bet · GA01KrU21 · 1986-12-31 00:00:00 — påbörjade insamhng av glas på 1930-talet.Majoriteten av bruken i glasriket var då belägna inom länet. invigdesVäxjö glasmuseum, sedan en särskild tillbyggnad till färdigställts.Sedan nämnda år har en betydande insamling skett av såväl glasföremål somarkivalier från , Glasindusfrins arbetsgivarförbundoch olika glasbruk. Antalet glasföremål uppgår nu till ca KrU 1986/87:21 25000.Dessa har framställts vid en mycket stor del av de glasbruk som anlagts ochdrivits i . Glasmuseefs rikskaraktär har nämligen betonats från börjanoch har accentuerats . I motion Kr282 (m', s, fp, c) framhållsstarkt behovet av att glasmuseet får nya lokaler. En rad skäl härför åberopas.Def betonas att man genom sådana lokaler skulle kunna få en riksinstitution, ivilken en väsentligt större del än av det unika materialet omden svenska glaskonstens historia skulle kunna visas. Det framhålls vidare bl.a. att nya lokaler skulle få betydelse för turistnäringen. Motionärerna villatt skall klassas som basmuseum för det svenska glaset ochdess historia. Utskottet har i det föregående avvisat tanken på atf förnärvarande inrätta fler centralmuseer, dvs. museer som är statliga eller museermed statliga driffbidrag för vilka regeringen fastställer instruktioner ellerstadgar. Utskottet har också ställt sig bakom förslag i propositionen om atttillhopa fem ansvarsmuseer - av benämnda basmuseer - skall utsesför landet. Utskottet kan med hänsyn härfill inte ställa sig bakom önskemåletom att med motionens terminologi skall klassificeras sombasmuseum. I sammanhanget vill utskottet nämna aft motionärerna vill att-museet även i fortsättningen skall ingå i . Av innehållet imotionen framgår aft motionärernas huvudsyfte är att statligt stöd skall kunnautgå för en nybyggnad för glasmuseet. Enligt vad utskottet inhämtat har presenterats ett principförslag rörande en sådannybyggnad. Kostnaden har beräknats till ca 10milj. kr., vartill kommerkostnader för inredning, ca 5 milj. kr. Utställningsytan beräknas fill ca lOOOmmot 300 m. Utskottet har också inhämtat att en uppvaktning avkulturministern kommer att ske i nybyggnadsfrågan innevarande månad. Utskottetvill i anslutning härfill erinra om att, i mån av fillgång på medel,anordningsbidrag kan lämnas för nybyggnad och upprustningsbidrag för ombyggnadeller upprustning av bl. a. museilokaler som tillhör någon annan än staten. Somvillkor gäller bl. a., att projektet skall vara angeläget från kultiirpolitisksynpunkt och av betydelse från sysselsättningssynpunkt. Utskottet anser medhänvisning till def anförda att rnotionen infe bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Enligt motion Kr225 (m) bör det inrättas eft varvsmuseum iMalmö. Motionärerna erinrar om atf den civila fartygstillverkningen vid Kockumsvarv kommer atf läggas ned vid utgången av innevarande år. De framhåller denbetydelse haft för svensk export och framhåller att ettvarvsmuseum i inte bara är en angelägenhet. Enligt vad utskottet inhämtat har dokumentation ochinsamling av föremål från varv skett av i samarbete medföretaget och fackorganisationerna. En permanent utställning om Kockumsverksamhet i har också aktualiserats. Däremot har man inomkommunledningen, enligt vad utskottet inhämtat, gjort bedömningen att det intefinns ekonomiska resurser för ett varvsmuseum, såvida inte staten eller Kockumsvarv finansierar ett sådant. Med hänsyntill de uppgifter som sålunda inhämtats och till vad utskottet i detföregående (s. 7-8) anfört om nya centralmuseer, avstyrker utskottet KrU1986/87:21 motionen. Frågan om atf få fill stånd ett varvsmuseum i harlärige varit akfuelL tog initiativ till ettprojekt för att till eftervärlden bevara en levande bild av svenskvarvsindustri. Syftet med projektet var bl. a. att påbörja bevarandet avexisterande varvsmiljöer med sikte på ett framtida varvsmuseum. Inom ramen förprojektet har betydande varvshistoriska samlingar kommit till stånd. har bildats med syfte bl. a. att slå vakt omsamlingarna. En av kommunstyrelsen tillsaft kommitté har våren 1985lämnat en rapport med förslag om inrättande av en särskild stiftelse -Stiftelsen varvsmuseum. I motionerna Kr256(fp)och Kr280(m) lämnas en redovisningfördetovan angivna projektet. Motionärerna vill atf staten - och, i en avmotionerna, kommunen - skall ta initiativ till bildandet av én stiftelse föratt ett nationellt varvsmuseum skall skapas i . Utskottet har inhämtat att museinämnden i islutet av uppdragit åt museiförvalfningen atf före utgången av marsmånad 1988 efter överenskommelse med omhänderta och medGöteborgs museers samlingar införliva ett urval föremål jämte bilder ochövrigt-dokumentationsmaterial. Vidare har nämnden vid samma tillfälle uppdragitåt förvaltningen att för museinämnden innevarande månad redovisa en projektplanför utredning rörande den svenska varvshistoriens dokumentation ochåskådliggörande. Utskottet konstaterar således att det pågår ett arbete somsyftar till att den svenska varvshistorien skall dokumenteras. Arbetet syftardock inte uttryckligen fill en sådan stiftelse som mofionärerna förespråkar.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att i det utlåtande avmuseiförvalfningen som ligger fill grund för museinämndens beslut uttalas atten huvudfråga blir en bevarandeplan för byggnader och anläggningar på de gamlavarvsområdena längs Hisingenstranden. Utskottet vill i anslutning härtill,liksom vid behandlingen av en mofion om Tekomuseum i , erinra om atfriksdagen på hemsfällan av utskottet gett regeringen till känna vissasynpunkter om bevarande av industriminnen (KrU 1985/86:8, rskr. 1985/86:47). Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att motionernainfe bör ' föranleda någon åtgärd. £A:owuieuw Öerg5/flge/i behandlas i mofion Kr232 (s). omfattar sju kommuner inomKopparbergs och , nämligen kommunerna , , Ludvi ka, , Skinnskafteberg, och . är uppbyggt kring ett femtiotal sevärdheter som utvalts för att ur ett humanistiskt perspektiv berätta om hur "järnet brutit bygd". Tillsevärdhe terna räknas inte bara produktionsanläggningar som gruvor, hyttor och smedjor utan också bergsmanshein, arbetarbostäder och herrgårdar. Vidare visar museet hur järnet transporterades, t. ex. på . Olika energikällor uppmärksammas. är representerad med Luos- sa-stugan i . Museet omfattar även ett antal moderna företag som visarhur man arbetar KrU 1986/87:21 i nutiden i Bergslagen. Museet har också eninriktning mot framtiden, bl. a. behandlas forskningen kring framtidaenergiskogar. Ett av kännetecknen för Bergslagen är att detvill ge en helhetsbild av ett mänskligt verksamhetsområde. Ekornuseitanken harframför allt utvecklats i men är nu internationellt känd ochtillämpad. I formellt hänseende leds museet av en samarbetskommitté ivilken ingår samtliga sju kommunalråd samt länsanfikvarierna ochlänsmuseicheferna i de båda länen. Museet, som invigdes ,befinner sig i ett uppbyggnads- och försöksskede som beräknas pågå t.o.m. år1988. Hitintills har museet finansierats huvudsakligen med statliga medel. Dentotala hittillsvarande investeringskostnaden är ca 15 milj. kr. En vägledandetanke vid uppbyggandet av är att det skall vara decentraliserat tillkommunerna. Avsikten är att dessa i huvudsak skall överta finansieringen. Motionärerna vill atf Bergslagen skall görastill ett riks- eller nafionalmuseum. De åberopar följande skäl för yrkandet. Bergslagenscentrala och tunga plats i tekniska, ekonomiska och sociala historiaunder många århundranden. Bergslagens historia är mer spännande än vad somhittills är känt. Ny banbrytande forskning pågår. Landskapet meddess unika bevarade byggnadsbestånd som visar på sammanhangen i industrialismensutveckling och rum. De unikamöjligheterna att med utgångspunkt från de materiella sevärdheterna tillämpaspännande och centrala humanistiska immateriella perspektiv. kanoch får aldrig bli färdigt genom sin öppna och decentraliserade uppsökandeverksamhet. vill vara offensivt och dynamiskt och därmed bidra tillökad ekonomisk aktivitet inom området. är enredan säljbar produkt inom Bergslagsdelegationens projekt i Bergslagen.Att utveckla Bergslagens industrihistoriska profil bl. a. med stöd av justEkomuseet är av stort värde i det statliga och kommunala samarbetet kring attbygga upp turismnäringen i regionen. Internationelltsett är Bergslagen på många sätt unikt med sin långa industrihistoria.Bergslagen är av central betydelse för utveckling under en mycket långfid. Utskott anser att det inifiafiv på lokal och regional nivåsom tagits för att bygga upp Bergslagen är mycket intressant. Det ärdet första försöket i att bygga upp ett av mera betydandestorlek. Försöket är intressant inte bara för atf museet "saknarväggar" - det finns infe någon central museibyggnad - utan också därföratt museiidén bygger på samverkan mellan främst ett relativt stort antalkommuner, som var för sig svarar för sevärdheterna inom den egna kommunen.Utskottet vill också peka på att samverkan mellan kultur och turism sker genomförsöket och att utvecklingen av detta samarbete förtjänar uppmärksamhet. Då det gäller det formella yrkandet vill utskottet hänvisafill vad utskottet ovan anfört om museiorganisationen, bl. a. av innehåll att det i allmänhet inte finns anledning för att klassificera olika regionala och lokala museer med utgångspunkt i deras riksintresse. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att riksdagengenom bifall till KrU 1986/87:21 förslagen i propositionen godkänner att decentrala museerna får i uppgift aft göra insatser för övriga museer, i förstahand de regionala men i mån av resurser även de kommunala och lokala. Ekomuseetbör således kunna komma i fråga för sådant stöd. I ärendet har aktualiserats frågan om det är motiverat att- efter utgången av - statsbidrag utgår över den stafligakulturbudgeten fill . Ett sådant stöd skulle vara avsett som ettbidrag till kostnader för bl. a. erforderlig samordning av planering ominformafion. Som redovisats i ett föregående avsnitt utgår defregionala museistödet genom bidrag till länsmuseerna. Utskottet är inte berettatt nu förorda ett frångående av denna bidragskonstrukfion. Utskottet villemellerfid erinra om atf enligt vad som redovisats i det föregående riksdagenefter förslag av utskottet begärt en utredning om def framfidaregionala kultursfö-det, nämligen såvitt avser fiden efter halvårsskiftet 1989.Utskottet har uttalat atf utredningen inte bör bindas av några detaljeradedirektiv men har pekat på att stor försiktighet måste iakttas vid övervägandenrörande en övergång till annan bidragskonstrukfion än den nuvarande. Av defsagda följer att utredningen bör vara oförhindrad att pröva även alternativavägar då det gäller det regionala museistödet. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen infe påkallar någon åtgärd av . Utskottet avstyrker förslag i mofion Kr279 (c) om aftriksdagen skall anhålla att regeringen låter utreda möjligheterna att förläggaett museum på och aft medel reserveras för ändamålet. Utskottet hänvisartill atf, som framgår av motionen, riksanfikvarieämbetet bedrivermuseiverksamhet på i form av Eketorps fornborg samt att ligger inomansvarsorhrå-det för . Detta museum får statsbidrag. Allmänna frågor rörande och museer. I två mofioner, Krl 10 (fp) och Krl 11 (s) tas upp frågorom ökade resurser fill de kommunala museerna i och . Mofionärernatar som utgångspunkt för sina yrkanden de förslag som i denna del lagts fram avkulturrådet i rapporten (s. 175). Bilden av det tradifionella stämmer inte in förde kommunala museerna i storstadsområdena och . Statsbidragetutgår dock på samma grunder. Utvecklingen har med tiden ändå fört med sig attmuseerna i och påtagligt halkat efter när def gällerstatsbidragsandelen medan den kommunala andelen ökat. föreslår att museer till följd av karaktärensom museikoncern med ämnesrepresenfafiva museer och samlingar av nafionellt och internationellt intresse får en särskild anslagspost under anslaget Bidrag fill regionala museer på utbildningshuvudtiteln och aft viss preciserad ökning av antalet grundbelopp sker . Ifråga om museer framhåller atf ocksådessa museer KrU 1986/87:21 genom sina klart definierade ämnesavdelhingar ocksåhar en specialmuseika-raktär som skiljer sig från ett traditionellt länsmuseum.Även museer bör därför enligt få en särskild anslagspostunder ovan angivna anslag. Det föreslås likaledes att grundbidragen för Malmömuseer räknas upp . Utskottet vill med anledning av motionsförslagen erinraom.atf, som redovisas i det föregående (s. 8), efter förslag avutskottet begärt en utredning om det framtida regionala kultursfödef. 1sammanhanget anförde utskottet bl. a. följande (KrU 1986/87:12 s. 12): Under def av utskottet förordade ufrednirigsarbetet måstesärskild uppmärksamhet ägnas åt frågan om stödet fill institutioner iGöteborg, och andra större kommuner utanför . a. harteater-, dans-och musikinsfitutionerna i de nämnda kommunerna tillförtsbetydande resurser genom kommunala insatser och skillnaden mellan antaletårsanställda och antalet grundbelopp är stort för institutionerna. Dessa harstor kulturpolitisk betydelse för regioner som också omfattar ett stort antalandra kommuner. Det är förståeligt att de kommuner, i vilka institutionernafinns, kan ha svårigheter att tillföra ytterligare resurser. I anslutning filldef sagda vill utskottet erinra om den modell för regional samverkan påmusikområdet som finns bl. a. i och . I båda fallen sker ensamverkan mellan landsting och primärkommuner (se KrU 1984/85:7 s. 10). Med hänvisning till den lämnade redovisningen och fill atfutskottet inte kan förorda eft frångående av den antagna planen fören treårig . satsning på mindre institutioner på teater-och museiområdetanser utskottet att motion Krl 10 och mofion Krl 11 i motsvarande del intebör föranleda någon åtgärd. I mofion Krll 1 fas också upp frågan om samverkan mellande museerna i och . Motionärerna vill atfregeringen skall ta initiativet till en särskild utredning om ett nära,organiserat samarbete mellan museerna. I ett senare avsnitt (s. 17) behandlar utskottet frågan omett utvecklingsprojekt om och tredje världen. De båda etnografiskamuseerna har ställt sig posifiva till ett sådant projekt. Därvid har Göteborgsmuseer efterlyst förslag om formerna och villkoren för samverkan mellanmuseerna. Utskottet utgår från aft projektet kommer till stånd (ses. Projektet utgör enligt utskottets mening en naturlig utgångspunkt förett vidgat samarbete mellan de båda museerna även i andra avseenden än dem somavser tredje världen-projektet. Med hänsyn till rnuseets iStockholm ställning som cenfralmuseum får detta museum ett särskilt ansvar förutvecklingen av samarbetet. Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att detinfe nu finns någon anledning för att vidta någon . åtgärd i den i motionenupptagna frågan. Motion Krlll avstyrks därför i denna del. Även i mofion Kr234 (vpk) tas upp frågan om Göteborgsetnografiska museums verksamhet. Motionärerna anser att museets samlingar skall betraktas som varande av riksintresse jämställt med det statliga museets samlingar (yrkande 1). Mofionärerna vill också att en utredning 14 skalltillsättas om hur statens ekonomiska ansvar skall utformas och hur KrU1986/87:21 lokalbehovet för museets framtida verksamhet skall tillgodoses medbibehållande av dess tillhörighet till museer (yrkande 2). Då det gäller sistnämnda yrkande vill utskottet i förstahand hänvisa till vad utskottet ovan anfört om en utredning om det framfidaregionala kulturstödet. Vidare vill utskottet hänvisa till att det är enkommunal angelägenhet att pröva lokalfrågan för museet. Båda de museerna har'samlingar frän allavärldsdelar. Museet i har särskilt betydande samlingar frånSöderhavet, Central- och , Nord- öch och museet iGöteborg från , och . De båda museernakompletterar således varandra genom att deras insamlade material i väsentligutsträckning kommer från olika världsdelar. Det sagda får utgöra svar på förslaget om ett uttalande omatt museums samlingar är av riksintresse. Härvidlagerinrar utskottef också om vad tidigare anförts om att det i allmänhet intefinns skäl aft klassificera olika museer. Infe heller i övrigt föranleder vad som anförs iproposifionen om museernas verksamhet någon erinran från utskottets sida. Museerna och den yttre kulturmiljön I ett särskilt avsnitt i propositionen redovisarkulturministern sina övervägan den beträffande museernas uppgifter inom kulturminnesvården (prop. s. 21-25). . ; , ' Kulturministern framhåller bl. a. behovet av en ökadsamverkan på central nivå, nämligen mellan och dekulturhistoriska centralmuseerna. Han erinrar om atf ett arbete inletts iregeringskansliet med en översyn av statens insatser i frågor som rörkulturminnesvården och kulturmiljön (se bl. a. redogörelse i prop. 1986/87:100bil. 10 s. 386 och KrU 1986/87:15). Inom ramen för detta arbete bör ocksåmuseernas deltagande preciseras och utvecklas anför kulturministern. Han räknarmed att en särskild beredningsgrupp skall tillsättas för uppgiften. Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs idenna del av proposifionen. I rapporten har föreslagit attfyra utvecklingsprojekt skall starta inom museiområdet för att bedrivas underett antal år. Projekten benämns i rapporten perspektiv på den svenskahistorien. Ekologisk kunskapsspridning, och tredje världen samtInvandrarnas kulturer. Under remissbehandlingen av flertalet remissinstanserstöds förslaget om en satsning på särskilda utvecklingsprojekt. Också kulturministern ställer sig positiv till sådana projekt. I fråga om valet av projekt anför han bl. a. att , kulturrådetsförslag gäller ämnen som är mycket angelägna i dagens KrU 1986/87:21 samhälle.Han anser emellertid att det inte är lämpligt att riksdag och regeringlåser fast vilka projekt som skall bedrivas och deras innehåll. Projektenbör i stället tas fram i samarbete mellan museerna och statens Utskottet delar kulturministerns uppfattning. Utskottettillstyrker att särskilda medel avsätts för utvecklingsprojekt inommuseiområdet. Under avsnittet anslagsberäkningar tar utskottet upp frågan omstorleken av utvecklingsmedlen. Även om riksdag och regering - således inte bör taställning fill vilka utvecklingsprojekt som bör komma fill stånd anser sigutskottet med hänsyn fill redovisningen ovan och till vad som i övrigt anförs iproposifionen kunna utgå från aft de föreslagna projekten kommer fill stånd. Med anledning av motioner far utskottet upp fill närrnarebehandling frågor om tre av projekten. anser att dokumentationen av invandrarnaskulturer har varit bristfällig vid landefs museer. Dessa har, anförkulturrådet, ett ansvar när det gäller den nämnda dokumentationen ochdokumentationen av de etniska gruppernas kulturer. Framför allt gäller dettaNordiska museet och länsmuseerna men även museet, medelhavsmuseetoch östasiatiska museet. anser att i de av myndigheten föreslagnautvecklingsprojekten bör invandrarnas organisationer, folkrörelsernas arkiv,universitetsinstitutioner och studieförbund inbjudas atf delta. Arbetetföreslås bedrivas med hjälp av en konsulent som knytsfill SAMDOK-sekrefariafet vid . Motion Krl 12 (s) syftar till aft Stiftelsen och museum, som skapats på initiativ av ,skall kunna få stöd inom ramen för de resurser som tillförs ochutvecklingsarbetet inom museiområdet. är en av mest invandrartäta kommuner.Kommunens inifiativ skall ses bl. a. mot denna bakgrund. Stiftelsen har tillsyfte att dokumentera och analysera den historiska och nufida invandringen tillSverige. Vidare är avsikten aft etnologisk forskning och utbildning skallinitieras. Institutet skall medverka till att sprida kunskaper om invandringenoch dess effekter i det svenska samhället. Beträffande dokumentationsarbetetframhålls i mofionen att ett arkiv och ett bibliotek är under uppbyggnad. Detframhålls också atf stiftelsens insatser med tiden bör leda fram fill ettinvandrarmuseum med placering i . Vidare framhålls bl. a. attInstitutet har för avsikt att sprida kunskaper och idéer över hela landet isyfte aft uppnå en ökad förståelse för invandrarnas liv i och derasbakgrundskulfurer. I enlighet med vad kulturministern anfört och medutskottefs ställningsta gande i det föregående bör inte ta ställning fill genomförandet av de olika utvecklingsprojekt som föreslagit. Utskottet anser sig dock böra konstatera atf tillkomsten av Stiftelsen och museum innebär att en kommun med mycket stor invandrartäthet tagit eft initiativ som ligger i linje med syftet med def föreslagna invandrarprojek- ig Underremissbehandlingen har vikten av atf kommunerna engageras i KrU 1986/87:21projektet betonats och def framstår enligt utskottets bedömning som naturligtatf Stiftelsen får möjlighet att medverka i projektet. Ställningstagandethärtill får dock ankomma på de berörda museerna och . Utskottetanser aft mofionen får anses besvarad med det anförda. Motionen bör såledesinfe föranleda någon åtgärd av . Utskottet vill erinra om atfutskottet i eft tidigare avsnitt (s. 9) behandlat frågan om skapande av eftinvandrarmuseum i . Som bakgrund till förslag om ettekologiprojekt anför enligt redovisningen i proposifionen följande(s. 25): Museernas samlade kunskaper i historia, naturvetenskap ochkulturhistoria måste utnyttjas i ett utbildnings- och folkbildningssammanhang.Framför allt erbjuder de kulturhistoriska museernas regionalf insamladematerial möjligheter till beskrivningar av hur människan, från aft ha levtsitt liv i samstämmighet med den omgivande naturens förutsättningar, i ökadtakt övergått fill att forma naturen eftersina egna behov. Därför är en ekologisk kompefens och verksamhet i dessa museermycket angelägen. En fortsatt utveckling kräver tid och engagemang, nyaverksamhetsformer, pedagogiska försök och samarbete med andra organ ochmyndigheter. Kulturrådefs förslag innebär att utvecklingsprojektet förekologisk kunskapsspridning i museerna skall pågå ochlokaliseras fill med som vetenskaplig bas.Försöksverksamheten skall syfta till aft undersöka hur en ekologiskt inriktadarbetsform skall kunna integreras i länsmuseernas av kulturhistoria och konstpräglade verksamhet. Detta förutsätter en aktiv medverkan från länsmuseerna iprojektet. Verksamheten skall vidare syfta fill aft studera och pröva Skansensmöjligheter och förmåga atf bedriva kunskapsspridning i ämnet ekologi. I motion Krl 14 (c) ställer motionärerna sig positiva fillett ekologiprojekt. De anser att det är särskilt angeläget att ett projekt avdenna art direkt kan nå en bred allmänhet i landet. Projektet måste därför fåen sådan utformning att lånsmuseerna stärks genom att centrala resursertillförs. Tillgängliga medel måste därför tilldelas dessa museer i stället förnaturhistoriska och , anser mofionärerna. Förslaget fråndessa överensstämmer med vad länsmuseernas samarbetsråd anfört vid uppvaktningi utskottet. Utskottet vill framhålla aft förutsätter attdef sker en aktiv medverkan från länsmuseerna i projektet. Bakgrunden fillprojektet är också, som ovan redovisats, bl. a. de möjligheter som de regionalamuseernas samlingar erbjuder. Även utskottet vill understryka vikten av enmedverkan från länsmuseisidan i projektet. Också då det gäller detta projektmåste def emellertid ankomma på de berörda museerna och att faställning till detaljutformningen av detta. Mofionen får anses besvarad med detanförda. Den bör därför inte föranleda någon åtgärd. Projektet och tredje världen har sin grund ikulturrådefs uppfattning atf museerna på ett helt annat sätt än vad som är fallet bör kunna spela en roll i spridningen av en fördjupad kunskap om den omvärld som i så 17 hög gradär beroende av. Kulturutvecklingen i den icke-europeiska omvärl- KrU1986/87:21 den beskrivs i första hand i landets två museer - defstatliga i och det kommunala i . I viss utsträckningkompletteras dessas verksamhet av och östasiatiska museet samtav enstaka specialsamlingar. syftar således till att sprida enfördjupad kunskap.om den icke-europeiska omväriden. Bakgrunden fill projektetär också att det av bedöms finnas förutsättningar för eft meraktivt samarbete mellan bl. a. de två museerna.