bet · GA01BoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt vad utskottet erfarit skall förslaget i denna deltolkas på så sätt att det är relationen mellan antalet trappuppgångar med resp.utan hiss som skall avgöra amorteringstidens längd. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringsförslaget i vad avser amorteringstiden för ombyggnadslån vid ombyggnadutan hissinstallation. Motionerna Bol 19 (m) yrkande 3 samt Bol22 (m) yrkande1 såvitt nu är i fråga avstyrks. 5.1.6 Stöd till energisparåtgärder 5.1.6.1 Ombyggnadstån för energisparåtgärder i egnahem I samband med att bostadsförbättringsprogrammetfastställdes överfördes också energilångivningen från staten till den oprioriterade kre ditmarknaden. Som en följd härav har regeringen beslutat att ombyggnads lån inte lämnas till energisparåtgärder vid ombyggnad av egnahem. Enligt bostadsministern har dock effekterna av denna ordning ibland varit svår förståeliga för den lånesökande. Detta gäller t.ex. när isoleringskostnaden har undantagits från låneunderlaget vid omfattande ombyggnad. Vidare anges bestämmelserna ha givit upphov till betydande gränsdragningspro blem för lånemyndigheterna. Med hänvisning härtill förordar bostadsmi nistern att energisparåtgärder återigen bör få inräknas i låneunderlaget vid ombyggnad av egnahem. Därmed bör också räntebidrag lämnas. Enligt förslaget skall dock åtgärderna inte kunna belånas utan samband med en sedvanlig ombyggnad. De allmänna förutsättningarna för ombyggnadslån 18 skall alltså varauppfyllda. Vid prövningen av denna fråga får energisparåt- BoU 1986/87:7gärderna emellertid inte beaktas. Denya bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas påansökningar som ges in till kommunen efter ikraftträdandet. Förslagetom att energisparåtgärder skall få inräknas i låneunderlaget vid ombyggnad avegnahem har inte ifrågasatts i motioner. Det tillstyrks därför av utskottet. Idetta sammanhang tar utskottet upp två motionsförslag om inräknande avenergisparåtgärder i låneunderlaget för allmänna samlingslokaler. Detär enligt partimotion Bol 12 positivt att regeringen inser detfelaktiga i de regler som gäller för belåning av energisparåtgärder iegnahem. Motionärerna anser dock - yrkande 10 såvitt nu är i fråga att ävenallmänna samlingslokaler bör kunna få stöd för energisparåtgärder utifrånsamma grunder. Ocksåi motion Bol21 (c, fp) förordas att samtliga energibesparande åtgärder fårinräknas i låne- och bidragsunderlaget vid upprustning av allmännasamlingslokaler. Enligt motionärerna har lånereglerna beträffandeenergisparåtgärder vid ombyggnad av egnahem i princip gällt också för allmännasamlingslokaler. När nu lånereglerna för egnahem ändras kvarstår enligtmotionärerna omotiverat en diskriminering av de allmänna samlingslokalerna. Detstatliga stödets storlek till allmänna samlingslokaler beräknas på grundval avett schablonmässigt frarnräknat låneunderlag. Vid denna beräkning skall itillämpliga delar iakttas vad som gäller för beräkningen av låneunderlaget förlokaler som kan belånas enhgt bestämmelserna i bostadsfinansieringsförordningen.Detta innebär bl. a. att vid ombyggnad av allmänna samlingslokalerenergisparåtgärder, som t.ex. isoleringsåtgärder, får inräknas ilåneunderlaget. Bidrag lämnas av den godkända kostnaden. Vad imofionerna Bol 12 (c) yrkande 10 såvitt nu är i fråga och Bol21 (c, fp)föreslagits får sålunda anses tillgodosett redan genom nu gällandebestämmelser. Motionerna avstyrks med hänvisning härtill. Detnuvarande systemet för statens stöd till energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet utformades i sina huvuddrag i anslutning till beslutet ombostadsförbättringsprogrammet. Detstatliga energisparstödet i form av riktade energibidrag svarar underinnevarande budgetår i medeltal för av kostnaden för de bidragsberät-tigadeåtgärderna. Bidragen har kontinuerligt omprövats sedan de infördes. Både dengenomsnittliga bidragsnivån har sänkts och antalet bidrags-berättigade ätgäräerhar reducerats. Mot bakgrund av det goda sysselsättningsläget inom byggsektornsamt tendensen till överhettning inom bl.a. VVS- och elområdena har sålundainga bidrag till energisparåtgärder inom dessa områden lämnats underinnevarande budgetår. Bostadsministernbedömer att den goda sysselsättningssituationen inom byggsektorn kommer att bestå. Enligt hans mening behöver därför inte 19 någrariktade energibidrag lämnas under de tvä närmaste budgetåren, dvs. BoU1986/87:7 under budgetåren 1987/88 och 1988/89. I anslutning härtill betonasdock att kravet på samordning av energiinvesteringar och andra bostadsförbättringsåtgärderkvarstår oförändrat, trots att några energibidrag inte föreslås utgå. Förslaget om att några riktade energibidrag inte skallutgå under budgetåren 1987/88 samt 1988/89 har mött invändningar i tvåmotioner. I partimotion Bol 12 yrkande 10 såvitt nuär i fråga hemställs att riktade energibidrag för investeringar iflerbostadshus skall kunna utgå för /88. Med hänvisning till vikten av ett kontinuerligt arbete föratt begränsa energiförbrukningen inom bostadssektorn föreslås i motion Bol 17(c) yrkande 4 att riktade energibidrag bör utgå under de två kommande budgetåren.I anslutning till regeringens förslag avseende inräknande av energisparåtgärderi låneunderlaget för egnahem föreslår motionärerna dessutom införande av ettkontantbidrag för energisparåtgärder i småhus. Enligt förslaget skall bidragetavse tillförselåtgärder som bl. a. värmepumpar, vedeldningsanläggningar ochsolvärmesystem. Med anledning av vad i proposition och motioner anförts omriktade energibidrag för budgetåren 1987/88 och 1988/89 vill utskottet anföraföljande. Bostadsministern framhåller (s. 41) att investeringarnaför energisparåtgärder har ökat något i flerbostadshusen, somenergianvändningen har minskat. Det är enligt bostadsutskottets mening motbakgrund härav och mot bakgrund av den goda sysselsättningssituationen inombyggsektorn som förslaget om att riktade energibidrag inte skall lämnas underbudgetåren 1987/88 samt 1988/89 skall ses. Utskottet vill i detta sammanhangockså erinra om att bidragsgivningen redan under innevarande budgetår är avbegränsad omfattning då stödet endast avser isoleringsåtgärder med i genomsnitt10% av den godkända kostnaden. delar bostadsministernsuppfattning att det stöd till energihushållning som lämnas inom ramen förbostadsförbättringsprogrammet får bedömas vara tillräckligt föratt energihushållningsåtgärder i samband med bostadsförbättringsverksamhetenskall komma till stånd i önskad omfattning. Utskottet är med hänvisning härtillinte berett att nu förorda att riktade energibidrag även fortsättningsvis skallutgå i enlighet med vad som föreslås i motionerna Bol 12 (c) yrkande 10 samtBoll7 (c) yrkande 4, båda motionsyrkandena såvitt nu är i fråga. Regeringensförslag avseende de riktade energibidragen tillstyrks. Av ovan redovisade skäl kan utskottet inte heller ställasig bakom förslaget i motion Bol 17 (c) yrkande 4 såvitt nu är i fråga om ettsärskilt stöd för tillförselåtgärder i småhus. Motionsyrkandet avstyrks även idenna del. 5.1.7 Kommunernas arbete med bostadsförbättring I regeringsförslaget framhålls (s. 42) att kommunernaunder senare år i allt högre grad har inriktat sina insatser förbostadsförsörjningen på bo- 20 stadsförbättring.Förnyelseverksamheten anges i huvudsak ha varit BoU 1986/87:7 inriktadpå fysiska och tekniska åtgärder i hyreshusbeståndet. Stora förnyelsebehovanges dock fortfarande kvarstå. Enligt bostadsministerns mening måsteemellertid förnyelsen av bostadsområdena få en mer socialinriktning. Härvid betonas att det är nödvändigt att vid planering och genomförandeav förbättringsåtgärder ta stor hänsyn till dem som bor i området. Enligtbostadsministerns mening tyder gjorda erfarenheter på att kommunerna är på godväg att utveckla de planeringsinstrument som behövs för attbostadsförbättringsprogrammets intentioner skall kunna genomföras. a.anges de styrmöjligheter som markvillkoret ger tills vidare vara fullttillräckliga för att påverka genomförandet i enskilda fall. Den kontinuitetsom behövs i en långsiktig planeringsprocess främjas enligt bostadsministernbäst om kommunerna själva utvecklar de styrmedel som redan finns. Idetta sammanhang nämner också bostadsministern att kommunstyrelsen iStockholms stad i en skrivelse till regeringen har hemställt om en ändring avgällande bestämmelser så att staden själv får möjlighet att avgöra omavvikelser kan göras från lånekraven på fullvärdig bostad. Innebörden avframställningen är att kommunens medgivande om avvikelse skall medföra att lånkan lämnas även för åtgärder i lägenheter som efter ombyggnaden inte uppfyllerkravet på att vara fullvärdiga bostäder. Motivet för framställningen angesvara att det finns ett behov av centralt belägna smålägenheter, bl. a. förungdomar som håller på att etablera sig på bostadsmarknaden. Enligtbostadsministerns mening medger dock gällande bestämmelser att mindre avstegfår göras från kravet på fullvärdig bostad vid ombyggnad, om det finnssärskilda skäl. Närmare föreskrifter om förutsättningarna för sådana avstegmeddelas av . Enligt vad bostadsministern har erfarit harstyrelsen ändrat sina föreskrifter så att avsteg från kravet påfullvärdig bostad kan göras under vissa förutsättningar, avseende vissalägenheter om dessa utgör en mindre andel i ett hus som i övrigt består avfullvärdiga lägenheter. Enligtbostadsministern bör en föreskrift med denna innebörd ge goda möjligheter förkommunen att tillgodose aktuella bostadsbehov utan att behöva ge avkall pä enlångsiktig strävan att tillföra bostäderna fullgoda kvaliteter. Motbakgrund av ungdomens bostadssituation lämnas i motion Bol07 (c) förslag somsyftar till att åstadkomma fler lägenheter för ungdomar. Enligt motionensyrkande 2 bör sålunda kommunerna själva få rätt att lämna dispens från kravetpå fullvärdig bostad som villkor för ombyggnadslån i enlighet med vadkommunstyrelsen i föreslagit i en skrivelse till regeringen. Enligtombyggnadslåneförordningen (1986:693) som trädde i kraft får avsteg från kravet på fullvärdig bostad göras, om det finns särskilda skäl. I tillämpningsföreskrifter till de aktuella bestämmelserna anges sålunda att avsteg från kravet på fullvärdig bostad får göras i mindre omfattning beträffande rumsstorlek, funk- 21 tionsmåttoch möbleringsutrymme, om planlösningstekniska eller bygg- BoU 1986/87:7nadstekniska skäl hindrar en lösning med högre standard till rimlig kostnad.Avsteg får dock inte göras för hela funkfioner. Begränsade undantag från dennaregel kan dock medges om det redovisats synnerliga bostadssociala skäl i formav kvarboende eller stort behov av särskilda ungdomsbostäder. Ytteriigareförutsättningar för avsteg är enligt anvisningar dels attbostäderna ingår i dokumenterade planer för framtida sammanslagningar tillfullvärdiga sådana, dels att bostäderna utgör en mindre del i ett hus som iövrigt innehåller fullvärdiga bostäder. Som framgår av ovanstående redovisning ger redan gällandebestämmelser kommunerna möjlighet att göra avsteg från kravet på fullvärdigbostad som lånevillkor. Utskottet är med hänvisning härtill inte nu berett attförorda ytterligare avsteg från detta krav. Gällande bestämmelser torde, vilketockså bostadsministern framhåller, ge kommunerna goda möjligheter atttillgodose aktuella bostadsbehov utan att behöva ge avkall på en långsiktigsträvan att tillföra bostäderna fullgoda kvaliteter. Motion Bo 107 (c) yrkande2 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Vad i propositionen i övrigt anförts beträffandekommunernas arbete med bostadsförbättring har inte givit utskottet anledningtill erinran eller särskilt uttalande. Förslaget i denna del bör således läggastill handlingar- 5.1.8 Vissa övriga frågor avseendebostadsförbättringsprogrammets inriktning m.m. I detta avsnitt behandlar utskottet motionsförslagavseende bostadsförbättringsprogrammets utformning m. m. I avvaktan på en genomgripande förändring avbostadsfinansieringen bör enligt motion Bol 11 (fp) villkoren för ombyggnadslånförändras. De räntebidrag som utgår för ombyggnadslån bör enligt motionärernavara lägre än de som utgår vid nyproduktion. Med hänvisning härtill hemställs imotionens yrkande 7 att regeringen skall återkomma till med förslagom sänkt räntebidrag för ombyggnadslån, så att målet om varsam ombyggnad kanförverkligas. Till grund för bostadsförbättringsprogrammet ligger bl. a.de bostadssociala målen att alla människor skall ha rätt fill en bostad medmodern utrustning och att alla boende har rätt till en bostad som är välunderhållen. Ett av medlen för att uppnå dessa mål är att skapa rimligafinansieringsförutsättningar inte bara för nyproduktionen av bostäder utanockså för ombyggnadsverksamheten. På de i motion Bol 11 (fp) angivna grundernahar inte utskottet funnit skäl att nu förorda någon ändring av gällandefinansieringsregler för bostadsförbättringar. Motion Bol 11 (fp) yrkande 7avstyrks av utskottet med hänvisning härtill. Mot bakgrund framför allt av ungdomens bostadssituationföreslås i motion Bol07 (c) att lån för lägenhetssammanslagning ej skall utgå. Enligt motionärerna skall man självfallet inte subventionera en utveckling som inte är önskvärd. I motionen hänvisas härvid till att motionerat om att avskaffa den aktuella lånemöjligheten. Äveni partimofion Bol 12 yrkande 3 ställs krav på att BoU 1986/87:7ungdomens bostadssituation skall förbättras. Enligt motionärerna är det självfalletviktigt att vårda och underhålla bostadsbeståndet. är det enligtmotionärerna väsentligt att den typ av bostäder som ungdomar främstefterfrågar, dvs. smålägenheter, behålls vid ombyggnader och saneringar. Någotstöd för ombyggnader i syfte att lägga samman små lägenheter bör enligtmotionsförslaget därför inte utgå. Ocksåmotionens yrkande 6 såvitt nu är i fråga innefattar krav på att lån förlägenhetssammanslagning inte skall utgå. Dessutom begärs i motionens yrkande 7ågärder för bevarande och nyproduktion av smålägenheter. Enligt motionärernaskall en målsättning vara att det på alla orter skall finnas ett varierandeutbud av lägenhetsstorlekar. Medanledning av vad i de ovan redovisade motionerna (c) föreslagits beträffandeavveckling av långivningen till lägenhetssammanslagningar m.m. vill utskottetanföra följande. Utskottetdelar vad som i motion Bol 12 (c) anförts om vikten av att det på alla orteroch i alla områden finns ett varierande utbud av lägenhetsstorlekar. I områdenmed ett dominerande inslag av större lägenheter bör sålunda målsättningen varaatt tillskapa också mindre lägenheter för t. ex. ungdomar. På samma sätt är detenligt utskottets mening naturligt att det i områden med övervägande smålägenheter vidtas åtgärder, t. ex. lägenhetssammanslagningar, för atttillskapa större lägenheter bl. a. för barnfamiljer. vill dockutskottet betona vikten av att vid planering och genomförande av hithörandeåtgärder ta hänsyn till dem som bor i de områden som berörs. Sombostadsministern framhåller (s. 43) bör vid bostadsförbättring kvarboende ellerkort evakueringstid vara en viktig utgångspunkt. Åtminstone på kort sikt kandet således finnas skäl att inte slå ihop små lägenheter. I stället bör enligtutskottets mening lägenhetssammanslagningar kunna genomföras successivt ochunder så att såväl de långsiktiga som de kortsiktigabostadsbehoven kan tillgodoses. Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motionerna Bol07 (c) yrkande1, Bol 12 (c) yrkandena 3, 6 såvitt nu är i fråga samt 7 i vad avser avvecklingav långivningen till lägenhetssammanslagningar m.m. Isamband med sitt beslut om åtgärder för förbättrade boendeförhål-landen förgamla, handikappade och långvarigt sjuka (BoU 1984/85:24) gjorde riksdagenvissa uttalanden om bostadslånebestämmelserna med avseende på begreppetfullvärdig bostad, flexibilitet i tillämpningen beträffande ombyggnad avålderdomshem utanför tätort samt fördelningen av boendefunktionerna päkollektiv resp. privat del. I anslutning härtill fann bostadsutskottet detmotiverat att regeringen i lämpligt sammanhang redovisade utfallet av denföreslagna inriktningen av bostadslångivningen m.m. Imotion Bol 11 (fp) yrkande 10 hemställs att regeringen redan nu skall lämna en redovisning av utfallet av de antagna reglerna för ombyggnad av åldersdomshemtiU fullvärdiga bostäder. Motionärerna un derstryker att det är angeläget att en redovisning av utfallet av de nya 23 reglerna för ombyggnadslånsnarast görs. Enligt motionärerna har dessa BoU 1986/87:7 regler nu varit ikraft så länge att en utvärdering är värdefull. Bostadsutskottetdelar inte motionärernas uppfattning. De nya reglerna för ombyggnadslån tillbl. a. ålderdomshem har inte varit i kraft så länge att en utvärdering börgöras . Utskottet vidhåller sålunda den uttryckta uppfattningenatt en redovisning bör lämnas när de nya reglerna varit i kraft . Utskottetvill i detta sammanhang också erinra om att bostadsministern aviserar (s. 45)sin avsikt att lämna den begärda redovisningen inom ramen för den samladeredovisning som skall göras av de kommunala planerna för att förbättrabostadsförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka. Motion Bol11 (fp) yrkande 10 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Enligtcenterpartiets partimotion Bol 12 yrkande 6 såvitt nu är i fråga är detväsentligt att ombyggnadsverksamheten fortsätter i syfte att rusta uppbristfälliga bostäder. anser motionärerna det angeläget att reglernaför ombyggnadslån inte är utformade på ett sådant sätt att fastighetsägare kankomma i åtnjutande av lån för löpande underhåll och mindre reparationer genomatt inordna denna typ av åtgärder i en större ombyggnad. Enligt motionärernasmening bör således ombyggnadslån inte komma i fråga vid ombyggnader som bedömsvara alltför luxuösa eller ersätter normalt underhåll. Utskottetdelar motionärernas principiella uppfattning att ombyggnadslån inte bör utgåtill rena lyxsaneringar eller till sådana åtgärder som är följden av ettsystematiskt eftersatt underhåll. Enligt bostadsutskottets mening ger inteheller gällande lånebestämmelser uttryck för att denna typ av åtgärder skallbelånas. En utgångspunkt är sålunda att ombyggnaden i fråga om kostnader ochåtgärder inte skall gå längre än vad som är fallet vid normal nybyggnation.Kravet på varsamhet vid ombyggnad innebär, som bostadsministern framhåller,vidare att lån inte bör lämnas till onödiga utbyten av äldre köksinredning,sanitetsutrustning m. m. Somkrav för att underhållsåtgärder skall vara belåningsbara gäller att de skallvara direkt föranledda av en samtidig ombyggnad. Vid bedömningen av om dettakrav är uppfyllt skall, som också bostadsministern anför, inte bara tekniskaaspekter, utan också frågan om underhållet varit medvetet eftersatt, vägas in. Medhänvisning till det nu anförda finns det enligt bostadsutskottets mening skälhävda att ombyggnader som är alltför luxuösa eller ersätter normalt underhållredan i dag faller utanför ombyggnadslångivningen. Vad i centerpartietspartimotion Bol 12 yrkande 6 såvitt nu är i fråga anförts får således ansestillgodosett utan någon ytterligare åtgärd. Motionsyrkandetavstyrks med hänvisning härtill. Icenterpartiets partimotion Bol 12 yrkande 5 läggs fram förslag om införande av statliga bidrag för att förbättra miljön i s.k. radonhus. Enligt motionärerna finns det i många bostäder en hög halt av det radioaktiva ämnet radon. I vissa fall anges strålningsnivåerna vara så höga att de måste anses som helt oacceptabla och boendemiljön som hälsovådlig. Enligt motionärernas mening måste därför insatserna intensifieras i avsikt att få till stånd de åtgärder som är möjliga för att nedbringa strålningsnivåerna. Fråganom förekomsten av radon i våra bostäder är enligt bostadsutskot- BoU 1986/87:7 tets mening av största vikt. Detta betyder dels att frågan måste följas med stor uppmärksamhet, dels att åtgärder måste vidtas så snart bedömning av underlag ger belägg härför. När det gäller frågan om strålning i bostäder har regeringen uppdragit ät , , planverket samt statens mät- och provråd att ur olika aspekter följa utvecklingen. Uppdraget skall redovisas i en lägesrapport till regeringen före . I rapporten skall bl.a. läget beträffande kommunernas arbete med att spåra hus med hög radonhalt belysas. skall rapporten innefattaen belysning av hur en eventuell radonförekomst behandlas i den kommunalaplanläggningen och i behandlingen av bygglovsärenden. Som bostadsutskottetredovisat i sitt betänkande om en ny plan- och bygglag (BoU 1986/87:1 s. 59)innefattar det ovan redovisade uppdraget också att planverket inom ramen förpågående översyn av Svensk byggnorm skall utarbeta förslag till föreskriftersom ger kommunerna möjligheter att vid bygglovsprövningen ställa krav pååtgärder som begränsar den genomsnittliga kollektiva expositionen avradondöttrar och för gammastrålning i bebyggelsen så långt som är praktiskt ochekonomiskt rimligt. Kraven skall vidare medföra att radondotterhalten i enbostad inte får överstiga det gränsvärde eller motsvarande som de ansvarigamyndigheterna fastställer. Somframgår av utskottets ovanstående redovisning pågår en omfattande verksamhetför att ur olika aspekter belysa frågor om strålningen i våra bostäder. mening bör resultatet av detta arbete avvaktas innan eventuellaförändringar vidtas i det statliga stödet till åtgärder mot radon. Motion Bol12 (c) yrkande 5 avstyrks med hänvisning till det nu anförda. Avslutningsvistar utskottet i detta avsnitt upp förslaget i motion Bol 14 (s) om utfärdandeav direktiv till statliga myndigheter om varsam ombyggnad m.m. Enligtmotionärerna är varsamhet ett förhållningssätt som inte så lätt kan åstadkommasenbart genom ekonomiska och administrativa systemförändringar. Särskild viktbör därför i det fortsatta arbetet läggas vid att kontinuerligt förstärkakunskapsuppbyggnaden och kunskapsförmedlingen i vad avser varsam ombyggnad. Ianslutning härtill anser motionärerna det vara av stort värde att regeringenutfärdar direktiv till berörda statliga myndigheter att intensifieraansträngningarna för ett varsamt omhändertagande av kulturhistoriska ochmiljömässiga värden i ombyggnadsverksamheten, dels genom precisering avbehovet av kunskapsunderlag, dels genom informations- och utbildningsinsatserriktade såväl mot entreprenören, projektorer, fastighetsägare och enskilda sommot ansvariga tjänstemän och politiker. Bostadsutskottetdelar motionärernas uppfattning om vikten av att myndigheter och andratillförs ökade kunskaper om hur värdena i den befintliga miljön skall tas tillvara i ombyggnadsverksamheten. Den betoning av varsamhetsaspekten som görs iden nu föreliggande propositionen torde bidra till att medvetenheten härom ökarytterligare. Dettaoaktat kan det enligt bostadsutskottets mening finnas anledning att ytterligare understryka vikten av att varsamhetsfrågorna ges en ökad upp- 25 märksamhet från berördamyndigheter m.fl. Detta kan t.ex. ske genom att BoU 1986/87:7 myndigheterna -inom ramen för tilldelade resurser - preciserar behovet av kunskapsunderlag ochdärefter riktar informations- och utbildningsinsatser mot de i byggnadsledetverksamma. För att nå detta syfte bör regeringen i enlighet med förslaget imotion Bol 14 (s) utfärda direktiv till berörda statliga myndigheter om attintensifiera ansträngningarna för ett varsamt omhändertagande avkulturhistoriska och miljömässiga värden i ombyggnads verksamheten. med anledning av motion Bol 14 (s) nu anfört om direktiv tillstatliga myndigheter om varsam ombyggnad m.m. bör som sin mening geregeringen till känna. 5.2 Åtgärder för att främja produktionen av nya bostäderpå vissa orter Etttillfälligt stöd i form av s.k. hyresrabatter till nybyggnader av hyres-ochbostadsrättshus som påböijas föreslås i propositionen.Rabatten föreslås även kunna lämnas till hus som påböijas ompreliminärt beslut om bostadslån, eller beslut om dispens för påböljande, harfattats efter . Rabatten skall kunna utgå för lägenheter påde orter eller inom de bostadsförsöijnings-områden som regeringen bestämmer.Storleken pä rabatten skall vara /m" och 30kr./m' under det andra.