bet · GA01KU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Som framgår av utskottets redovisning i recitavsnittetinnebär gällande föreskrifter i vallagen att väljare utan insyn skall kunna lägga in sinavalsedlar i valkuvert. Denna föreskrift är av central betydelse, och det är angeläget att de lokala valmyndigheterna säkerställer att insynsskyddade platser finns och då särskilt beaktar de handikappades särskilda behov. I de anvisningar som utfärdas av postverket före varje val har man också uppmärksammat de rörelsehindrades behov och föreskrivit att särskilt anpassad valskärm placeras ut i lokal där rörelsehindrade väljare kan väntas poströsta.-Enligt vad utskottet erfarit förbereder man inom RSV:s valsektion uppläggningen av information och utbildning inför nästa allmänna val. Frågan om bättre tillgång till lättillgängliga platser för rörelsehindrade kommer dä att tasupp. Ett problem är att många av vallokalerna över huvud taget inte är särskilt handikappanpassade. Flertalet rörelsehindrade röstar dock enligt RSV på posten. Inom RSV handlägger man en framställning från unga synskadade om möjligheten till punktskrift på valsedlar. Med anledning härav undersöks möjligheterna att ordna sådana valsedlar. Frågan rymmer tekniska komplikationer, och även de ekonomiska konse kvenserna måste analyseras. De åtgärder som således redan är under övervägande inom RSV innebär att syftet med motionerna i allt väsentligt är tillgodosett. Utskottet vill för sin del understryka betydelsen av attytterligare åtgärder vidtas för att underlätta för de handikappade att utöva sin rösträtt med bevarad valhemlighet. Något sårskilt uppdrag till regeringen anser utskottetemellertid inte erforderligt. Motionerna får anses besvarade med KU1986/87:15 vad utskottet anfört. Frågan om röstning genom bud som är vårdare tas upp imotion K707 av m. fl. (c). Motionärernaanser att riskerna förfusk är för stora med nuvarande regler och föreslår därför en sådan ändring ivallagen att begreppet vårdare definieras till att avse endast de fall där ettegentligt , vårdnadsförhållande föreligger. Vidare bör vårdnadsförhållandetkunna styrkas inför röstmottagare. Motionsyrkanden av samma innebörd har tidigare behandlatsav , (KU 1984/85:28). Då avslogs en likartad motionunder hänvisning till tidigare bedömning, varvid utskottet understrukit viktenav att budröstningsförfarandet och partiernas roll hålls klart i sär och attdet är av särskild betydelse att de som medverkar i röstningsförfarandet följergällande regler. Utskottet förutsatte att de politiska partierna kommer attverka för att de aktiva i det lokala valarbetet blir orienterade om gällandeföreskrifter. Utskottet vill ånyo understryka vikten av att föreskrifterna ombudröstning följs mycket noga; av särskild betydelse att den information somlämnas av centrala valmyndigheten såväl till valförrättare som till allmänhetenär så klarläggande som möjligt. Utskottet anser emellertid inte att det finnsskäl till ändring av den nuvarande utformningeri av vallagens föreskrifter idenna del. Motion K707 avstyrks följaktligen. Frågor om proportionaliteten i det kommunala valsystemetfas upp i mofionerna K617 av och (båda c), 703 avBengt Silfverstrand och (båda s), 704 av iMalmö (m) och 719 av (), I de tre förstnämnda motionerna föreslåsett införande av utjämningsmandat med småpartispärr vid val i valkretsindéladkomriiun. I motion 719 föreslås dels att nuvarande 3-procentsspärr för val avlandsting slopas, dels att ett system med utjämningsmandat utan småpartispärrinförs för valkretsindelade kommuner. har behandlatliknande motioner. Vid 1980/beslöt att hos regeringen begära att frågan om proportionaliteten i de kommunala valen skulle tas upp till förnyad prövning. Detta skedde genom ett uppdrag till demokrati beredning, som avslutade sitt arbete . Beredningen stannade för att förorda ätt nuvarande valsystem vid kommunfullmäktigvalen bör tillämpas tills ytterligare erfarenheter vunnits. Beredningen var inte enig. Tre ledamö ter reserverade sig till förmån för ett system med utjämningsmandat. motiveringen anförde majoriteten att de studier som gjorts visar att det nuvarande systemet fyller högt ställda krav på proportionalitet. 'En övergång till ett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat skulle endast medföra vissa smärre förbättringar vad gäller proportionaliteten. Demokratiberedningens förslag i denna del bereds inom . Utskottet anser att den nämnda beredningen bör avvaktas.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna K617, 703, 704 och 719 yrkande 2. har även tidigare behandlat och avstyrktmotioner om slopande av 3-procentsspärren för val av landstingsledamöter, . Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning av frågan och anser att 20 inte börändra sitt ställningstagande i späfrfrågan. Motion 719, yrkande 1 KU1986/87:1'5 avstyrks sålunda. I motion K706 av m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer att förslag om rösträtt i riksdagsvalför.invandrare som ej är svenska medborgare föreläggs . Imotionen hänvisas bl. a. till det utredningsarbete som företagits i frågan av 1983års rösträttskommitté. Kommittén, som inte var enig, föreslog att nordiskamedborgare skulle ges rösträtt under samma förutsättningar som gäller i dekommunala valen. De borgerliga ledamöterna ansåg att kravet på svensktmedborgarskap skulle stå kvar. Vpk-ledamoten ansåg att alla utländskamedborgare söm uppfyller kvalifikationerna för rösträtt också skullefå rösträtt i riksdagsval. Kommitténs förslag lades inte till grund för någonproposition till . Enligt regeringens bedömning borde frågor om s.k.dubbelt medborgarskap utredas. Denna utredning, medborgarskapskommittén (A1985:01), tillsattes . Med hänvisning härtill avstyrks motion K706. I motion K716 av och (bådas) föreslås att en undersökning görs om hur väljarundersökningar sompresenteras nära inpå valen kan inverka på valresultatet. Motionärerna hänvisartill den debatt som förts i denna fråga i anslutning till de senaste valen. avslog på utskottets förslag vid 1983/riksmöteen motion med samma syfte (KU 1983/84:11). Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att frågor om publiceringsbegränsningar av opinionsundersökningarbehandlats i en skrift av forskningsrådsnämnden, Makten över opinionen(Källa/23, 1986). Av denna framgår bl. a. att frågor om begränsningar ipublicering av opinionsundersökningar undersökts inom 1983. Deslutsatser som då gjordes var bl. a. att reglering och kontroll inte bedömdessom lämpliga åtgärder. Det fick förutsättas att medlemsstaterna själva kundefinna lösningar av frågan. Utskottet avstyrker motionen under hänvisning till den iregeringsformen stadgade yttrande- och informationsfriheten. 1. beträffande vallagsliftningen a) att förklarar motionerna1985/86:K623, 1985/86:K702, 1985/86:K705, 1985/86:K708, 1985/86:K710, 1985/86:K711, 1985/ 86:K712, 1985/86:K714, 1985/86:K715, 1985/86:K717, 1985/86:K724, 1985/86:K725, 1985/86:K726 och 1985/86:K727 besvarade med vad utskottet anfört, b) att avslår motionerna I985/86:K709,I985/86:K718 yrkande 2 och 1985/86:K722, att avslår motion 1985/86:K718 yrkande 1, 3. beträffande valservice åt handikappade attriksdagen förklarar motionerna 1985/86:K701 och 1985/86:K720 besvarade med vadutskottet anfört. 4. beträffanderöstning genom bud som är vårdare 1986/87:15 att avslår motion 1985/86:K707, 5. beträffandeproportionaliteten i del kommunala valsystemet och ' 3-procentsspärren vidlandstingsval attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K617, 1985/86:K703, 1985/ 86:K704 och1985/86:K719, 6. beträffande rösträtt i riksdagsval förinvandrare som ej är svenska medborgare attriksdagen avslår motion 1985/86:K706, attriksdagen avslår motion 1985/86:K716. Närvarande:Olle (), (), (), (), * (fp), (), (), HansNyhage (m), (), (), (), GunnarBiörck i (m), (), () och '*(vpk). * Ejnärvarande vid justeringen. Vallagstiftningen-utlandsröstning (mom. 1) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Samtliga dessa" och slutar med "ansesbesvarade" bort ha följande lydelse: Samtliga dessa frågor innefattas i folkstyrelsekommitténsuppdrag, och i flertalet motioner bör det fortsatta beredningsarbetet kunnaavvaktas. I tre motioner tas frågor om utlandsröstningen upp. I motion1985/86:K710 av () och 1985/86:K727 av Håns Nyhage (m)föreslås att brevröstning skall införas som ett allmänt komplement tillröstning hos utlandsmyndigheter. I motion 1985/86:K724 av m.fl.(fp) föreslås att röstmottagningsställen i större utsträckning än nu kananordnas på platser där större grupper svenskar befinner sig. I motionen anförsvidare att det finns skäl att överväga formerna för de administrativa beslutenom på vilka platser röstmottagningsställen skall anordnas. Det är intetillfredsställande att det är ett regeringsorgan - - somhar ett avgörande inflytande även på vilka platser utomlands röstning skallkunna ske. Utskottet anser att det finns anledning att överväga hurbrevröstningen i. utlandet skall kunna vidgas och fungera som ett komplementtill röstningen. Då kanockså de olägenheter med för få röstmottagningsplatsersom påtalas i KU1986/87:15 motion K724 avhjälpas. Utskottet finner att dessa frågor börses över av regeringen i enlighet med motionerna och att förslag tillerforderliga lagändringar föreläggs . Motionerna K710, K724 och K727tillstyrks följaktligen. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande vallagstiftningen -utlandsröstning a) att riksdagenmed bifall till motionerna 1985/86:K710, 1985/ 86:K724 och 1985/86:K727 iskrivelse till regeringen hemställer om lagförslag i enlighet méd motionerna, b) att riksdagenförklarar motionerna 1985/86:K623,1985/86:K702, 1985/86:K705, 1985/86:K708,1985/86:K711, 1985/86:K712, 1985/ 86:K714, 1985/86:K715, 1985/86:K717,1985/86:K725 och 1985/ 86:K726 besvarade med vad utskottet anfört, c) att riksdagenavslår motionerna 1985/86:K709, 1985/86:K718 yrkande 2 och 1985/86:K722. Röstning genom bud som är vårdare (mom. 4) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), i (m) och BengtKindbom ' (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Motionsyrkanden av" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse: Utskottet vill starkt understryka vikten av att så mångasom möjligt kan avge sina röster i de allmänna valen. Olika former avbudröstning är härvidlag ett viktigt komplement till den personligaröstavgivningen. är det av största vikt att skapa garantier föratt riskerna för otillbörlig påverkan vid budröstning i görligaste månundanröjs. Vidare är det av stor betydelse att reglerna är så utformade, attröstmottagarna på så säkra och likformiga grunder som möjligt kan avgöra om densom tjänstgör som bud skall accepteras eller ej. Det är olyckligt med olikartadpraxis mellan olika röstmottagare. Tvisterom valförrättarnas beslut kandessutom leda till överklaganden och i vissa fall omval. Erfarenheten visar att problem särskilt uppkommit vadgäller budröstning genom vårdare. missbruk har förekommit, i några fallbeivrade vid domstol. Det har också i övrigt rått stor osäkerhet om vad somskall avses med ett vårdnadsförhållande. Utskottet anser därför att det föreligger behov attkomplettera föreskrifterna i 11 kap. 3 § vallagen på det sätt som föreslås imotion 1985/86:K707. Motionsyrkandet tillstyrks således. dels att utskottets hemställan,under mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande röstning genom bud som ärvårdare att med bifall till motion 1985/86:K707 antar följandeförslag till lag om ändring i vallagen (1972:620): Lag omändring i vallagen (1972:620) föreskriver att 11 kap. 3 § vallagen skall haföljande lydelse. KU 1986/87:15 Väljare, som. på grund- av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen för detvaldistrikt där han är upptagen i röstlängd eller, om han vistas utomlands,hos närmaste utlandsmyndighet där röstning äger rum, får lämna valsedel genombud.. Bud får den vara som är väljarens barn, barnbarn, fader, moder ellersyskon eller hans vårdare och som fyllt . Sådan, valsedelsförsändelseanordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val självin sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne läggerhan sedan in iordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelseoch tillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvertet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygarskriftligen ätt väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att någotförhållande som strider mot innehållet ej är känt för dem. Vittne skall hafyllt ; Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. Väljare, som på grund av sjukdom,rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställa sig i vallokalen för detvaldistrikt där han är upptagen i röstlängd eller, om han vistas utomlands,hos' närmaste utlandsmyndighet där röstning äger rum, får lämna valsedel genombud. Bud får den vara som år väljarens barn, barnbarn, fader, moder ellersyskon eller hans vårdare och som fyllt . Vårdare är den som yrkesmässigteller på ett därmed likarlat sätt ger väljaren vård av mer varaktigt slag.Sådan valsédelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljaren lägger för varje val själv in sin valsedel i ettinnerkuvert. I närvaro av budet och ett vittne lägger han sedan iniordningställda innerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytter-kuvértet försäkran påheder och samvete att han förfarit på detta sätt samt att han av anledning somanges i första stycket ej kan inställa sig för röstning i vallokalen förvaldistriktet eller hos utlandsmyndigheten. Budet och vittnet intygarskriftligen att väljaren egenhändigt undertecknat försäkran samt att någotförhållande som strider mot innehållet ej är känt för dem. Vårdare skall ange ivilket vårdnadsförhållande han slår till väljaren. Vittne skall ha fyllt 18 år.Väljarens make eller barn eller makens barn får ej vara vittne. Denna lagträder i kraft . Proportionaliteteni det kommunala valsystemet och KU1986/87:15 3-procentsspärren vid val av landsting (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrkssålunda" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att det är viktigt att åtgärder vidtas isyfte att förbättra proportionaliteten i de kommunala valen.Demokratiberedningens majoritet har visserligen ansett att en förändringendast skulle ge smärre förbättringar. I ett sammanhang som detta är det dockenligt utskottet angeläget att man tar till vara de möjligheter som finns.Under den beredning som pågår i bör därför arbetetinriktas på ett system med utjämningsmandat utan någon form av småpartispärr.Frågan om ett slopande av den nuvarande 3-procentsspärren vid landstingsvalenmåste Också tas upp i anslutning till denna beredning. Spärren innebäronekligen att även mycket starka lokala opinioner inom ett landsting kanutestängas. Det är dags att spärren slopas. Motion 1985/86:K719 tillstyrksdärför. Motionerna 1985/86:K617, 1985/86:K703 och 1985/86:K704 avstyrks. dels att utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffande proportionaliteten i det kommunalavalsystemet och 3-procentsspärren vid landstingsval , a) att med bifallfill motion 1985/86:K719 i skrivelse till regeringen begär lagförslag ienlighet med motionen, b) att avslår motionerna1985/86:K617,1985/86:K703 och 1985/86:K704. Rösträtt i riksdagsval för invandrare som ej är svenska medborgare (mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Kommittén, som" och slutar med "motion K706"bort ha följande lydelse: föreslog att medborgare i de nordiskaländerna som varit kyrkobokförda i de tre åren närmast före valåretskulle få rösträtt i riksdagsval. Vpk föreslog för sin del att rösträttenskulle gälla alla utlänningar som varit kyrkobokförda de tre åren före valåret.Regeringen har emellertid ännu inte lagt fram någon proposition i frågan. Ensärskild utredning utreder medborgarskapsfrågan. Det bör dock understrykas attrösträtten ej får göras beroende av medborgarskap eller rösträttsregler iursprungslandet. Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör lägga framförslag om rösträtt för invandrare i enlighet med vad som föreslagits i motion1985/86:K706. dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande rösträtt i riksdagsval förinvandrare som ej är svenska tnedborgare attriksdagen med bifall till motion 1985/86:K706 i skrivelse till 25 regeringenbegär lagförslag om rösträtt i riksdagsval för invandrare KU 1986/87:15som ej är svenska medborgare. , Hans Nyhage och i (alla m) anför: Frågan om valkretsindelningen i har varitföremål för överväganden . De flesta är överens om att dennuvarande ordningen med fyrstadskretsen som en valkrets och länet i övrigt somen valkrets inte är ändamålsenlig. De förslag som lagts fram, först avpersonvals-och valkretsutredningen och sedermera av en särskild avregeringen tillkallad utredare - kammarrättspresidenten -, har intelett till förslag från regeringen. har haft i uppdrag attbehandla bl. a. valkretsfrågor. Vi vill understryka vikten av att alla politiskapartier medverkar till en reform som kan börja tillämpas vid val.