bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Som framgår av utskottets betänkande (s. 53) finns i PBLoch NRL bestämmelser som syftar till att energiförsörjningens intressen skalltillgodoses i samband med planläggningen. Vi hänvisar till vadbostadsutskottet anfört och till näringsutskottets yttrande NU 1985/86:3 y ifrågan. I en reservation tillbostadsutskottets betänkande BoU 1986/87:3 med förslag till naturresurslagutvecklar vi vår syn på frågan. 2 Samrådvid upprättande av översiktsplaner och detaljplaner (vpk) anför: 1 PBL-förslaget anges att kommunen när översiktsplanupprättas eller ändras skall samråda med och övriga kommuner somberörs av planen. 1 princip finns liknande samrådsskyldighet vid upprättandeeller ändring av detaljplan. Andra, t. ex. myndigheter, sammanslutningar ochenskilda som berörs av planförslag, skall beredas tillfälle till samråd. Jag finner det lämpligt att, för att uppnå ett smidigtförfarande, göra den i BoU 1986/87:1 propositionen föreslagna uppdelningenmellan dem som ovillkorligen skall SärskUda yttranden omfattas av samrådetoch dem som skall beredas tillfälle. Jag vill emellertid stryka under vikten avatt bl.a. de handikappades organisationer och hyresgästorganisationerregelmässigt underställs förslag till planer eller till planändringar. Jagförutsätter att så sker. () anför: I motion 1985/86:75 (c) har jag föreslagit ändringar i PBLså att mångfunktionell bebyggelse stimuleras. Det är viktigt att planläggningen gör det lätt att byggamångsidiga lokalsamhällen. Utskottet konstaterar i betänkandet (s. 81) att varkendagens byggnadslagstiftning eller PBL hindrar att man bygger områden för olikafunktioner, som t. ex. bostäder, handel, kontor, kaféer, lätt industri osv. Detär bra att utskottet slår fast detta. Emellertid finns anledning att fästauppmärksamhet på att tillämpningen av lagstiftningen såvitt nu är i fråga intesällan medför en olämplig och inte önskvärd uppdelning av olika funktioner inomen kommun, något som i sin tur innebär att många av våra samhällen är uppdeladet. ex. i bostadsområden, affärsområden, industriområden etc. Min erfarenhet är att upprätthåller enfunktionsuppdelning mycket beroende på den arbetsmetodik som används. Praxisär att plankartorna har olika färger för att markera olika markanvändningsändamål.Detta sätt att beskriva markanvändningen kan innebära inte avsedda lösningarbeträffande bebyggelseutformning därför att kan känna visstvekan att t. ex. vid en planändring föreslå en ändrad markanvändning. Jagförutsätter att bl. a. planverket och i samband medintroduktionen av PBL uppmärksammar de förtroendevalda och handläggarna ibyggnadsnämnden på det problem jag nu beskrivit så att den önskvärdavariationen i bebyggelse kan uppnås. () anför: Genom PBL införs en permanent rivningsreglering utformadsom ett tillståndsförfarande. Enligt förslaget skall sålunda rivningslovnormalt krävas inom områden med detaljplan. Dessutom ges kommunen möjlighet attgenom områdesbestämmelser införa skyldighet att söka rivningslov även inomandra områden. Sammantaget bör dessa åtgärder enligt min mening kunna leda tillatt det blir svårare att riva ett hus. Trots att PBL således ger uttryck för en ökad medvetenhetom vikten av att låta den befintliga bebyggelsen bestå bör enligt min meningdessa frågor ytterligare uppmärksammas. Denrivningsvåg som dragit fram över landet har En betydande del av det befintligafastighetsbeståndet har utförts på ett sätt och med en hantverksskicklighet somvi inte kan återskapa. Rivning av en sådan fastighet är oåterkallelig. Utanförvårt lands gränser finns också en stor medvetenhet härom. Exempel härpå är detbevarande och den återuppbyggnad av äldre bebyggelse som skett på deneuropeiska kontinenten efter . Här har man insett vilkakvaliteter den äldre bebyggelsen inrymmer och vilken samhörighet den markerarmed tidigare generationer. Av vad jag ovan anfört framgår att rivning av en byggnadbara bör ske undantagsvis och bara när ingen vill ha huset kvar. I stället böri första hand andra lösningar väljas. Det kan t. ex. vara fråga om försäljningav fastigheten till intressenter som åtar sig att upprusta och vårda densamma.För detta ändamål bör också övervägas ett generöst statligt stöd som gör detmöjligt att bevara och vårda en annars rivningshotad äldre bebyggelse. BoU1986/87:1 Särskilda yttranden . och (båda c) anför: Av 13 kap. 6 § följer att enskilda hyresgäster inte harbesvärsrätt i sådana bygglovsfrågor som har prövats enligtbostadssaneringslagen, dvs. där bygglovet meddelas med stöd antingen av ett s.k. hyresgästintyg från vederbörande hyresgästförening eller av ett medgivandeav hyresnämnden. Begränsningen av besvärsrätten är en nödvändig konsekvens avbostadssaneringslagen i dess nuvarande utformning. Den reella prövningen avhyresgästernas intresse görs enligt denna lag av hyresgästföreningen eller, omdenna inte godkänner bygglovsansökningen, av hyresnämnden. De enskilda hyresgästernahar besvärsrätt enligt bostadssaneringslagen. Skulle de få besvärsrätt ävenenligt PBL, skulle detta medföra enbart en fördröjning av bygglovsproceduren,utan att besvärsprövningen skulle kunna leda till ett annat resultat än somredan blivit följden av prövningen enligt bostadssaneringslagen. Det är därförinte tänkbart med en annan lösning än den som föreslås i propositionens förslagtill utformning av 13 kap. 6§. ger oss dock anledning attaktualisera de kritiska synpunkter på utformningen av bostadssaneringslagen somvi framfört i andra sammanhang. Hyresgästföreningar som tillhör har enligt denna lag fått en alltför stark ställning i förhållandetill de enskilda hyresgästerna, som ofta inte är och inte önskar vara medlemmari dessa föreningar. Särskilt illa anpassad är lagstiftningen till detförhållandet att det ibland bildas hyresgästföreningar som önskar stå utanförriksförbundet. Sådana sammanslutningar tillerkänns ofta ingen rätt alls enligtden nuvarande lagstiftningen. Vi önskar se en annan ordning på denna punkt. I motion 1985/86:Bo226 har centerparfiet tagit upp fråganom hur hyresgästernas infiytande skall kanaliseras. Där föreslås att s. k.hyresgästintyg enligt bostadssaneringslagen skall lämnas av enhyresgästförening som bildats av de boende i den berörda fastigheten. Motionenkommer att behandlas av bostadsutskottet senare under detta . 6Ersättningsreglerna för vissa markintrång BoU 1986/87:1 Särskilda yttranden () anför: Enligt min mening skyddas naturen för dåligt genomskogsvårdslagen. har begärt en omprövning av denna lag. Lagen driverfram en kvalitetssänkning för att få fram stora kvantiteter snabbt tillmassaindustrin. Den är anpassad till storskogsbrukets metoder med kalhyggen påenorma områden, skogsodling, markberedning, tunga processorer, snabbväxandeimporterade trädslag och få människor i skogsarbete. Bonden som själv brukarsin skog har andra möjligheter att bevara naturens mångfald och sköta skogen såatt kvaliteten befrämjas. Skogsvårdslagen bör ändras så att detta naturvänligaskogsbruk underlättas. Då kommer "en naturlig fortsättning av denpågående markanvändningen" (s. 145) inte att innebära att naturen störs.Och ingen får därmed rätt till ersättning från samhället för att han låter bliatt skada naturen. Förslag till BoU 1986/87:1 Plan- ochbygglag Bilaga i Härigenom föreskrivs följande. Regeringens förslag Utskottets förslag 1 S Denna lag innehåller bestämmelserom planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar tillatt med beaktande av den enskilda människans frihet främja ensamhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden förmänniskorna i dagens samhälle och för kommande generationer. 2 § Det är en angelägenhetatt planlägga användningen av mark oeh vatten. 3§ Varje kommun skall ha en aktu- 3§ Varje kommun skall haen aktu ell översiktsplan, som omfattar ell översiktsplan, som omfattar hela kommunen. Översiktsplanen hela kommunen. Översiktsplanen skall i stort ange hur mark- och skall i stort ange hur mark- och vattenområden är avsedda att an- vattenområden är avsedda att an vändas och hur bebyggelseutveck- vändas och hur bebyggelseutveck lingen bör ske. lingen bör ske. inte bindandeför myndigheter och enskilda. Dennärmare regleringen av mar- Regleringenav markens använd- kensanvändning och bebyggelsen ning och av bebyggelsen inom kom- inom delar av kommunen sker ge- munen sker genom detaljpla- nom detaljplaner. ner.£/i detaljplan får omfatta en- dast enbegränsad del av kommiuien. För begränsade områden av kommunen som inte omfattas avdetaljplan får områdesbestämmelser antas, om det behövs för att syftet medöversiktsplanen skall uppnås eller för att säkerställa att riksintressen enligtlagen (0000:000) om hushållning med naturresurser m. m. tillgodoses. Fastighetsplaner får antas för att underlättagenomförandet av detaljplaner. För samordning av fiera kommuners planläggning fårregionplaner antas. 4 § Till byggande och rivning av byggnader samt tillschaktning, fyllning, trädfällning och skogsplantering fordras tillstånd i form av bygglov, rivningslov respektive m a r k 1 o v i den omfattning som följer av denna lag. Beträffande åtgärder som kräver bygglov får ges förhandsbeskedhuruvida byggande kan tillåtas på den avsedda platsen. 5 § Vid prövning av frågor enligt denna lag skall bådeallmänna och enskilda intressen beaktas, om inte annat är särskilt föreskrivet. 6 § För att mark skall få användas för bebyggelse skallden vara från allmän synpunkt lämplig för ändamålet. Lämplighetsbedömningen sker vid plan läggning eller i ärenden om bygglov eller förhandsbesked. Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:1 7 § Ivarje kommun skall det finnas en byggnadsnämnd, som har det närmasteinseendet över byggnadsverksamheten i kommunen. 8 § har tillsyn över plan- ochbyggnadsväsendet i länet och skall samverka med kommunerna i deras planläggning. har den allmänna uppsikten över plan- ochbyggnadsväsendet i riket. 2 kap. Allmänna intressen som skall beaktas vidplanläggning och vid lokalisering av bebyggelse 1 § Planläggning skall ske så att den främjar en frånallmän synpunkt lämplig utveckling och ger förutsättningar för en från social synpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Hänsyn skall därvid tas till förhållandena i angränsande kommuner. Mark- och vattenområden skall användas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyn till beskaffenhet och läge samt föreliggande behov. Vad som anges i första stycket skall beaktas även iärenden om bygglov och förhandsbesked. 2 § Vid planläggning och i ärenden ombygglov och förhandsbesked skall lagen (0000:000) om hushållning mednaturresurser m.m. tillämpas. 3 § Bebyggelse skall lokaliseras som är lämpad för ändamålet med hänsyn till 1. de boendes ochövrigas hälsa, 2. jord-, berg-och grundvattenförhållandena, 3. möjligheternaatt ordna trafik, vattenförsörjning och avlopp samt annan samhällsservice, 4. möjligheternaatt förebygga vatten- och luftföroreningar samt bullerstörningar. Bebyggelse och anläggningar som för sin funktion krävertillförsel av energi skall lokaliseras på ett sätt som är lämpligt med hänsyntill energiförsörjningen och energihushållningen. 4 § Inom områden med samlad be- 4 § Inom områden medsamman- byggelsé skall bebyggelsemiljön ut- hållen bebyggelse skall bebyggelse formas med hänsyn till behovet av miljön utformas med hänsyn till be hovet av 1. skydd motuppkomst och sprid- 1. skydd mot uppkomst och spridningav brand samt mot trafikolyck- ning avbrand samt mot trafikolyckor och andra olyckshändelser, or och andra olyckshändelser, 2. skyddsåtgärderför civilförsva- 2. skyddsåtgärder för civilförsvaret, ret, 3. hushållning medenergi och vat- 3. hushållning med energi och vattensamt goda klimatiska och hy- tensamt goda klimatiska och hygieniska förhållanden, gieniska förhållanden, 4. trafikförsörjningoch god tra- 4. trafikförsörjning och god trafikmiljö, fikmiljö, 5. möjligheter förpersoner med 5. möjligheter för personer mednedsatt rörelse- eller orienterings- nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga att använda området, förmåga att användaområdet, 231 Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:1 6. förändringar och komplette- 6. förändringar och komplette- - "P- ' ~ Inom eller i nära anslutning till Inom eller i nära anslutning till 3 kap. 6 § områden med samlad bebyggelse områden medsammanhållen bebyg- skall det finnas lämpliga platser för gelseskall det finnas lämpliga platser lek, motion och annan utevistelse förlek, motion och annan utevistelse samt möjligheter att anordna en rim- samtmöjligheter att anordna en rim lig samhällsservice och kommersiell ligsamhällsservice och kommersiell service. Krav på byggnader m. m. 1 § Byggnader skall placeras ochutformas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- ellerlandskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Byggnader skallha en yttre form och färg, som är lämplig för byggnaderna som sådana och ger engod helhetsverkan. 2 § Byggnader skall placeras ochutformas så att de eller deras avsedda användning inte inverkar menligt påtrafiksäkerheten eller på annat sätt medför fara eller betydande olägenheterför omgivningen. Inverkan på grundvattnet som kan vara skadlig för omgivningenskall begränsas. I fråga om byggnader som skall placeras under markytan skalldessutom i skälig omfattning beaktas att användningen av marken överbyggnaderna inte försvåras. 3 § Byggnader skall medge godhushållning med energi. I områden där knapphet på vatten råder eller kanbefaras uppkomma skall byggnader dessutom medge god hushållning med vatten. I byggnader som innehåller bostäder eller arbetslokalerskall uppvärmningssystemet i skälig utsträckning utformas så att skildaenergislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt kan användas utanomfattande ändringar. En- eller tvåböstadshus som i huvudsak skall värmas uppmed el eller naturgas skall i skälig utsträckning utföras så att ett byte tilluppvärmning med annat energislag underlättas. Sådana byggnader får förses meduppvärmningssystem för direktverkande elvärme endast om det finns särskildaskäl. 4 § Byggnaders grundkonstruktion,stomme och andra bärande delar skall ha betryggande bärförmåga, stadga ochbeständighet. Övriga byggnadsdelar skall ha en med hänsyn till ändamålettillfredsställande hållfasthet. 5 § Byggnader skall vara lämpliga försitt ändamål och ge möjlighet till trevnad, god hygien, en god arbetsmiljö ochett tillfredsställande inomhusklimat. 6 § Byggnader skall ge etttillfredsställande skydd mot olycksfall, mot uppkomst och spridning av brandoch mot personskador vid brand. Avfall skall kunna tas om hand och forslas bort frånbyggnader pä ett tillfredsställande sätt. Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:1 7 § Byggnader, som innehåller bostäder, arbetslokalereller lokaler till vilka " allmänheten har tillträde, skall vara tillgängliga för personer mednedsatt - ""P- 712 s§ rörelse- eller orienteringsförmåga och inrättade så att bostäderna och lokalernablir tillgängliga för och kan användas av dessa personer. I den utsträckningsom behövs med hänsyn till kravet på tillgänglighet skall byggnader varaförsedda med hiss eller annan lyftanordning. Kravet att bostäder skall vara tillgängliga genom hisseller annan lyftanordning gäller inte byggnader som har färre än trevåningsplan. Om sådana byggnader innehåller bostäder som inte nås från marken,skall de dock utföras så att hiss eller annan lyftanordning kan installerasutan svårighet. I fråga om en- eller tvåbostadshus får undantag medgesfrån kravet på tillgänglighet till byggnaden, om det är befogat med hänsyn tillterrängen. Beträffande byggnader som innehåller arbetslokaler får,såvitt gäller dessa lokaler, undantag medges från första stycket, om det ärbefogat med hänsyn till arten av den verksamhet för vilken lokalerna äravsedda. 8 § Byggnaderskall utföras med sådant material och på sådant sätt att reparations-,underhålls- och driftkostnader begränsas. 9 § I fråga omfritidshus med högst två bostäder gäller inte bestämmelserna i 3, 7 och 8 §§. I fråga om byggnader som får uppföras utan bygglov skallbestämmelserna i 1-8 §§ tillämpas i skälig utsträckning. 10 § Tillbyggnader, ombyggnader och andra ändringarav en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadens särdrag beaktas och dess byggnadsteknis ka, historiska, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärliga värden tas till vara. 1. tillbyggnadersom kräver bygglov uppfyller kraven i 1-8 §§ och att andra tillbyggnaderuppfyller dessa krav i skälig utsträckning, 2. ombyggnaderutförs så att de delar som byggs om tillförs de i 1-8 §§ angivna egenskaperna iden omfattning som följer av föreskrifter meddelade med stöd av denna lag, 3. andra ändringarän tillbyggnad eller ombyggnad utförs så att ändringarna i skälig utsträckninguppfyller kraven i 1-8 §§. I detaljplan eller områdesbestämmelser kan kommunen ställalägre krav än vad som följer av andra stycket 2 under förutsättning attbebyggelsen inom området får långsiktigt godtagbara egenskaper. Vid tillämpning av andra och tredje styckena skall hänsyntas till byggnadens förutsättningar. Vid ändring av fritidshus med högst tvåbostäder gäller inte bestämmelserna i 3, 7 och 8 §§. 11 § Med ombyggnad avses åtgärder somfordrar bygglov och avsevärt förlänger brukstiden för byggnaden eller en del avden. Även sådant inredningsarbete som syftar till en väsentligt ändradanvändning av byggnaden eller en del av den utgör ombyggnad. 12 § Byggnader som är särskilt vår- 12§ Byggnader, som är särskilt värdefulla från historisk, kulturhisto- defullafrån historisk, kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig risk,miljömässig eller konstnärlig 233 Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:1 synpunkt eller som ingår i en samlad synpunkt ellersom ingår i ett bebyg- ®' bebyggelseav denna karaktär får ge/eowirae av denna karaktär, får 3 kap. I- IOSS inte förvanskas. 13 § Byggnader skall underhållas så att deras egenskaperi de hänseenden som avses i 3-7 §§ i huvudsak bevaras. Anordningar som avser att tillgodose kraven i 6 och 7 §§ skall hållas i stånd. Byggnaders yttre skall hållas ivårdat skick. Underhållet skall anpassas till byggnadens värde frånhistorisk, kulturhistorisk, miljömässig och konstnärlig synpunkt samt tillomgivningens karaktär. Byggnadersom avses i 12 § skall underhållas så att deras särart bevaras. Andra anläggningar än byggnader Andra anläggningar änbyggnader m. m. 14 § I frågaom anläggningar och 14 § I fråga om anläggningar för anordningar för vilka bygglov krävs vilkabygglov krävs skall vad som skall vad som föreskrivs om byggna- föreskrivsom byggnader i 1-13 §§ der i 1-13 §§ tillämpas. I fråga om tillämpas. 1 fråga om övriga anlägg- övriga anläggningar och anordning- ningarsom anges i 8 kap. skall ar som anges i 8 kap. skall 1-13 §§ 1-13§§ tillämpas i skälig utsträck- tillämpas i skälig utsträckning. Tomter, allmänna platser m. m. 15 § Tomter som tas i anspråk för bebyggelse skallanordnas på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- och kulturvärdena på platsen. Dessutom skall tillses att 1. naturförutsättningarnaså långt möjligt tas till vara, 2. betydandeolägenheter för omgivningen inte uppkommer, 3. risken förolycksfall begränsas och betydande olägenheter för trafiken inte uppkommer, 4. det finns enlämpligt belägen utfart eller annan utgång från tomten samt anordningar sommedger nödvändiga transporter och tillgodoser kravet på framkomlighet förutryckningsfordon till och från bebyggelsen på tomten, 5. tomten, om detinte är obefogat med hänsyn till terrängen och förhållandena i övrigt, kananvändas av personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 6. lämpligtutrymme för parkering, lastning och lossning av fordon i skälig utsträckninganordnas på tomten eller i närheten av denna. Om tomter tas i anspråk för bebyggelse som innehåller eneller flera bostäder eller lokaler för barnstuga, skola eller annan jämförligverksamhet, skall det finnas tillräckligt stor friyta som är lämplig för lekoch utevistelse på tomten eller på utrymmen i närheten av denna. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att anordnabåde parkering och friyta, skall i första hand friyta anordnas. 16 § På bebyggda tomter får bestämmelserna i 15 §första stycket 6 samt andra och tredje styckena tillämpas i skälig utsträckning. Vid tillbyggnad som kräver bygglov eller vid ombyggnadskall tomten anordnas så att den uppfyller kraven i 15 § i skälig utsträckning. Regeringensförslag Utskottets förstag BoU 1986/87:1 17 § Tomter skall, oavsett om de har tagits i anspråk förbebyggelse eller inte,hållas i vårdat skick. De skall skötas så att betydande olägenheter för "P' '' ~ omgivningen och för trafiken inte uppkommer och så att risken förolycksfall " "P- § begränsas. kan besluta attplantering skall utföras och att befintlig växtlighet skall bevaras. Anordningar som har tillkommit för att uppfylla kraven i15 § skall hållas i stånd i skälig utsträckning. Lekplatser och fasta anordningar på lekplatser skallunderhållas så att risken för olycksfall begränsas. 18 § I fråga om allmänna platser och områden för andraanläggningar än byggnader skall vad som föreskrivs om tomter i 15-17 §§ tillämpas i skälig utsträckning. 1§ Översiktsplanen skall «rgöra H/I- I§ 7 översiktsplanen skall rerfovwa/ der/agför beslut om användningen allmänna intressen som bör beaktas av mark-och vattenområden. vid beslut om användningen av Planenskall ange Av planen skall framgå 1. grunddragen iden avsedda an- 1. grunddragen i fråga om den vändningenav mark- och vattenom- avsedda användningen av mark- ochråden samt rikUinjer för tillkomst, vattenområdensamt i fråga om tillförändring och bevarande av bebyg- komst, förändring och bevarande av gelse, bebyggelse, 2. hur kommunenavser att tillgo- 2. hur kommunen avser att tillgodoseriksintressen enligt lagen dose riksintressen enligt lagen(0000:000) om hushållning med na- (0000:000)om hushållning med naturresurser m. m. turresurser m. m. 2 § Översiktsplanen består av en 2 § Översiktsplanen skallutformas särskild handling samt en eller flera så, att dess innebörd kan utläsas utan kartor. Planen skall utformas så, att svårighet. dessinnebörd kan utläsas utan svårighet. Till planen skall fogas en sådan planbeskrivning som avsesi 8 § och granskningsyttrande enligt 9 §. Om inte har godtagit planen i en viss del,skall det anmärkas i planen. 3 § När förslagtill översiktsplan eller till ändring av planen upprättas, skall 'kommunensamråda med samt regionplaneorgan och kommuner som berörs avförslaget. Andra som har ett väsentligt intresse av förslaget skall beredastillfälle till samråd. 4 § Samrådetsyftar till ett utbyte av information och synpunkter. Under samrådet börmotiven till förslaget, planeringsunderlag av betydelse och förslagets innebördredovisas. Resultatet av samrådet och förslag med anledning av desynpunkter som har framförts skall redovisas i en samrådsredogörelse. Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:1 5 § Under samrådet åligger det särskilt att 1. ge råd omtillämpningen av 2 kap. och verka för att riksintressen enligt "*"P' -'~'' SS lagen (0000:000) om hushållning med naturresurser m. m. tillgodoses, 2. verka för attsådana frågor om användningen av mark- och vattenområden som angår två ellerflera kommuner samordnas på ett lämpligt sätt, 3. ta till varastatens intressen. 6 § Innan översiktsplanen eller enändring av den antas, skall kommunen ställa ut planförslaget under minst tvåinånader. Den som vill lämna synpunkter på förslaget skall göra dettaskriftligen . 7 § Kungörelse om utställningen avplanförslaget skall minst före utställningstidens början anslås påkommunens anslagstavla och införas i ortstidning. Av kungörelsen skall framgåvar utställningen äger rum samt inom vilken tid, på vilket sätt och till vemsynpunkter på förslaget skall lämnas. Avser förslaget en viss del av kommunen,skall det framgå av kungörelsen. För kungörandet skall gälla vad som är föreskrivet i lagen(1977:654) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m.