivåer. Försvarsministern tar ingående upp vissa frågor om denanställda personalen inom det militära försvaret. Han behandlar därvid (s.67-75) o allmänna utgångspunkter o löne- och anställningsvillkor odecentralisering av arbetsgivarens befogenheter och ansvar o långsikfigt behovav anställd personal o styrnietoder beträffande personalvolymen o åtgärder föratt täcka personalbehoven o personalröriighet o befälsordningen. I ett avsnitt om utbildningsfrågor (s. 75-79) behandlarförsvarsministern bl.a, värnpliktsutbildningen och värnpliktsförmåner. Beträffande totalförsvarets militära del behandlarförsvarsministern avslutningsvis (s. 80-91) o fredsorganisation orafionalisering o förvaringenav vapen m.m. i militära förråd o beriden garnisonstjänst olekmannainflytande i försvarsmaktens myndigheter o ekonomiska överväganden ochförslag. a, att erfarenheterna från de senaste 48 försvarsbeslutsperiodernavisar att de planer som legat till grund för FöU 1986/87"11försvarsbesluten har varit behäftade med betydande osäkerheter, främst avseendeförhållandet niellan planerad verksamhet och tillgängliga ekonomiska resurser,I syfte att komma till rätta med de osäkerheter som hänför sig tillprisutveckling och priskompensation föreslår försvarsministern - på grundval avförsvarskommitténs rekommendation - ett modifierat priskompensationssystem. Det militära försvarets fortsatta utveckling Väckt med anledning av totalförsvarsproposiiionen 1986/87:Föl36 av m,fl, (vpk) såvitt gälleryrkande 3 n) att , om förslaget om avslag påtotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, hos regeringen begär förslag omorganisation av totalförsvarets militära del i den riktning som skisserasi motionen. Armé-, marin- och flygstridskrafterna Väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:Fö312 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om upprättande av en ubåtsjaktstyrkastationerad i , 1986/87:Fö319 av Kersfin m,fl, (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av hemvärnets och driftvärnetsverksamhet i syfte att förbättra utbildning och utrustning och att ävenreglerna för maximalt övningsuttag för hemvärnsmän belyses. Väckta med anledning av totalförsvarsproposiiionen 1986/87:Föll6 av () såvitt gälleryrkande 1 att beslutar att planeringsramen för det militära försvaretför perioden /88-1991/92 ges en sådan inriktning att två kustkorvetter avGöteborgsklass och en modern ubåt av typ ubåt inryms, 1986/87:Föl27 av m,fl, (c) såvitt gälleryrkandena 7, att riksdagenbeslutar ansluta sig till den ekonomiska ram och fördelningen av densamma som imotionen angivits för det militära försvaret, 8, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ettjaktförband 37 med stationering i , 9, att - omyrkandet beträffande ett jaktförband 37 inte bifalls -som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts om att ett jaktförband med 35Draken stationeras till , 4 1986/87. 1986/87:Föl28av m.fl, (m) såvitt gäller yrkandena FöU 1986/87:11 3, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om totalförsvarets militära del, 7, att som sin mening ger regeringen till kännaatt krigsorganisationen skall inriktas i enlighet med vad som i motionenanförts. 1986/87:Föl34 av m. fl. (fp) vari yrkas attriksdagen uttalar att modifiering av ytteriigare flygplan J 35 Draken genomförsi den omfattning som bedöms angeläge t för att upprätthålla handlingsfrihet ifråga om luftförsvarets omfattning och uthållighet. 1986/87:Föl42 av () och ()vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en skyndsam utredning om möjligheterna att bättre utnyttja det marinahemvärnet i försvarets tjänst, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att utreda möjligheterna att ta fram étt fiskefartyg lämpat till fiske ochmarint bruk Väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:Fö313 av Kersfin m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att en översyn av de i motionen nämnda problemen påpersonalområdet kommer till stånd i syfte att ge ökad flexibilitet ochförbättrad beredskap, 2. att riksdagenhos regeringen begär att förslag till inriktning av detta arbete redovisas förriksdagen i samband med presentationen av totalförsvarspropositionen i vår. 1986/87:Fö317 av m, fl, (fp) vari yrkas 1, att riksdagenhos regeringen begär att förbandscheferna bemyndigas besluta avkortareservbefälens tjänstgöringsskyldighet med , 2, att riksdagenhos regeringen begär att överbefälhavaren bemyndigas besluta om avkortning avtjänstgöringsskyldigheten över , 1986/87:Fö318 av m, fl. (fp) vari - medhänvisning till motton 1986/87: A813 - yrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsamlevnadsundervisning i den militära befälsutbildningen, 2, att riksdagenhos regeringen begär en utvärdering av beslutet om att öppna försvarets yrkenför kvinnor, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförts om studierbeträffande taktisk flygtjänst och submarin tjärist. Väckta med anledning av totalförsvarsproposiiionen 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 4 att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som 5q anförtsbeträffande personalfrågor i försvaret. 1986/87:Föl28 av CarlBildt m, fl, (m) såvitt gäller yrkande 3 att FöU 1986/87:11 somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omtotalförsvarets militära del, 1986/87:Föl48av () vari yrkas att som . sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om alternafiva problemlösningar medanledning av den akuta befälsbristen. Väcktaunder den allmänna fnotionstiden 1986/87:Fö303av () vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om inrättandet av en musikpluton inomVästra militärområdet. 1986/87:Fö306av i m, fl, (c) såvitt gäller yrkandena 1, att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningenav allmänna värnplikten, 3, att hos regeringen begär att en genomgångsker av trafiksäkerhetsfrågorna inom försvarsmakten, 4, att hos regeringen begär att enförsöksverksamhet med och prövas vid förbandmed många fjärrekry-terade värnplikfiga, 8,att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om säkerhets- och försvarspolitisk information, 1986/87:Fö307av m, fl, (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen fill känna att regler införs som förhindrar att värnplikfiga framförmilitärfordon utan att ha fått tillräcklig vila, 1986/87:Fö310av m, fl, (vpk) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om breddning av informationenom svensk försvars- och säkerhetspolitik till de värnplikfiga, 1986/87:Fö314av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om trafiksäkerhetsfrågornainom försvaret, 1986/87:Fö316av Kersfin m, fl, (fp) vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av de utvärderingar av krigsförbandens förmåga som genomförs efterkrigsförbandsövningar. Väcktamed anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl27 av m, fl, (c) såvittgäller yrkandena 3, att beslutar uttala att den allmänna värnpliktenär en grundval för det militära försvaret, 7, attriksdagen beslutar ansluta sig till den ekonomiska ram och fördelningen av densammasom i mofionen angivits för det militära försvaret. 1986/87:Föl28av m, fl, (m) såvitt gäller yrkande 3 att FöU1986/87:11 som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom totalförsvarets militära del, 1986/87:Föl46 av () vari yrkas atti-iksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av förändringar i reglementet med tjänsteföreskrifter förförsvarsmakten, 1986/87:Föl47 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom värnpliktigas utbildning i vakttjänst. Väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:Fö301 av och () vari yrkas att beslutar att försäkringsskyddet för denvärnpliktige kompletteras i enlighet med motionens yrkande så att det blirheltäckande . 1986/87:Fö306 av i m, fl, (c) såvittgäller yrkandena 5, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omutbildning av besättningar för Herculesplan, 6, att riksdagenbegär att regeringen upptar förhandlingar med trafikbolagen så attvärnpliktskortet blir en giltig färdhandling på allmänna kommunikationer ihela landet, 7, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omdagersättning för de värnpliktiga, 1986/87:Fö309 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om de värnpliktigas försäkringsskydd ienlighet med vad som anförts i motionen, 1986/87:Fö311 av m,fl, (vpk) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till förbättring av de värnpliktigasekonomiska förmåner, resor m, m, i enlighet med vad som anges i motionen, 1986/87:Fö321 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom möjligheterna till förbättringar av de värnpliktigas resor, 1986/87:Fö322 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ombehandlingen av bostadsbidraget till värnpliktiga, 1986/87:Fö323 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning och ett förslag tillrationalisering i familjebidragsärenden enligt förslag. Väckta medanledning av totalförsvarsproposiiionen FöU 1986/87:11 1986/87:Föl27 av m.fl, (c) såvitt gälleryrkande 5 att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts beträffande värnpliktsförmåner, 1986/87:Föl45 av () vari yrkas 1, att som sin mening ger regeringen till kännaatt administratio nen av värnpliktsresorna överförs till försvarets civilförvaltning, 2, att som sin mening ger regeringen till kännaatt underlag bör skapas för en övergripande bedömning av värnpliktsförmånerna, 1986/87;Föl62 av () i variyrkas att beslutar hos regeringen begära att värnpliktsverket får iuppdrag att utreda i motionen nämnda avvikelseresor och komma med förslag tillalternativ användning i förekommande fall enligt motionen. Väckta under den allmänna motionstiden 1986/87:Fö207 av , () och ElvingAndersson (c) såvitt gäller yrkandena