bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Bo254av och (c, fp) vari - med hänvisning till motion1986/87:Kr319 - hemställs att beslutar om en höjning av låneramen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse med , Bo255av m.fl. (m) vari - med hänvisning fill motion 1986/87: Kr318 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om lånemöjligheterna vid arkeologiska utgrävningar, Bo256av m.fl. (c) vari - med hänvisning till motion 1986/87: Fi228 -hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad sömanförts beträffande VA-iiätets restaurering, Bo257av . m. fl. (c) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ny inriktning av bostadspolitiken, 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av merlångsiktigt gällande villkor för bostadsbyggandet, 4. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att ökaamorteringar på statliga lån till bostadssektorn, 5. att beslutar upphävasubventionerna i form av kvarboende-garantier och hyresrabatter, 6. att beslutar atträntebidrag enligt äldre låneregler slopas, 7. att beslutar atträntebidrag fr.o.m. endast utgår för byggnadskostnad upp till100% av låneunderlaget i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att medger att ramenför de antikvariska myndigheternas fillstyrkanden av sådana ombyggnader avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse som bör komma i fråga för förhöjtlåneunderlag och filläggslån bestäms till , för /88, 9. att medger att beslutom tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel,ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkning får meddelas inom en ramav . för /88 i enlighet med vad som anförts imotionen, 10. attriksdagen avslår regeringens förslag om kommunalt bidrag till bostadsanpassningsåtgärder, 12. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligt stöd tillkommunal energirådgivning och energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet, 13. att beslutar attenergibidragen till samlingslokaler bibehålls och att för detta anvisas ettanslag om , 11 14.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i BoU1986/87:10 motionen anförts om översyn av beräkningsgrunderna förbostadsbidrag, Bo258av m. fl. (fp) vari såvitt nu är i fråga hemställs 1. att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökademöjligheter att bo med bostadsrätt, 10. att beslutar att avskaffamarkvillkoret, 16. att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om lån för ombyggnader som innebär lägenhetssammanslagningar, 18. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om lägreräntebidrag för ombyggnadslån, 19. att beslutar att intemedge regeringen att införa ramar för begränsning av ombyggnadslån, 20. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring avbostadssaneringslagen så att vid utfärdande av hyresgästintyg för ombyggnad denmening skall gälla som företräds av majoriteten av de boende i fastigheten (i vadavser beviljande av ombyggnadslån), 21. att beslutaratt somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs omlägenhetsinnehavares möjlighet till veto vid ombyggnad inne i lägenhet, 22. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om minskadebostadssubventioner, 23. att beslutar att integenomföra, den tidigare beslutade höjningen av bostadsbidragen fr. o. m. den 1januari 1988, 24. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om överförande avbostadslångivningen till bostadslåneinstituten och avskaffande av , 25. att beslutar att tillVissa lån för bostadsbyggande (B 3) för /88 anvisa ettförslagsanslag av I , 26. att beslutar atträntelån, hyresförlustgarantilån och förvärvslån som belastar anslaget B 3inte skall beviljas fr.o.m. /88, 27. att beslutar att tillRäntebidrag (B 4) för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 28. att beslutar atthyresrabatter inte skall beviljas fr.o.m. /88, , ,',.... 29. att beslutar atteftergift av räntélån inte skall beviljas fr.o.m. /88, 30. att beslutar om extraupptrappning av de garanterade räntorna från enligt vad somanförs i motionen, 31. att med avslag påregeringens förslag beslutar att de extra upptrappningarna av den garanteraderäntan skall fördelas över hela bostadsbeståndet, 32. att beslutar att tillÅtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m.m. (B 5) /88 anvisa ett förslagsanslag av 158 milj. kr.. 33. att beslutar attsärskilda lokallån inte skall beviljas fr. o. m. BoU 1986/87:10 budgetåret1987/88, 34. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utformningenav det föreslagna bidraget till åtgärder i bostadsområden med storauthyrningssvårigheter eller stora sociala problem, 35. att beslutar attmedge att ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av sådanaombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som kan komma i fråga förförhöjt låneunderlag och till-läggslån bestäms till . 36. att beslutar attavskaffa tilläggslån för lägenhetssammanslagningar och att medge att beslut omtilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel ellergrundförstärkning får meddelas inom en ram av . för budgetåret1987/88, 37. att beslutar att intebemyndiga regeringen att höja ramarna för kulturhistoriskt värdefull bebyggelseoch tilläggslån för byggskador, byggfel och grundförstärkningar, 38. attriksdagen beslutar att inte bemyndiga regeringen att höja de ramar som gäller för anordningsbidrag och upprustningsbidrag till allmän na samlingslokaler, Bo403av och () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om behovet avregler för att motverka ombildning av hyresrätter till bostadsrätter i överhettadebostadsregioner, 1. att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om boendeservice, bostadsbyggandem. (yrkandet i vad avser hyresgästinflytande och boendemiljö behandlas avutskottet i kommande betänkanden), 2. att till Vissbostadsförbättringsverksamhet m. m. för /88 under elftehuvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 30000000kr. Bo413av m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga hemställs 10.att beslutar att upphäva de ändringar av bostadssaneringslagen(1973:531) som föranletts av proposition 1986/87:48, 12.att beslutar att upphäva de s. k. mark- och konkurrensvillkoren, Bo414av () vari såvitt nu är i fråga hemställs 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som, i motionenanförts angående förmånliga lån för förvärv av äldre fastigheter i vissa skärgårdssamhällenför åretruntboende, Bo415av och () vari såvitt nu är i fråga hemställs 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd för allmännyttiga bostadsföretags förvärv av ., Bo423 av ()vari såvitt nu är i fråga hemställs BoU 1986/87:10 2. att hosregeringen begär förslag till lagändringar som underlättar omvandlande avhyreslägenheter till bostadsrättslägenheter, 6. att beslutar attupphäva mark- och konkurrensvillkoren, Bo503av m.fl. (c) vari - med hänvisning till motion 1986/87:Ub246 -hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att inordna bl. a.skolmåltidslokaler i ROT-programmet, Bo514av Axel och () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att genomolika åtgärder säkerställa kvaliteten i bostadsbyggandet, Bo516av m.fl. (c) vari - med hänvisning till motion 1986/87:Kr430 -hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som i motionen föreslås för att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende, Bo518av m.fl. (c) vari - med hänvisning till motion 1986/87:So260 -såvitt nu är i fråga hemställs 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om handikappades självbestämmande vad gäller boende och service. 3 Skrivelser m. m. Skrivelseravseende vissa i detta betänkande behandlade frågor har inkommit frånsocialdemokratiska fullmäktigegruppen i kommun. Konstnärscentrum,fastighetskontor samt Föreningen . Dessutomhar inkommit ca 175 vykort från studenter angående ungdomsboende m.m. Företrädareför och för Konstnärscentrum har inför utskottetlämnat synpunkter i ärendet. 4 Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen Underår påbörjades ett större antal lägenheter i nyproduktionen än under år1985. Detta innebar att den nedåtgående trenden i nyproduktionen av bostäderbröts på . I tabell 1 nedan redovisasutvecklingen av nyproduktionen av bostäder . Tabell 1 Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionenstorstadsområdena riket somhelhet samt i BoU 1986/87:10 Påbörjade lägenheter i nyproduktionen i ' Preliminär uppgift Källa: SCB. Enligt de preliminära uppgifterna för påbörjadesnyprodukUon av ca 29500 lägenheter. Erfarenhetsmässigt förekommer vissaeftersläpningar i inrapporteringen till (), varfördenna uppgift inte är helt jämförbar med tabellens uppgifter för tidigare år.Om en jämförelse görs mellan de preliminära uppgifterna för åren 1985 resp.1986 blir ökningen av antalet påböijade lägenheter . Den ökade nyproduktion av bostäder som kunnat registrerasunder är inte jämnt fördelad över landet. Som framgår av tabell I ärproduktionsnivån i storstadsområdena relativt oförändrad gentemot föregåendeår. I fall är det sannolikt fråga om en viss nedgång i nyproduktionen. Under hela den senaste tioårsperioden har det skett enförskjutning i nyproduktionen avseende fördelningen mellan flerbostadshus ochsmåhus. Detta beror på att nedgången i antalet nyproducerade lägenheter underperioden till stor del fallit på småhusen. Uppgången i nyproduktionen under år1986 gällde också i huvudsak flerbostadshusen. Andelen lägenheter i småhusfortsatte därför att minska och uppgick år av de påbörjadelägenheterna i nyproduktionen. Tabell 2 Andelen småhus (%) i nyproduktionen i riket samti storstadsområdena Andelen (%) påbörjade lägenheter i småhus i ' Preliminär uppgift Källa: SCB. Somframgår av tabell 2 är förändringen av fördelningen mellan småhus BoU1986/87:10 och flerbostadshus inte lika entydig i storstadsområdena som förriket i helhet. I både och dominerar fortfarande småhusbyggandet. Ombyggnadsverksamheten i bostadsbeståndet har ökat iomfattning under hela den senaste tioårsperioden med undantag för år 1985.Under år 1986 ökade emellertid åter ombyggnaden av flerbostadshus och enligtpreliminära uppgifter påbörjades moderniseringen av 32581 lägenheter. Tabell 3 Påbörjade lägenheter i moderniseradeflerbostadshus före moderniseringen i riket samt i storstadsområdena under åren19781986 ' Preliminär uppgift Källa: SCB. Tabell 3 visar antalet påbörjade lägenheter föremodernisering. I samband med moderniseringsverksamheten förekommer en visslägenhetsavgång som beror på att små lägenheter slås ihop till större. Antaletfärdigställda moderniserade lägenheter blir därför lägre. Under slutet av1970-talet uppgick denna lägenhetsavgång till av antalet påbörjadelägenheter i moderniserade flerbostadshus. Därefter har den minskat och uppgickår till för riket som helhet. I ,har emellerfidlägenhetsavgången inte minskat lika mycket utan uppgick år . Denminskade lägenhetsavgången beror delvis på att ombyggnadsverksamheten i allthögre grad har kommit att omfatta redan moderna hus med en relativt hög andelstora lägenheter. Dessutom har det blivit vanligare att smålägenheter inte slåssamman till större lägenheter utan får finnas kvar även efter en modernisering. Till följd av bl. a. den förändrade föi'delningen mellanandelen småhus, resp. flerbostadshus i nyproduktionen har även fördelningenmellan olika typer av byggherrar resp. upplåtelseformer förändrats under senareår. Andelen lägenheter upplåtna med hyresrätt ökar medan andelen lägenhetermed äganderätt, dvs. ägda småhus, minskar. Tabell 4 Fördelningen mellan olika byggherrar ochupplåtelseformer i hus som färdigställts byggherrar (%) låtelseformer(%) Förskjutningen mot en ökad andeLlägenheter med hyresrättberor inte enbart på den ökade andelen lägenheter i flerbostadshus. Även enökande andel av småhusen upplåts med hyresrätt. Av de lägenheter i småhus somvar inflyttningsklara upplåts med bostadsrätt, med hyresrättoch övriga med äganderätt. För flerbostadshusen var fördelningen mellanupplåtelseformerna den att av de nya lägenheterna var bostadsrätter ochövriga hyreslägenheter. Den genomsnittliga lägenhetsstorleken i nyproduktionen harminskat . Detta gäller både för flerbostadshus och småhus.Jämfört med 1978 är dagens nyproducerade lägenheter i genomsnitt ett rum mind- Tabell 5 Procentuell fördelning mellan olikalägenhetsstorlekar i lägenheter som färdigställts 19781986 samt ibostadsbeståndet som helhet 1980 mellan lägenhetstyper (%) Källa: SCB. 2 1986/87. I flerbostadshusen vartvårumslägenheten den vanligaste lägenhetstypen i BoU 1986/87:10nyfillskottet . av lägenheterna hade denna storlek,var mindre och var större. I småhusen var av nytillskottetfyrarumslägenheter medan av lägenheterna var mindre och var större. Underår uppgick de totala investeringarna i ny- och ombyggnad av bostäder tillomkring . Dessutom användes omkring 12,4 miljarder kronorför underhåll i bostadsbeståndet. Sammanlagt uppgick således investeringarnaoch underhållet inom bostadsektorn till ca . Itabell 6 redovisas investeringarna och underhållet i bostadssektorn omräknade priser. Av tabellen framgår att dereala investeringarna (dvs. investeringarna mätta i fast penningvärde) varitrelativt stabila . Den ökade ombyggnads- ochunderhållsverksamheten har kompenserat en kraftig nedgång av investeringarna inyproduktionen. Ökningen av antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen underår 1986 hann inte slå igenom i ökade investeringar inom nybyggnadssektorn underdetta år. Investeringarna inom nybyggnadssektorn väntas dock öka . Tabell6 Investeringar och underhåll i permanenta bostäder åren 19711986 i 1980 årspriser inkl. energi-sparverksamhet, milj. kr. 'Preliminära uppgifter. Källa: SCB,. Föratt mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olika typer av index, bl. a.faktorprisindex och byggnadsprisindex. Faktorprisindexanvänds vid kontraktsreglering av mindre entreprenad. Det används också för analys av byggnadskostnadsutvecklingen och som underiag för beräkning av tidskoefficienten i bostadslånesammanhang. Faktorprisindex mäter densammantagna effekten av prisutvecklingen för BoU 1986/87:10 deproduktionsfaktorer (byggmaterialpriser, arbetslöner etc.) som sätts in ibyggnadsverksamheten. Byggnadsprisindexmäter prisutvecklingen för nyproducerade hus med statliga lån. Den del avprisutvecklingen som beror på ändrad kvalitet rensas bort vid beräkningarna.Prisutvecklingen mäts separat för flerbostadshus och för gruppbyggda småhus. Itabell 7 redovisas indexutvecklingen för bostäder . Som jämförelseredovisas utvecklingen av konsumentprisindex (KPI). Som framgår av tabellen harfaktorprisindex förändrats i ungefär samma takt som konsumentprisindex, medanbyggnadsprisindex har ökat något långsammare. Tabell 7 Utvecklingen av årsmedeltalen för faktorprisindex,byggnadsprisindex och konsumentprisindex (1980=100) Källa: SCB. Denkvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under de två senaste årenredovisas i tabell 8. Som framgår av tabellen uppvisar framför alltbyggnadsprisindex stora variationer mellan resp. kvartal. Detta beror till stordel på att produktionens sammansättning avseende bl. a. den regionalafördelningen och typ av projekt varierar kraftigt . Ökningstakten förfaktorprisindex har sjunkit , dock inte så mycketsom för konsumentprisindex. En jämförelse mellan faktorprisindex ochkonsumentprisindex blir emellertid aldrig helt rättvisande eftersom det enamäter prisutveckling på varor och lönekostnader medan det andra mäterprisutvecklingen på en viss konsumtion. Tabell8 Procentuell förändring av årstakt av faktorprisindex (inkl. löneglidning),byggnadsprisindex (anbudspriser) och konsumentprisindex. Kvartalsvis för år1985 och 1-3 kvartalet 1986 % gentemot föregående är -1,2 -0,2 Itabell 9 redovisas den genomsnittliga produktionskostnaden per m lägenhetsytaför den statligt belånade bostadsproduktionen under perioden 1978-1986.Dessutom redovisas den s.k. överkostnaden resp. är, dvs. kvoten mellanproduktionskostnaden och pantvärdet. Tabell 9 Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus inomexploateringsområden och gruppbyggda småhus åren 19781986 samt förhållandetmellan produktionskostnad (Pk) och pantvärde (Pv) a småhus Ökning i % lig Pk kr./m lig Pk kr./m- ' Preliminär uppgift. Källa: SCB. Enligtde preliminära uppgifterna steg överkostnaden för gruppbyggda småhus mellan åren1985 och 1986. Bland storstadsregionerna är det framför allt somuppvisar ökade överkostnader. Preliminära uppgifter avseendeflerbostadshus inom exploateringsområden finns ännu ej framtagna. Preliminäradelårsuppgifter ger dock vid handen att ökningen av produktionskostnad ochöverkostnad för flerbostadshus inom exploateringsområden varitnågot lägre än för gruppbyggda småhus. 4.4Bostadskostnaderna BoU 1986/87:10 Hyresutvecklingensedan år 1978 belyses av nedanstående uppgifter avseende genomsnittliga hyrorför bostäder i SABO-företagen. Tabell 10 Kallhyra, avgifter för värme och varmvatten samtvarmhyra för bostäder i SABO-företagen (kr./m) ' Preliminära uppgifter. Källa: (allmännyttiga bostadsföretag). Dengenomsnitdiga hyran (inkl. värme) i SABO-beståndet uppgick under är 1986 tillca /m". Detta innebär en månadshyra på I . för en normaltrerumslägenhet ". Motsvarande nyproducerad lägenhet som varinflyttningsfärdig hade en hyra som var högre. Dengenomsnittliga hyran (inkl. värme) ökade med 6,mellan åren 1985 och 1986.Åven väntas hyreshöjningen enligt den i tabellenredovisade prognosen bli . Bränslekostnaderna, som i slutet av 1970-taletstarkt bidrog till hyreshöjningarna, har haft enmotsatt inverkan. Således minskade den genomsnittliga bränsleavgiften med ca5,. Hyresutvecklingenunder omräknad penningvärde redovisas i tabellennedan. Tabell 11 Kallhyra, avgifter för värme och varmvatten samtvarmhyra för bostäder i SABO-företagen omräknat till 1986 årspenningvärde (kr./m) ' Preliminära uppgifter. Källa: (allmännyttiga bostadsföretag). Somframgår av tabell 11 har den genomsnittliga hyran räknad i fast penningvärdeökat med mellan åren 1978 och 1986.1 jämförelse med hyresnivåvar emellertid den genomsnittliga hyran lägre , dvs. hyreshöjningenunder skedde i långsammare takt än den allmänna prisutvecklingen. BoU 1986/87:10 Antalet outhyrda lägenheter fortsätter att minska. Antaletkommuner med ett lägenhetsöverskott har reducerats kraftigt. I ett stort antalkommuner finns endast enstaka lägenheter som är lediga i avvaktan på förmedlingtill ny hyresgäst eller också saknas lediga lägenheter helt. Detta ärsituationen i exempelvis . I vissa kommuner, ofta medsvag arbetsmarknad, förekommer emellertid fortfarande betydande uthyrningssvårigheter. I nedanstående tabell redovisasantalet lägenheter lediga till uthyrning inom SABO-företagens bostadsbeståndden . har av dettotala antalet outhyrda lägenheter funnits inom SABO-beståndet. Tabell 12 Antalet outhyrda lägenheter inom SABO-företagenden 5.1Bostadsbyggandets omfattning och inriktning m. m. 5.1.1Bostadspolitikens utformning och inriktning Inledningsvis tar utskottet upp tre motioner som behandlarbostadspolitikens utformning och inriktning från mera övergripande synpunkter. I den med anledning av proposition 1986/87:48 väcktapartimotionen från Bol 12 yrkande 2 framförs en rad krav om enändrad bostadspolitik. De framförda kraven gäller bl. - bostadsstödet istörre utsträckning bör riktas till dem som bäst behöver det, - en samordningav bostadspolitiken med skatte- och familjepolitiken bör ske, - fler skall fåmöjlighet att äga sin bostad. - bostadsrättsformen stimuleras, BoU 1986/87:10 - inflytandet för hyresgästernaökar genom kooperativa lösningar, - ungdomars behov av bostäderfill rimliga kostnader skall tillgodoses. Med anslutning till förslagen imotion Bol 12 föreslås i motion Bo257 (c) yrkande 1 attbostadspolitiken skall ges en ny inriktning. Enligt motionärernas mening börsålunda i en ny bostadspolifik - utöver förslagen i motion Bo 112 - bl. - ett nytt lånesystem med mindregenerella subventioner, - ett ökat småhusbyggande, - att StatensBostadsfinansieringsaktiebolag avvecklas, - att lånevillkoren förenklas. Motionärernavänder sig dessutom mot den ryckighet och brist på långsiktiga regler somenligt deras mening präglar dagens bostadspoHtik. Med hänvisning härtillpoängteras i motionens yrkande 3 nödvändigheten av mer långsiktigt gällandevillkor för bostadsbyggandet. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo408 yrkande I lämnas såvitt nu är ifråga förslag till olika åtgärder i syfte att komma till rätta med och begränsaproblemen på dagens bostadsmarknad. Förslagen innebär bl. - hyresgäststyrda projekt ochsjälvbyggeri av hyreslägenheter skall stimuleras, - nyproduktion och ombyggnad avbostäder skall öka, - bostadssubventionerna måsteförbättras,. - kvaliteten på den gemensamma,kollektiva miljön måste förbättras, - hyresgästinflytandet ökar. Gemensamtför de tre nu behandlade motionerna är att de från principiella utgångspunktertar upp bostadspolitikens utformning och inriktning. I motionerna uttryckssålunda de övergripande mål som enligt motionärerna bör vägledabostadspolitiken och vilka medel som enligt deras mening bör komma tillanvändning för att nå dessa mål. Motionärernas principiella ställningstagandenföljs också upp genom konkreta förslag i de olika sakfrågorna - detta skersåväl i de nu behandlade som i andra mofioner. Dagensbostadspolitik har ytterst sin grund i det bostadssociala mål som formuleradesredan under efterkrigstiden. Det övergripande målet att alla skall ha tillgångtill en sund, rymlig, välplanerad och ändamålsenligt utrustad bostad tillrimligt pris står fast. Detta mål har därefter vid skilda tillfällenpreciserats och konkretiserats. Huvuddrageni dagens bostadspolitik har sin utgångspunkt bostadspolitiskabeslut. Mot bakgrund av den utveckling som skett därefter kan bostadsutskottetkonstatera att förutsättningarna för bostadspolitiken inför resten av1980-talet är väsentligt förändrade. Som framhålls i proposifion1986/87:48 gäller det nu bl. - att undvika att nedgången ibostadsbyggandet som inträffade leder ny bostadsbrist, - att utvecklingen mot en ökadinriktning på ombyggnad och underhåll måste fortsätta, - , - att ta fill vara möjligheternaatt förstärka det selekfiva bostadsstödet fill barnfamiljer medbegränsade ekonomiska resurser, 23 - att ägna störreuppmärksamhet åt förvaltningen av bostäder och bo- BoU 1986/87:10 Sedanhösten 1982 har också en rad åtgärder vidtagits för att anpassa bostadspolitikentill de nya förutsättningar som föreligger. Det gäller bl. a. satsningar pånyproduktion och förbättringsverksamhet. Inte minst det beslutadetioåriga bostadsförbättringsprogrammet utgör ett viktigt inslag i dennapolifik. Mot bakgrund bl. a. av utvecklingen har också riksdagenhösten 1986 genom proposition 1986/87:48 förelagts förslag om förändringar ide bostadspolitiska medlen. och har också ställtsig bakom förslagen till den del de har behandlats, dvs. i vad gäller införandeav hyresrabatter och kvarboendegaranti, förändringar ibostadsförbättringsprogrammet samt bemyndigande för regeringen att genomrambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter skapaförutsättningar för en tillräcklig nyproduktion av bostäder. Sammantagetinnebär de vidtagna åtgärderna enligt bostadsutskottets mening attförutsättningar skapats för att bostadspolitiken även fortsättningsvis skallkunna ges en inriktning som svarar mot de bostadspolitiska målen. Samfidigtmåste naturligtvis de förändringar fortlöpande genomföras som motiveras avsamhällsutvecklingen i allmänhet och av utvecklingen inom bostadssektorn isynnerhet. Dessa förändringar måste dock genomföras stegvis bl.