bet · GA01LU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Förbundet har här pekat på flera tveksamheter i förslaget.Skulle den i motionen väckta frågan trots dessa invändningar fortfarande haaktualitet, måste den underkastas noggrann utredning, där ett stort antalprincipiellt viktiga frågor analyseras. Delegering av beslut om riktade emissioner I flera motioner framställs krav på att avskaffabestämmelserna i 4 kap. 15 §, Aktiebolagslagen (ABL) som ger styrelsen rätt attefter stämmans bemyndigande besluta om riktade emissioner. Bakgrunden tillkravet är de uppmärksammade "affärerna" där vissagrupper vid riktade emissioner har fått möjlighet att teckna aktier på förmånligarevillkor än vad som erbjudits andra aktieägare. Tillgången till riskkapital är av väsentlig betydelse förnäringslivets utveckling. Allmänhetens sparande i aktier spelar här en viktigroll. Det är av stor betydelse att allmänheten har förtroende för aktiemarknaden.För att tillgodose detta måste de små aktieägarnas ställning på aktiemarknadenstärkas. Delegeringsrätten av beslut om riktade emissioner är en sådanbestämmelse som i vissa fall har lett till att de mindre aktieägarnas ställninghar rubbats på ett otillbörligt sätt. SHIO-Familjeföretagen tillstyrker därför att ABL ändras såatt beslut om riktade emissioner inte kan delegeras till aktiebolagensstyrelser. I flera motioner behandlas även det s. k. korsvisaägandet, dvs. att enskilda bolag äger varandra. Det korsvisa ägandet tenderaratt öka i omfattning. Detta har en rad negativa följder. Det korsvisa ägandetbidrar till en ökad maktkoncentrafion. Konkurrensen hämmas och marknadsekonominsätts ur spel genom att det blir svårt eller omöjligt för en utomstående att"komma in" i företaget och få inflytande. Ett av skälen till att företagen använder korsvist ägandeär att företagen på detta sätt vill förhindra att löntagarfonderna kommer in iägarkretsen. Den första åtgärden för att förhindra ett korsvist ägande bördärför vara att avskaffa löntagarfonderna. Ett avskaffande av löntagarfonderna betyder att engrundläggande orsak till förekomsten av korsvist ägande undanröjs. När dettasteg är taget är det en öppen fråga om och i vilken mån det korsvisa ägandetbör regleras genom ytterligare lagstiftning. Minoritetsskyddetvid uppköpsbud m.m. LU 1986/87:5 Bilaga 1 En ytterligare fråga sombehandlas i några motioner är minoritetsskyddet vid framförallt uppköpsbud på företag. a. föreslås att det skall vara obligatorisktatt inkalla en extra stämma när ett uppköpsbud har lagts på ett företag. Vidarefinns förslag om ändrade regler för fördelningen av rättegångskostnader då enskildaaktieägare för talan mot aktiebolagsstyrelser. En motionär föreslär attdomstol skall få en skyldighet att meddela inhibition av bolagsstämmans ochstyrelsens beslut vid domstolsprövning av likhetsprincipen mellan olikaaktieägare, SHIO-Familjeföretagen vill inte förorda någon viss teknisklösning av problemet men delar uppfattningen att de enskilda aktieägarnasställning bör stärkas i förevarande situationer. Samtliga motioner behandlar den svenska aktiemarknaden ochsynes ha till ursprung den debatt om börsetik som förekommit . Inledningsvis önskar Föreningen påpeka att det torde varaav största vikt för ett export- och därigenom näringslivsberoende land somSverige att aktiemarknaden fungerar väl. Det är endast genom tillgänglighetenfill en fungerande aktiemarknad som viktiga delar av företagsamheten kan fåriskvilligt kapital, varvid är att märka att en fungerande andrahandsmarknad ären förutsättning för villigheten att tillskjuta riskkapital. Aktiemarknaden ärdärför av betydelse för vårt lands anseende som industrination. Den grundläggande förutsättningen för en väl fungerandeaktiemarknad är att marknaden och dess aktörer inger allmänt förtroende.Förtroende för marknaden är också en förutsättning för ett spritt aktieägande. En mycket viktig faktor för förtroendet är att marknadenoch därigenom aktörerna erhåller en fullständig, samtidig och korrektinformation om allt av betydelse. Lika behandling av alla berörda är ettoundgängligt krav på marknaden. Det är tydligt att debatten om aktiemarknaden och detsviktande förtroendet för denna har sin orsak i ett antal affärer av specielltslag. En djupare analys av dessa affärer och skälen för dem skulle antagligenvisa att de bakomliggande orsakerna är att finna i exempelvis det svenskaskattesystemet och den svenska valutaregleringen. Vad det nu i första handgäller är dock att se vad som kan behövas av åtgärder som direkt kan påverkaförtroendet för aktiemarknaden. När åtgärder skall vidtas rörande aktiemarknaden finns detanledning att först fräga sig om det bör ske genom lagsfiftningsingripandeneller genom vad som brukar kallas självreglering. Det finns enligt Föreningensuppfattning anledning att som ett allmänt hållningsmönster hålla fast vid dengängse modellen att lagstiftningen ger den yttre ramen för marknaden medan dettillkommer marknaden själv att skapa det mer detaljerade normsystemet. Några av de frågor som tas upp i mofionerna är föremål förutredning bl. a. inom och ,vilket innebär attlösningar i flera avseenden redan presenterats eller kan förväntas inom en LU 1986/87:5 snar framtid. Det finns anledning att påpeka att mot flera av deföreteelser som blivit föremål för debatt finns sanktionsmöjligheter iaktiebolagslagen, vilken kan tillgripas i den mån företeelserna innebär brottmot denna lag. Emellertid finns det prakfiska och ekonomiska hinder attutnyttja dessa sanktionsmöjligheter, vilket nedan tas upp i samband med fråganom rättegångskostnaderna. Sätten att utnyttja de möjligheter till riktadenyemissioner som aktiebolagslagen erbjuder tas upp i flera av motionerna(L211, L240, L261 genom hänvisning till N301, L268 och L269). Det är tydligtatt de riktade nyemissionerna som förekommit starkt bidragit till den debattsom förekommit. För att förbättra allmänhetens förtroende för aktiemarknadenär det därför - oberoende av om genomförda sådana nyemissioner kan föranledabefogad kritik eller inte - anledning att strama upp systemet för riktadenyemissioner. Det kan därvid konstateras att det knappast förekommit något sompekar på ett behov att mer definitivt snäva åt de allmänna förutsättningarnaför sådana emissioner såsom det, av vissa uttalanden att döma, förutsätts imotionen L270.1 de övriga motionerna tas istället upp frågan ombeslutanderätten beträffande riktade nyemissioner. Inom den s. k. Leokommissionenbehandlas användningen av riktade nyemissioner. Föreningen delar den uppfattning som framförs i flera avmotionerna att det är bolagsstämman som skall besluta om riktade nyemissioner,varigenom akfieägarna tillförsäkras beslutanderätt i frågan och insyn ibeslutet. Helt utan undantag bör dock detta inte gälla. Det kan förekomma fall,exempelvis , vid emissioner på en utländsk marknad eller i samband medföretagsförvärv, då styrelsen kan behöva bemyndigas att besluta om emission.Ett sådant bemyndigande bör dock ske så att aktieägarna ges största möjligainflytande även pä sädana emissioner. har i en rekommendation den 11mars 1986 angett en ordning för beslut om riktade nyemissioner somöverensstämmer med det nu sagda. Trots detta kan behov av lagstiftningföreligga. Informationsfrågor och frågor om emissionsprospekt Frågan om ett vidgat krav på information i olika avseendentas upp i motionerna L211, L240 och L261 genom hänvisning till N301. Information till marknaden skall vara korrekt, fullständigoch samtidig. Detta har som sagts en stor betydelse för aktiemarknadensfunktion och för den likabehandling som är nödvändig. Detta krav på informationgör sig särskilt gällande i samband med sådana åtgärder som kräver prospekt. I fråga om utformningen av prospekt har utfärdat en rekommendation. Denna innehåller detaljerade beskrivningar på hur prospekten skall vara utformade och ställer stora krav påinfonnationen. Det torde inte finnas förutsättningar för att '2 ställa större krav påprospektutformningen och den information som skall ges LU 1986/87:5 iprospekten än som görs i denna rekommendation. Såsom framhölls i Bilaga 1 samband med rekommendation om riktade nyemissionerfinns inte heller i detta fall anledning att tro att rekommendationen inteskall följas. Några ytterligare åtgärder torde således intefinnas anledning till beträffande informationen i prospektet. Närdet gäller information i andra sammanhang än i prospekt är det något som iförsta hand faller inom börsens inregistreringskontrakt, vilket redaninnehåller långtgående krav på informafion. Tyvärr har den översyn avkontraktet som aviserats blivit fördröjd, men skall nu återupptas, vilket ärangeläget. Det är givetvis också angeläget att en sådan översyn får ske isamråd med de intresseorganisafioner som representerar de som i olikafunktioner arbetar på marknaden. Detkorsvisa ägandet tas upp i motionerna L211 och L240, Fråganom det korsvisa ägandet och åtgärder mot det är mycket komplicerad och någramer vittgående åtgärder kan inte övervägas på ett så svagt underlag somhittills finns. Det korsvisa ägandet torde komma att tas upp av den s.k.ägarutredningen (maktutredningen), varvid ett bättre underlag för en bedömningtorde komma fram. Detfinns dock anledning att peka på att ett alltför långtgående korsvist ägandeförsämrar inblicken i ägarförhållandena i näringslivet. Det minskar ocksåtillgången på aktier på marknaden, Ilikhet med måste Föreningen i detta sammanhangframhålla den betydelse för uppkomsten av det korsvisa ägandet som den svenskavalutaregleringen otvivelakfigt haft. Imofionen L240 föreslås en rätt för minoritet på avaktieägarna att påkalla extra bolagsstämma. Samma fråga tas - i någon annanform - upp i motionen L211, Frågan om rätt att påkalla extra bolagsstämma isamband med uppköp behandlas i motionen L269, vilken behandlas nedan underrubriken , fall det finns en dominant akfieägare med harminoriteten ett skydd i det att den kan påkalla tvångsinlösen. När minoritetsandelenär större än av aktierna har en enig minoritet ett skydd i rättenatt få till stånd en bolagsstämma. Det kan dock förekomma mellansitu-afioner,nämligen när huvudakfieägarna inte har men har ett gemensamtintresse med någon minoritetsägare och de båda tillsammans uppnår mer än nittioprocent, I det fallet har en återstående minoritet varken möjligheter filltvångsinlösen eller bolagsstämma trots att de båda samverkande aktieägarna iallt kan agera som en person. Samma sak gäller när akfieägare med samverkandeintressen t. ex, en förening eller intresseorga-nisafion samt dess aktiebolagtillsammans äger av aktier 6 1986/87. I detta fallkan minoriteten ej begära tvångsinlösen, vilket måste LU 1986/87:5 betraktas som stötande. Genomen sänkning av gränsen för rätten att påkalla extra bolagsstämma vore detmöjligt att ge "den återstående minoriteten" en bättre ställning idylika fall. Detta gäller redan vid obetydlig sänkning av procentsatsen. Vidarebör åtgärder övervägas rörande minoritetens möjlighet till tvängsin-lösen ispeciella fall. Eftertyskt mönster föreslås i mofionen L211 ett införande av s.k,"Aufsichtsrat". Frågan om en dylik funktion berördes i samband medtillkomsten av nuvarande akfiebolagslag och avvisades då. Vad som därviduttalades har enligt Föreningens uppfattning alltjämt bärkraft. Förbudeller begränsning av affärer mellan bolag och huvudaktieägare Rubriceradefråga tas upp i mofionen L240, Affärermellan bolag och aktieägare som kränker likställigheten mellan olika aktieägareträffas i och för sig av den s, k, generalklausulen i 8 kap, 13 § aktiebolagslagen.I praktiken har det emellerfid visat sig svårt att tillämpa denna bestämmelse.Det kan bl, a. hänga samman med kostnaderna för aktieägarna att föra en processmot bolagsledningen, varom mer i det följande, I den rekommendation av angående utformning av prospekt framhålls att information skalllämnas i prospekt om "avtal och andra förhållanden med närstående".Börsstyrelsen har också avgivit en likartad rekommendation. Föreningenanser det vara att gå alltför långt att förbjuda dylika affärer. Det är svårtatt utan en närmare utredning se hur en begränsning av rätten skulle utformasoch om det verkligen finns anledning därfill. Bättre synes vara att underlättautnyttjandet av generalklausulen, som väsentligen ger det legala skydd sombehövs. Skyldighetför dem som innehar av aktierna att erbjuda inlösen avövriga aktier Imotionen L240 tas rubricerade fråga upp. Föreningenanser att det skulle föra för långt att införa en dylik bestämmelse i vårtland. Det bör därvid beaktas att Stockholmsbörsen i så måtto är liten att denomfattar förhållandevis få bolag, Strukturrafionalisering i näringslivetskulle ställa sig väsenfligt kostsammare än . Föreningenavstyrker således införandet av en dylik 30 %-regel. att det finns skäl att överväga en motsvarande 50 %-regeleller snarare en regel som säger att ett bolag som äger en så stor andel av ettannat bolag att ett koncernförhållande uppstått med det förra som moderbolagoch det senare som dotterbolag skulle vara skyldigt att erbjudainlösen av övriga aktier i dotterbolaget. En dylik regel måste dock LU1986/87:5 noga övervägas ur flera aspekter. Överföring av tillgångar mellan moder- och dotterbolag En begränsning av rätten till överföring av fillgångarmellan moder- och dotterbolag föresläs i motionen L240, Föreningen har uppfattat motionen så att den endastbehandlar bolag vars akfier är föremål för allmän omsättning. I fråga om intebörsnoterade företag torde i vart fall inte finnas anledning fill några dylikainskränkningar. Föreningen delar emellertid uppfattningen att en överföring avfillgångar mellan moder- och dotterbolag, som båda är börsnoterade eller närdotterbolaget är börsnoterat, inte bör ske. Förstärkning av revisorernas ställning Frågan om en förstärkning av revisorernas ställning tasupp i två motioner (L240 och L270). Det är för det första klart att bolagsrevisorerna bättreän hitfills skulle kunna utnyttjas i skyddet mot klandervärt handlande frånmajoritetsaktieägares bolagsledningars sida. För att åstadkomma detta kan detvara anledning att se över sättet för val av revisorer, vilket torde krävaytterligare utredning. 1 motionen L249 tas upp frågan om en kvittning avrättegångskostnaderna i fall av process mellan aktieägare och bolagsledning. Föreningen har redan berört det faktum attaktiebolagslagen innehåller ett flertal möjligheter till ingripanden motförfaranden av bolagsledningen i strid mot lagen och därvid konstaterat attaktieägarna haft stora svårigheter att utnyttja lagens regler. En uppenbarsådan svårighet är den som tas upp i motionen. Föreningen anser att det finns fog för en sådan kvittningav rättegångskostnaderna som föreslås, Kvittningen borde dock vara begränsadtill de rimliga typfall som anges i motionen. Ändring av aktiebolagslagens generalklausuler Under rubriken föreslås i mofionen L255 vissa ändringar av de skgeneralklausulerna, främst en skyldighet för domstol att under vissaförutsättningar inhibera verkställighet av bolagsbeslut. Motionsförslaget ligger i linje med vissa av de förslag,vilka Föreningen i det föregående funnit viss sympati för. Det nu aktuellaförslaget är emellertid långtgående varför ytterligare utredning tordeerfordras. Uppköp avbolag 1986/87:5 I motionen L269 behandlas bl a uppköp av bolag, Föreningen vill härfill endast framhålla att såvälBörsstyrelsen som är i färd med en översyn av vadsom bör gälla vid erbjudanden av uppköp, inte minst vad gäller den informationsom därvid bör ges, Föreningen avstår därför att yttra sig om vad som bör gällai fall av s k take-overs i avvaktan på detta arbete, Frän förbundets sida välkomnar vi den börsetiska debatten.Denna debatt har lett fill att konkreta åtgärder diskuteras i berörda fora.Sålunda utarbetas särskilda regler inom ramen för börsstyrelsens arbete och avnäringslivets börskommitté. Regeringen har även tillsatt en särskild kommissionför att närmare belysa vissa frågor av intresse i sammanhanget, I näringslivetpågår nu även en mer informell självsanering. Förbundet vill i detta sammanhanguttrycka sin uppskattning av att dessa frågor även aktualiseras inom ramen förriksdagens arbete. De riksdagsmofioner som ligger till grund för denna remissinnehåller i allt väsenfligt många intressanta förslag. Vår uppfattning är attde börsetiska problemen måste lösas genom en kombination av självsanering, nyarekommendationer och förändringar i aktiebolagslagen och i börsensinregistreringskontrakt. Det är emellertid viktigt att i detta sammanhang påpekaatt förekomsten av bristande börsefik fill en inte oväsentlig del har sin grundi hushållens allt mer minskade betydelse på aktiemarknaden. Det är väl känt attenskilda personers direkta ägande i aktier i relation till det samlade börsvärdethar minskat trendmässigt . Enligt senast kändasiffror uppgår hushållens direkta andel av börsvärdet till endast ca 20 %.Denna siffra är varför det finns anledning att förmoda att andelen ärlägre . En viktig förklaring till denna trendmässiga minskning ärbeskattningen av hushållssparandet i aktier. De mer direkta åtgärder i syfteatt förbättra börsetiken bör därför även kombineras med en förbättradbeskattning för hushållens aktiesparande. Ett ökat hushällssparande i aktieroch därmed en ökad betydelse av detta sparande skulle enligt vår uppfattningäven öka respekten på aktiemarknaden för de mindre aktieägarna och sålundafrämja börsefiken. Förbundet delar uppfattningen att styrelse och ledning förnoterade bolag bör ges en vidgad upplysningsplikt i frågor som berör transaktioner som påverkar bolagets substansvärde. Detta gäller särskilt om tillgångar åsätts värden som avviker från etablerade marknadsvärden. Börsstyrelsen har utfärdat en rekommendation i frågan. Förbundet är med anledning härav tveksam till förslaget att denna fråga bör regleras i aktiebolagslagen. Först bör effekten av börsstyrelsens rekommendation avvaktas. Förbundet delar däremot inte uppfattningen att möjligheterna att överföra tillgångar j mellan moder- ochdotterbolag bör begränsas. En sådan åtgärd kan leda till LU 1986/87:5 oöverskådliga problem. Förbundetdelar i princip motionärernas uppfattning i denna fråga och fillstyrker därmeden förändring i aktiebolagslagen i enhghet med förslagen, med reservafion föratt det kan vara nödvändigt att i undantagsfall bibehålla stämmans rätt attfill styrelsen delegera det slutgiltiga beslutet om en riktad nyemission. Somexempel på sådana undantag kan nämnas introduktion av bolagets akfie påutländsk börs eller aktuella och förestående företagsförvärv, situationer bör dock delegafionsbeslutet innefatta klara anvisningar tillstyrelsen i relevanta frågor såsom antal aktier, aktieslag och emissionskurs. Förstärkningav minoritetsskyddet i aktiebolag Förbundetdelar i princip motionärens [1985/86:L255] syn. Generalklausulerna iaktiebolagslagen är avsedda att ge ett minoritetsskydd men genom atttidsaspekten och frågan om hur återställandet av en överträdelse mot enminoritets intressen skall ske inte är reglerade blir dessa klausuler genomnuvarande skrivning i aktiebolagslagen i prakfiken verkningslösa. Därförtillstyrker vi att lagen ses över på detta område. Förbundetfillstyrker motionärens förslag [1985/86:L249], Vi menar att justrättegångskostnaderna är en viktig anledning fill att de regler iakfiebolagslagen till skydd för minoriteten inte prövas i större utsträckning idomstol. Om olika tvister i större utsträckning skulle prövas i domstol skulleen betydelsefull praxis kunna växa fram. Detta vore till gagn för allaaktieägare såväl stora som små och för hela riskkapitalmarknaden. En ändring avaktiebolagslagen på det sätt motionären föreslår får inte hindra attBörsstyrelsen prövar mer långtgående regler i inregistreringskontraktet fillskydd för den aktieägande allmänheten, Förbundetanser för dagen det väsentliga vara att styrelse och revisorer i bolag som ärföremål för uppköpserbjudande åläggs en ovillkoriig skyldighet att skriftligenoch vid särskilt anordnat informationsmöte informera bolagets akfieägare omerbjudandets innebörd och samfliga de förhållanden avseende bolaget som är avbetydelse vid bedömning av budet. Enligt vad förbundet erfarit arbetarBörsstyrelsen och på en rekommendation i dennafråga. Vi anser att denna rekommendation bör avvaktas. Förbundetdelar mofionärens uppfattning att revisorernas roll bör ses över. En fråga somutöver revisorernas yttranderätt bör aktualiseras är om inte i inregistreringskontraktetbör föreskrivas att börsstyrelsen skall utse en LU 1986/87:5 revisor i börsnoterat företag. Förbundet delar mofionärernas farhågor beträffande detkorsvisa ägandet. Flera av aktiemarknadens viktiga funktioner riskerar attelimineras. Därigenom kan näringslivets effektivitet försämras och dessförnyelse bromsas. kan därför tillväxten i svensk ekonomi i vissutsträckning påverkas negativt. För att motverka korsvist ägande och därmed förhindra denegafiva effekterna som kan uppstå bör åtgärder övervägas efter tvåhuvudlinjer. Eftersom finansiella resurser utgör en nödvändigförutsättning för forme-ring av korsägande bör mer generellt verkande åtgärdertillgripas som motverkar den ökande finansiella inriktningen av företagensinvesteringar. Den andra huvudlinjen är att också verka för mer direktaåtgärder mot korsägandet. Följande generellt verkande åtgärder skulle motverkaförutsättningarna för korsvist ägande: - Lindraddubbelskattning av akfieutdelningar - Avskaffande avden s, k, 25-procentsregeln När det gäller mer direkt verkande åtgärder har förbud motkorsvist ägande diskuterats inom förbundet. Flera invändningar kan emellertidresas mot en sådan lagstiftning. För det första skulle ett förbud för enjuridisk person att förvärva börsnoterade aktier strida mot förbundets policysom innebär att förbundet skall verka inom ramen för en marknadsekonomiskgrundsyn. För det andra skulle ett förbud mot korsägande kunna tvinga framomfattande utförsäljningar av aktier i samband med lagens ikraftträdande medpåföljande negativa kurseffekter, om inte särskilda övergångsbestämmelsersamtidigt införs som medger anpassning . För det tredje kanett förbud leda till att företag som vill förhindra fientliga övertagandenbygger upp innehav i den potentiella köparens aktier varigenom en önskvärdförnyelse kan motverkas. Problemet med det korsvisa ägandet ligger i huvudsak intei själva ägandet utan snarare i det sätt på vilket ägandet utövas, vilketsätter rösträtten i fokus. I aktiebolagslagen (ABL) finns förbud mot köp avegna akfier. Likaså finns förbud mot att dotterbolag köper och innehar akfier imoderbolag, ABL medger emellertid vissa tillfälHga undantag. I dessa fall kandock inte rösträtten utnyttjas, ABL förhindrar därmed utnyttjandet avrösträtten som följer av ett direkt innehav av egna akfier. Analogt borde mandärför kunna hävda att förbudet borde utsträckas att gälla även rösträtten förindirekt ägda akfier, dvs, egna aktier som kontrolleras genom korsvist ägande. Problem och frågor uppstår emellertid när det gällerrösträttseliminering för indirekt ägda aktier. Ett första problem är självadefinifionen av indirekt innehav. Hur vid krets bör beaktas? Hur börkoalitioner behandlas? Ett andraproblem uppkommer vid den praktiska utformningen. rösterna elimineras genomdirektkvittning, genom att den proportionella LU 1986/87:5 röstandelen kvittas ellergenom att nägon form av tröskel införs. De övriga Bilaga 1 rösternas styrka stärks iolika grad beroende på vilken metod som väljes. Man kan även få denparadoxala effekten att det korsvisa ägandet ökar i syfte att söka bibehålla denegna röststyrkan om regler om rösträttseliminering Detfinns således risker för betydande negafiva sidoeffekter vid införandet avolika direkta åtgärder mot det korsvisa ägandet. Dessa måste å andra sidanvägas mot de fördelar det kan innebära att det korsvisa ägandet minskar. Föratt en sådan avvägning skall kunna göras måste kunskap föreligga beträffandeeffekterna av korsvist ägande å ena sidan och effekterna och de prakfiskakonsekvenserna av direkta åtgärder å andra sidan.