bet · GA01LU21 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet, somförutsätter att regeringen vid sina överväganden kommer att pröva också den avrevisorerna aktualiserade frågan, anser att revisorernas förslag i denna delinte bör föranleda någon åtgärd från sida. Vadhärefter angår frågan om försäkringskassornas äterkrav pä underhållsbidragvill utskottet erinra om att ärenden om indrivning av utestående fordringar påunderhållsbidrag handläggs som enskilda mål och detta oavsettom det är den underhällsberättigade som är berättigad att uppbära bidrageteller om det är som pä grund av utgivet bidragsförskott harrätt att återkräva bidraget från den underhållsskyldige. behandladeriksdagen (LU 1985/86:2 y, SoU 1985/86: 29) revisorers förslag(förs, 1985/86: 17) angående statens utgifter för bidragsförskott, m, m, Iförslaget hemställde revisorerna att en utredning skulle komma till ständbeträffande statens stöd till barn som inte lever tillsammans med.bada sinaföräldrar och föräldrabal-kens förbehållsregler m. m. En fråga som enligtrevisorerna därvid borde prövas var spörsmålet huruvida försäkringskassansäterkrav på underhällsbidrag skall handläggas som allmänt mål vid.kronofogdemyndigheterna. I sitt av godkända betänkande i ärendetförordade socialutskottet med anledning av bl, a, revisorernas förslag att enförutsättnings- lös utredning ombidragsförskottssystemet borde komma till stånd och att LU 1986/87:21 därvidockså frågor om underhällsbidrag borde kunna prövas. Den av begärdautredningen har numera tillkallats. Enligt direktiven (dir, 1986:30) skallutredningen fritt kunna pröva'bl,a, de frågor som revisorerna tagit upp. mening saknas det anledning för att åter göra någotuttalande om handläggningen av äterkrav på underhållsbidrag.Det får ankomma pä regeringen att tillse att skatteindrivningsutredningensövervägänden rörande gränsdragningen mellan allmänna och enskilda målsamordnas med det utredningsarbete som pågår beträffande reglerna förunderhållsbidrag till barn och bidragsförskott. Revisorernatar också upp en fräga om samordning av olika normer för levnadsstandard.Normalbelopp för existensminimum bestäms av och tillämpas avskattemyndigheterna vid bl. a. bedömning av rätt till avdrag på grund avnedsatt skatteförmåga. Normalbeloppet avser vanliga levnadskostnader för denskattskyldige och hans familj. Det belopp som enligt UB skall förbehållasgäldenären vid införsel bestäms också med ledning av bestämmelserna omexistensminimum, fastställer vidare ett normalbelopp som vidutmätning i lön skall förbehållas gäldenären för hans och familjensförsörjning. Detta utmätningsfria belopp är högre än existensminimum. Vidfastställande av underhållsbidrag till ' barn skall enligt den underhållsskyldige förbehållasett belopp för egna levnadskostnader och i förekommande fall rnakas eller sambossamt hemmavarande barns försörjning. Reglerna om förbehållsbelopp iföräldrabalken avviker frän vad som gäller vid beräkning av existensmini-' mumoch utmätningsfritt belopp. Fråganom en översyn av reglerna om existensminimum har aktualiserats i vid1983/dä på hemställan av skatteutskottet (SkU1983/84:50) som sin mening gav regeringen till känna att en allsidig utredningom reglerna borde komma till stånd. Frågan återkom vid 1986/däskatteutskottet i sitt av godkända betänkande (SkU 1986/87: 15)förutsatte att saken togs upp utan dröjsmål. Somtidigare nämnts har pä begäran (SoU 1985/86:29) en utredningtillkallats för att se över bidragsförskottssystemet. En fråga som utredningenenligt sina direktiv fritt skall kunna pröva är regler omförbehållsbelopp. Isitt förslag framhåller revisorerna att det bör finnas en gemensamförbehållsnorm vid kronofogdemyndigheterna, skattemyndigheterna och förberäkning av underhällsbidrag och att också socialtjänstlagens bestämmelser om"skälig levnadsnivå" bör beaktas. Det upipdrag regeringen fått avriksdagen att utreda reglerna för skattemässigt existensminimum ochförbehållsbelopp enligt bör enligt revisorerna samordnas ochkompletteras med utredningsuppdrag innefattande reglerna avseendeförbehållsbelopp vid kronofogdemyndigheterna. Enligt revisorernas mening böråtgärder vidtas sä att en samordning uppnås. Revisorerna hemställer attutredning i enlighet med det anförda skall ske. I likhet med vad riksdagentidigare uttalat vill utskottet understryka att 10 det är angeläget attreglerna om existensminimum ses över. Vid en sådan LU 1986/87:21 översyn börsom revisorerna framhållit också förbehällsbeloppen vid införsel och utmätningi lön övervägas. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att socialutskottetnyligen i sitt av godkända betänkande ' (SoU 1986/87: 21) framhållitatt förhällandet mellan existensminimum och socialbidrag måste övervägas isamband med en översyn av existensminimireglerna. harförutsatt att handläggningen av de angivna frågorna samordnas inomregeringskansliet och har med hänsyn härtill inte ansett att någon riksdagensåtgärd är erforderlig, Pägrund av det anförda kan lagutskottet i huvudsak ställa sig bakom revisorernasförslag i denna del. Utskottet kan dock inte finna det motiverat med ensamordning mellan regler om förbehållsbelopp ochbestämmelserna om existensminimum m, m. Väsentliga olikheter finns mellan dessabåda regelsystem, regler är av civilrättslig natur ochtillämpas vid fastställandet av en långvarig underhållsskyldighet gentemotbarn. Bestämmelserna om existensminimum m, m, är däremot av offentligrättsligart och tillämpas vid bedömningen av hur mycket en person i ett betydligtkortare tidsperspektiv behöver garanteras för sitt och familjens nödvändigauppehälle. Utskottet vill också påpeka att såvitt gällerkronofogdemyndigheternas arbete en samordning torde vara utan betydelseeftersom det inte ankommer på dem att fastställa underhällsbidrag.Kronofogdemyndigheternas befattning med underhållsbidrag inskränker sig tillrent exekutiva åtgärder varvid de har att tillämpa reglerna om existensminimumoch utmätningsfritt belopp. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen till känna. ÄvenUB:s regler om löneutmätning berörs i revisorernas förslag. Revisorerna anseratt möjligheterna att tekniskt förbättra bestämmelserna om löneutmätning börutredas och hemställer att det anförda ges regeringen till känna. Sominledningsvis framhållits har fått i uppdrag av regeringen attinleda arbetet med en utvärdering av UB samt att, i samband med redovisningenav resultatet av den kartläggning som verket skall göra, ange bl, a, vilkaändringar i UB som del kan vara motiverat att överväga. Utskottet, som delarrevisorernas uppfattning att reglerna om löneutmätning bör ses över, anser atten sådan översyn bör ske i samband med utvärderingen av UB, Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Taxesättningen på exekutionsväsendets område Enligt17 kap. UB skall i enskilda mäl ersättning tas ut för statens kostna der för förfarandet hos kronofogdemyndigheten i den omfattning som regeringen bestämmer. Vid införsel skall dock ej nägon ersättning tas ut. Närmare bestämmelser om ersättningen finns i förordningen (1981: 1185) om utsökningsavgifter. Utsökningsavgifterna utgörs av grundavgift, för säljningsavgift och särskild avgift. Vid utmätning endast i överskjutande skatt utgör dock avgiften . Försäljningsavgift tas ut vid exekutiv försäljning och utgör av köpeskillingen, dock högst . Vid försäljning av registrerat skepp, registrerat luftfartyg eller 11 fastighetär försäljningsavgiften av egendomens värde, dock lägst 200 LU1986/87:21 och högst . Särskild avgift utgår när särskilda kostnaderuppkommer för staten i målet. Ersättning skall enligt konkurslagen (1921: 225) utgå förkronofogdemyndighetens arbete med tillsynsuppgifterna i konkurs. när konkurs som handläggs som mindre konkurs avskrivs. I övrigafall bestämmer tillsynsmyndigheten avgiften. 1 förslaget framhåller revisorerna att grundavgiften iutsökningsmål fidigare har varit anpassad till kostnaderna förkronofogdemyndighetens eget arbete med målen. I revisorernas granskningsrapportkonstateras att avgifterna skulle behöva höjas med för att fullkostnadstäckning för hanteringen av enskilda mål skall uppnäs totalt sett. Detskulle, tillämpat på grundavgiften, innebära en höjning från 250 till 750 kr.Vid den senaste höjningen är 1981 angavs enligt revisorerna att avgiften däåterställdes till samma reala storlek som vid föregående höjning som baseratspå kostnadstäckningsprincipen. Grundavgiften beräknades är 1981 med hänsyn,till kostnadsutvecklingen böra utgå med . För att avgiften skall .behälla sitt realvärde från nämnda tidpunkt skulle den enligt revisorerna år1986 behöva räknas , dvs, med , vilket skulleinnebära en årlig inkomstökning för statsverket om ca 40 milj, kr. Revisorerna finner det angeläget att man genom enutredning prövar vilka riktlinjer som skall gälla vid taxesättningen förkronofogdemyndighetens tjänster samt att en taxeöversyn genomförs. Vid dennaöversyn bör man även granska andra hithörande frågor, såsom avgift för förhandsbesked,ansökningsavgift och differentierad grundavgift samt frågan om avgiften videxekutiv försäljning av fast egendom m, m. Bakom förslaget om en ansökningsavgift ligger enligtrevisorerna en strävan att reducera antalet onödiga utsökningsmål, dvs, främstmäl där det från början med stor säkerhet kan bedömas vara utsiktslöst atterhålla betalning. Med differentierad grundavgift avser revisorerna att fleraavgiftsnivåer skall införas så att avgiften kan anpassas till ett målsbeskaffenhet, det sökta beloppets storiek och vilka åtgärder frånkronofogdemyndighetens sida som krävs i mälet. Revisorerna anser att frågan om ansökningsavgift är mindreaktuell om den föreslagna ordningen med avgiftsbelagt förhandsbesked införs.Frågan om ansökningsavgift och differentierad utsökningsavgift bör emellertidprövas som alternativ i den föreslagna taxeutredningen. Revisorerna anser vidare att försäljningsavgiftens övrebeloppsgräns bör höjas sä att avgiften i genomsnitt ger täckning förkronofogdemyndighetens självkostnader vid exekutiv försäljning. Frågan börnärmare utredas tillsammans med de andra taxefrägorna. Revisorerna hemställer att en utredning om taxesättningenvid kronofogdemyndigheterna kommer till stånd. Revisorerna hemställer också att som sin meningger regeringen till känna att - i avvaktan på resultatet av det förordadeutredningsarbetet - avgifterna på exekutionsväsendets område bör räknas upp säatt de återfår sitt tidigare realvärde. Utskottetvill för sin del framhålla att kronofogdemyndigheternas befall- 12 ning med enskilda mål fåranses utgöra en del av statens rättsvårdande LU 1986/87:21 verksamhet och att detdärför knappast kan ställas krav på att kostnaderna för verksamheten tillfullo skall täckas genom avgifter. statsflnansiella intressetav en rimlig taxesättning beaktas liksom intresset av att exekutionsväsendetär så effektivt som möjligt. för lågt kommerkronofogdemyndigheternas kapacitet i viss utsträckning att tas i anspråk ionödan. Risk finns nämligen då att borgenärerna begär exekutiva åtgärder trotsatt utsikterna för ett positivt resultat är små eller Närdet gäller flertalet av de avgifter som tas ut av kronofogdemyndigheternasaknas, som framhålls av revisorerna, klara riktlinjer förvilken kostnadstäckning som skall krävas. Enligt utskottets mening är detangeläget att frågan om vilka riktlinjer för taxesättningen som ifortsättningen bör gälla blir föremål för en närmare utredning och att isamband därmed en översyn sker av nivåerna för de olika avgifterna. Därvid börocksä de av revisorerna aktualiserade frågorna om ansökningsavgift ochdifferentierad grundavgift kunna prövas förutsättningslöst liksom spörsmåletom försäljningsavgiften. Det bör ankomma pä regeringen att bestämma de närmareformerna för utredningsarbetets bedrivande. Enligt utskottets mening börregeringen i lämpligt sammanhang redovisa resultatet av översynsarbetet förriksdagen. Utskottetkan vidare ansluta sig till revisorernas uppfattning att en uppräkning avutsökningsavgifterna bör ske i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet.Såväl i 1985/86 som i 1986/87 ärs budgetproposition har departementschefen isamband med anslagsframställningen till kronofogdemyndigheterna förutskickaten höjning av grundavgiften. Utskottet vill understryka vikten av att en sådanhöjning nu kommer till ständ. anfört med anledning av revisorernas förslag i dessa delar bör gesregeringen till känna. Närasamband med taxesättningen inom exekutionsväsendet har en av revisorernaupptagen fråga om budgetredovisningen. Statensutgifter för exekutionsväsendet redovisas i budgetpropositionen under främstanslagen till och kronofogdemyndigheterna. Från utgifternaunder anslaget till kronofogdemyndigheterna görs avdrag för uppbördsmedel somutges i ersättning frän allmänna pensionsfonden. Andra inkomster fränkronofogdemyndigheternas verksamhet i form av utsökningsavgifter,tillsynsavgifter och expeditionsavgifter redovisas under olika inkomsttitlarpå statsbudgetens inkomstsida. Enligtrevisorerna är det angeläget att redovisningen under kronofogdemyndigheternasförvaltningsanslag ändras så att uppgifter om alla intäkter avkronofogdemyndigheternas verksamheter ges under anslaget samt att denavgiftsbelagda verksamheten om möjligt särredovisas. Därmed ges enligtrevisorerna möjligheter att mera löpande bevaka statsverkets faktiskakostnader (netto) för verksamheten. Revisorernahemställer att frågan om hur redovisningen skall utformas blir föremål förnärmare utredning. mening skulle det självfallet vara till fördel om redovis ningen under anslaget till kronofogdemyndigheterna kunde utformas sä att 13 de faktiska kostnadernaför exekutionsväsendet kunde utläsas. En sådan LU 1986/87:21 redovisningsom revisorerna förordar skulle emellertid inte vara förenlig med vad someljest gäller när kostnaderna för,ett verksamhetsområde inte helt skall täckasgenom avgifter, I sammanhanget bör påpekas att ersättningen från allrriänna pensionsfondentill skillnad från utsökningsavgif- , terna skall ge full kostnadstäckning.De olika avgifterna för kronofogde- myndigheternas verksamhet bör därförliksom redovisas under inkomsttitlarna. Detta utesluter emellertidinte att det bör vara möjligt för regeringen att i anslutning tillanslagsframställningen lämna uppgifter om inkomsterna frånkronofogdemyndigheternas verksamhet. Utskottet förutsätter att regeringen isamband med budgetarbetet för /89 överväger frågan. Någotsärskilt tillkännagivande i saken anser utskottet inte erforderligt. Imotion 1986/87: L305 (c) yrkas att beslutar att länskronofogdemyndigheteni förläggs till , Somtidigare redovisats skall organisationskommittén med utgångspunkt i bl, a, desynpunkter som givit regeringen till känna lämna förslag till dennärmare utformningen av länskronofogdemyndigheternas. En frägasom kommittén skall överväga är vilka orter i länen som skall vara centralorterför de nya myndigheterna. Enligt utskottets mening bör resultatet av kommitténsöverväganden inte föregripas. Utskottet avstyrker därför bifall till motionen. Vadrevisorerna anfört i förslaget angående kronofogdemyndigheternas organisationbör inte föranleda något ställningstagande från sida. 1. beträffandeanslaget till kronofogde/nyndigheterna att tillKronofogde/nyndigheter/ia för /88 anvisar ett förslagsanslag om565525 ,, 2, beträffanderiksdagens revisorers förslag att dels medanledning av förslag 1986/87: 7 i dessa delar som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört beträffande information omkronofogdemyndigheternas verksamhet, ekonomisk rehabilitering,påminnelseförfarande i allmänna mål, användning av branschkoder,taxesättningen inom exekutionsväsendet, samordning av förbehållsbelopp samtreglerna för löneutmätning, t/e/i avslår förslaget i övriga delar. 3.beträffande lokaliseringen av tänskronofogdemyndigheten i LU 1986/87:21Östergötlands län att avslår motion 1986/87: L305. (), (), (), UllaOrring (fp), (), (), (),(), (), (), (), (), (), () ochEwy (). Tryckeri, 1987 15