bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Som skäl åberopasGotlands närhet till de aktuella övervakningsområdena, Utsjöbevakningsfartyget levererades under hösten1981 och har alltsedan dess varit stationerat i . Utskottet har vidupprepade tillfällen uttalat sig positivt om en omstationering till avdetta fartyg men tvingats konstatera att svårigheterna att rekryterakompetent personal från omöjliggjort en sådan åtgärd. erfarit har förhållandenai detta hänseende inte ändrats. Utskottet avstyrker FöU 1986/87:11 följaktligen motionen. Stockholmden På skatteutskottets vägnar Närvarande: (), (), (). (), TorstenKarlsson (s), (), (), ()*, BrittaBjelle (fp), (), (), (vpk), SverrePalm (s), () och (). 'Ej närvarande vid justeringen. (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s, 4 med "Utsjöbevakningsfartyget " och slutar på s, 5 méd"följaktligen motionen," bort ha följande lydelse: uppfattning skulle en stationering av utsjöbevakningsfa-tyget Tv 172vid Gottand vara lämpligast från driftsynpunkt, eftersom fartygets bevakningsområdetill största delen är förlagt till området öster om , Redan innanfartyget levererades uttalade sig utskottet positivt för enstationering till och har härefter vidhållit dennauppfattning. Det är anmärkningsvärt att kompetent personal på intekunnat rekryteras . Detbör nu ankomma på den kommande organisationskommittén att försöka skapaförutsättningar för en omstationering i enlighet med vad utskottet tidigareförordat. Kommittén bör också överväga i vad mån det är möjligt och lämpligtatt stafionera något av flygplan på , Detta bör gesregeringen till känna, och utskottet tillstyrker följaktligen motion FÖ154, TommyFranzén (vpk) anför: Jagdelar i och för sig uppfattningen att de senaste årens oklarhet beträffandekustbevakningens organisationsfillhörighet inneburit nackdelar förkustbevakningen, bl,a, därigenom att angelägna resursförstärkningar uppskjutttsoch andra väsentliga beslut fördröjts. Jag vill således inte bestrida att detär angeläget att skapa klarhet pä denna punkt . Samtidigtvill jag bestämt varna för ett förhastat och ogenomtänkt beslut i denna fråga.Den omständigheten att saken brådskar får inte medföra att man gör avkall påkravet på ett fullgott beslutsunderlag som möjliggör korrekta bedömningar ifråga om de konsekvenser ett beslut för med sig. Det förslag till ny organisation för somläggs fram i FöU 1986/87:11 propositionen har utformats inom kanslihuset utanremissbehandling. Före- Bilaga 2 trädare för har införutskottet hänvisat till det bakgrundsmaterial som återfinns i betänkandet och övervakning med förslag om uppbyggnad av en ny myndighetbestående av och . Regeringen har emellertidavstått från att lägga fram förslagom en sådan organisationsförändring bl.a.beroende på remissinstansernas - i synnerhet - negativa reaktion.Någon värdering eller annan bedömning av materialet i betänkandet görs inte ipropositionen, varför man har svårt att göra sig en föreställning om desstillförlitlighet. Att mot den bakgrunden använda bakgrundsmaterialet ibetänkandet som underlag till ett förslag om en helt annan organisation än vadutredningen avsett finner jag anmärkningsvärt. Enligt min mening bör man vid bedömningen avkustbevakningens framtida organisationstillhörighet först och främst beakta attkustbevakningen har en traditionell och naturlig anknytning tilltullverksamheten. Alltsedan tillkomsten 1638 har tullkontroll ochsmugglingsbekämpning längs kusten och i kustnära vatten varit kustbevakningenshuvuduppgift. Under har en mångfald andra uppgifterlagts på - främst övervakning, räddningstjänst ocholjebekämpning - men denna breddning av verksamheten bör enligt min uppfattninginte skymma det förhållandet att tullbevakningen utgör en hörnsten i kustbevakningensverksamhet. Mot den bakgrunden bör en utbrytning av urtullverket ske endast om denna åtgärd kan visas ha uppenbara och odiskutablafördelar framför den nuvarande organisationen. Jag anser att propositionen intehar påvisat några sådana avgörande fördelar. Tvärtom, menar jag, har vissanackdelar och negativa bieffekter underskattats eller helt förtigits. Bl.a. tarfinansministern enligt min uppfattning alltför lätt på oro för enoacceptabel nedprioritering av tullbevakningsuppgifterna. Jag anser för min delatt risken är överhängande för att tullbevakningen och miljöskyddet får ståtillbaka för marinens behov, om verksamhet skall finansierasfrån ett anslag inom den militära utgiftsramen och överbefälhavaren yttra sigöver den nya myndighetens anslagsframställning. Det ligger nära till hands attbefara att för välbehövliga investeringar kommer att skjutas påframtiden, om de inte är till nytta för marinen. Det kan bl,a, bli svårtför att behålla sina sambandscentraler, som utgör ett viktigtinslag i de kust- och skärgårdsnära regionerna. Jag befarar att dessa på siktkommer att läggas ned och övertas av marinens sjöcentraler om reformengenomförs. Dessa farhågor förstärks ytterligare av att försvarsstabschefeninför utskottet deklarerat att det finns lediga resurser inom marinens nyasjöledningssystem, där enligt hans mening bör inrymmas. Förslaget innebär vidare att titllverkets möjligheter attsjälvt med kort varsel leda sjöburna resurser försvinner. Om t.ex. ett tips kommer in till en tulldirektion om att en snabbgående fritidsbåt är på väg mot med smuggelgods, kommer man inte längre att, som , snabbt kunna beordra en kustbevakningsbåt att företa en undersökning, utan en framställning måste 244 göras frånden ena myndigheten till den andra med risk för förseningar som FöU 1986/87:11gör ett ingripande lönlöst. Internationella erfarenheter från länder där Bilaga2 tullverk och kustbevakning skilts åt, som i t.ex. och , visar attprofessionella smugglare är snabba att utnyttja situationen, om tullen fårsvårigheter att vara på plats . I bägge dessa länder har resp.tulladministration måst bygga upp egna bätresurser. Om utvecklingen skulle gåsamma väg i kan reformen - tvärtemot vad som avsetts -komma attresultera i en kostnadsökning för det allmänna. Med som egen myndighet måste dessutom enny regional och central löne- och personaladministration byggas upp. Löne- ochpersonaladministrativa ärenden utförs av administration, ochkustbevakningens stabspersonal kan därför utnyttjas till operativ verksamhet. Det har dessutom inte i propositionen lagts fram någotbärande skäl som pekar på att den föreslagna organisationen är nödvändig föratt rationalisera marinens och resursutnyttjande. Enligt minuppfattning kan det resultat man strävar efter uppnås inom den nuvarandeorganisationen genom fördjupad och breddad samverkan. Att hittillsinte "hämtat hem" dessa rationaliseringsvinster torde delvis hängasamman med att osäkerheten beträffande den framtida organisationstillhörigheteninneburit att en förlamande hand lagts på verksamhet. I propositionen saknas helt en ekonomisk analys och enprecisering av de anslagsmässiga konsekvenser som den nya organisationeninnebär. I stället förs i propositionen ett allmänt resonemang kring sådanaverksamheter som sker parallellt inom marinen och och därenligt propositionen rationaliserings- och effektivitetsvinster finns att hämta-materialanskaffning, materielunderhåll, system för ledning, samband och kommunikation,förrådshållning, utbildning och operativt samutnyttjande av resurser. Dessautläggningar ger enligt min mening bara en vag föreställning om storleken påde belopp saken gäller. Enligt försvarsstabschefen skulle besparingar endast kommai fråga i vad gäller investeringar. Driftkostnaderna skulle däremot inteförändras. Denna mening går stick i stäv mot vad den regeringsföreträdare somvar närvarande vid samma tillfälle hävdade. Rimligen går det emellertid attrationalisera och förbättra samarbetet vid investeringar med nuvarandeorganisatoriska uppbyggnad och med en fortsatt civil kustbevakning, varförnågra besparingsmöjligheter enligt min mening inte kan påvisas. Erfarenheternafrån , med en gemensam sambands- och sjöledningscentral mellan kustbevakningenoch marinen, visar att den militära delen tillåtits svälla på den civila delensbekostnad. Med det i propositionen angivna förslaget riskerar detta att händaöver hela kustbevakningsorganisationen. Sammanfattningsvis delar jag Axel uppfattningfrån 1638 att är en del av svenskt tullväsende, och jag har inte funnit anledning till förändringar på denna punkt. Det bästa för en effektiv kustbevakning är enligt min uppfattning att den även i fortsättningen skall utgöra en del av . Samordningsvinster kan eftersträvas även här, och ett bättre resursutnyttjande kan komma till ständ, som civila uppgifter och status upprätthålls. Enligtmin mening bör propositionen avslås och det anförda ges regeringen /87:11 till känna. Detta innebär att jag tillstyrker avslagsyrkandena imotionerna Bilaga 2 Föl 19, Föl35 och Föl52 samt yrkandena i de tvåsistnämnda motionerna att bör stanna kvar inom , Iövrigt avstyrker jag motionerna i den mån de inte blivit tillgodosedda genomdet anförda. 1986/87:3 y om totalförsvarets fortsatta utveckling (prop, 1986/87:95 delvis) FöU1986/87:11 Bilaga 3 Försvarsutskottethar beträffande proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utvecklingjämte motioner hemställt om yttrande från justitieutskottet såvitt gällerbilagorna 2 och 6 till propositionen, Justitieutskottethar inhämtat yttrande från såvitt gäller bilaga 6,yttrande fogas härvid som bilaga. Justitieutskottetbegränsar sitt yttrande till försvarsutskottet till att avse spörsmål enbartinom justitieutskottets beredningsområde. De med anledning av propositionenväckta, till bilaga 6 hänförliga motionerna föranleder därför inget uttalandefrån justitieutskottets sida. Polisverksamhetenrörande brott mot rikets säkerhet m.m. Regeringenhar i proposition 1986/87:100 bilaga 4 () under punkt B 2(s, 45) föreslagit att, i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till Polisverksamheten rörande brott mot rikets säkerhet m,m, för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av , I proposition 1986/87:95bilaga 2 (s. 1) har regeringen () därefter föreslagitriksdagen att till den nämnda verksamheten för det aktuella budgetåret anvisaett förslagsanslag av , ,som under sin beredning av frågorna om medelsanvisning till polisväsendet /88 vid studiebesök hos säkerhetsavdelninginformerat sig om den polisiära säkerhetstjänstens organisation ochverksamhet, föreslår att försvarsutskottet tillstyrker bifall fill regeringensnu aktuella förslag. I övrigt hänvisar utskottet till sitt betänkande JuU1986/87:23 punkt 2 samt till betänkandena JuU 1985/86:33 och JuU 1983/84:22 ochdär gjorda hänvisningar, Genomproposition 1986/87:95 bilaga 6 (s, 53-63) har regeringen ()föreslagit att godkänna de av statsrådet där förordaderiktlinjerna för organisation. I propositionen lämnar föredragande statsrådet enredogörelse för den FöU 1986/87:11 mångfald av arbetsuppgifter och deskiftande ansvarsförhållanden som gäller Bilaga 3 för sjöövervakningen.Han nämner ocksä att olika frågor om övervägtsav en rad utredningar utan att detta lett till något slutligt ställningstagandei de övergripande organisationsfrågorna. Föredragande statsrådet föreslår nu att kustbevakningenorganisatoriskt avskiljs från och bildar en egen civil myndighetinom försvarsdepartementets verksamhetsområde och inom den militärautgiftsramen. Myndigheten, som bör lyda direkt under regeringen, börsjälvständigt ansvara för den verksamhet som regeringen ålägger myndigheten;särskilda karaktär och identitet bör behållas. - Enligtföredragande statsrådet bör det ankomma på en organisationskommitté att lämnaförslag rörande bl. a. den nya myndighetens organisation, ledning, lokalisering,arbetsformer och relation till försvarsmakten. Kommittén bör arbeta med måletatt den nya myndigheten skall inrättas , Som en bakgrund till justitieutskottets ställningstagandei saken vill utskottet erinra om att utskottet och dess föregångare, förstalagutskottet, uppmärksammat behovet av åtgärder för attbegränsa dubbelarbete och oklarheter i kompetenshänseende som kan följa av attkustbevakningen och sjöpolisen har delvis sammanfallande arbetsuppgifter (seILU 1970:31, JuU 1973:26 punkt 11 och JuU 1974:31 och där gjorda hänvisningar).Här skall också erinras om att utskottet konstaterat attkravet på en utbyggnad av sjöpolisverksamheten är väl underbyggt, och utskottethar därför uttalat sin anslutning till tanken på en sådan utbyggnad. I avbidanpå resultatet av de skilda överväganden som från tid till annan ägt rumbeträffande har saken dock inte förts framåt (se JuU1985/86:19 s. 21 och JuU 1976/77:27 s. 3 och där gjorda hänvisningar). Detskall framhållas att utskottet under hänvisning till nyssnämnda övervägandenuttalat att frågan om förstärkningar av sjöpolisverksamheten får tas upp pånytt om översynen skulle dra ut . Sjöpolisens verksamhet omfattar bl. a. övervakning avallmän ordning och säkerhet till sjöss, utmed stränder, i hamnar samt på öaroch . Till uppgifterna hör att bedriva spaning och utredning i fråga ombrott som sker inom dessa områden samt spaning efter personer och gods; isistnämnda hänseenden gäller det främst sökandet efter försvunna personer ochefter stulna fritidsbåtar. Som särskilda uppgifter bör nämnas de hjälpandeinsatserna i form av bl. a. polisiär service till kust- ochskärgårdsbefolkningen och den verksamhet som närmast motsvararkvarterspolisverksamheten på land. Det tillkommer också sjöpolisen att övervakaefterlevnaden av föreskrifter beträffande jakt och fiske samt natur- och miljöskydd.Till de mera framträdande polisiära uppgifterna hör vidaresjötrafikövervakning, utlänningskontroll samt gräns- ochskyddsområdesövervakning. Slutligen bör framhållas uppgifterna i ;sjöpolisen torde vara den myndighet som utför de flesta räddningsinsatserna, omän inte vid de stora katastroferna. Som en utgångspunkt för sitt ställningstagande noterarjustitieutskottet att det av föredragande statsrådets framställning i den nuaktuella propositionen framgår att den nya organisationen inte kommer attinnebära några väsentligareverksamhetsmässiga förändringar för . Utskot- FöU1986/87:11 tet har vidare som en annan utgångspunkt att polisiäraarbetsuppgifter Bilaga 3 primärt skall ankomma på polisen. Utskottetfinner det angeläget att såväl ansvarsfördelnings- som samarbetsfrågor iförhållandet mellan och sjöpolisen aktualiseras i detfortsatta arbetet. Mot bakgrund av vad utskottet nu anfört saknas anledningtill erinran mot vad föredragande statsrådet anfört om att ,såsom , bör kunna utnyttjas för insatser i fråga om t. ex.bekämpning av narkotikasmuggling och annan grövre smuggling. Det är då givetatt kustbevakningspersonalen får behålla sina nuvarande befogenheter attingripa mot brott, I sammanhanget vill utskottet notera den goda ordning församband och samordning som byggts upp i , Utskottet noterar vidare att föredragande statsrådet närdet gäller uppbyggnaden av ett gemensamt sambandsnät för radiotrafiken uppmärksammatvikten av att fillgodose trafikbehovet med bl, a, polisen, ochtullverket. Utskottet vill också peka på statsrådets uttalande om att det ifråga om utbildning bör kunna göras vinster genom effektivare utnyttjande avbefintliga utbildningsresurser. Detta bör kunna innebära också ett utnyttjandei vissa fall av resurser. Vad utskottet ovan funnit leder utskottet tilluppfattningen att det finns starka skäl för att polisiär sakkunskap bör varaföreträdd i den förut nämnda organisationskommittén. Detta synes utskottetsärskilt angeläget med hänsyn till den tidigare beredningen av frågan omkustbevakningens organisation. Över huvud taget bör enligt utskottets meninginskärpas att spörsmålen om att säkerställa ett gott samarbete och klarläggaförekommande gränsdragningsproblem måste ägnas uppmärksamhet i det fortsattaarbetet. Utskottet vill avslutningsvis notera att förslagen ipropositionen bör skapa förutsättningar för en behövlig men länge eftersattutbyggnad av sjöpolisverksamheten. Sammanfattningsvis förordar justitieutskottet attförsvarsutskottet föreslår att med anledning av propositionen somsin mening ge regeringen till känna vad justitieutskottet anfört omkustbevakningens och sjöpolisens uppgifter, om samarbete och gränsdragning dememellan och om representation för polisiär sakkunskap i den aviseradeorganisationskommittén. Närvarande: (), (), HansPettersson i (s), (), (), Ulla-BrittÅbark (s), (), (), (), ElvingAndersson (c), (), (), (),() och (). FöU 1986/87:11 En ny organisation för kustbevakning (prop.1985/86:95, bilaga 6) Som ett led i beredningen av frågan om avgivande avyttrande till försvarsutskottet över de i proposition 1986/87:95, bilaga 6,förordade riktlinjerna för organisation har justifieutskottetanhållit att avger yttrande i saken fill justitieutskottet.Med anledning härav får anföra följande. Frågor rörande ett mera rationellt utnyttjande avresurserna för den civila sjöövervaknirigen har länge ägnats uppmärksamhet iolika sammanhang. Intresset har härvid riktats mot bl, a, frågan omhuvudmannaskapet för kustbevakning. Frågorna har alltjämtaktualitet. finner det därför värdefullt att ansträngningarnu görs för att få till stånd en nyordning på området. När det gäller riktlinjerna för en ny organisation förkustbevakningen vill till att börja med framhålla att detinte kan riktas några särskilda invändningar mot uppfattningen att det för attnå de i propositionen angivna effektivitetsvinsterna behövs en organisatoriskförändring av . Såsom sägs i propositionen finns detvisserligen inte något utredningsarbete som närmare har belyst förutsättningarnaför en sarhord-ning med försvaret, I anslutning härtill kan för övrigttilläggas att den av styrelsen i andra sammanhang aktualiserade frågan omkustbevakningens närmande till polisen över huvud taget inte berörs ipropositionen. Trots vad nu sagts tar styrelsen inte avstånd från tanken på attkustbevakningen närmare integreras med försvaret. Vid ställningstagande till den organisationsmodell sominnefattas i riktlinjerna kan det inte bortses frän att ett genomförande avförslaget kommer att innebära att myndighetsorganisai:ionen inom den civilasjöövervakningen faktiskt utökas med ytterligare en myndighet. Somrikspolisstyrelsen uppfattar saken synes nämligen den förespråkadeorganisatoriska lösningen bygga på den i och för sig riktiga förutsättningenatt några nämnvärda verksamhetsmässiga förändringar inte avses ske för övrigamyndigheter vad gäller deras huvuduppgifter inom sjöövervakningen. Det kansåledes bl, a, förutsättas att tullen även kommer att ha till uppgiftatt bedriva tullkontroll och smugglingsbekämpning till sjöss. Det nu anfördabör emellertid inte hindra att bildar en egen civil myndighet ienlighet med vad som föreslås i riktlinjerna i propositionen. Även om riktlinjerna inte uttryckligen kan anses omfattafrågor om förändringar i uppgifter och ansvarsområden för de myndigheter som ärverksamma inom den civila sjöövervakningen, kan dessa frågor dock inte gärnaundvikas i de ytterligare överväganden som måste göras innan den nybildadekustbevakningsmyndigheten skall träda i funktion. Antydningar härom görs förövrigt i propositionen. Med hänsyn till att polisen och idaghar delvis safnmanfallande uppgifter finns det därför skäl atthär något beröra hithörande frågor vad gäller sjöpolisverksamheten. De grundläggande uppgifter för polisen som har lagts fasti polislagen Bilaga 3 (1984:387) gäller givetvis också sjöpolisen. Dessverksamhet omfattar således bl, a, övervakning av allmän ordning och säkerhettill sjöss, utmed stränder, i hamnar samt på öar och . Till uppgifternahör att bedriva spaning och utredning i fråga om brott som sker inom dessaområden samt spaning efter personer och gods; i sistnämnda hänseenden gällerdet främst sökandet efter försvunna personer och efter stulna fritidsbåtar. Somsärskilda uppgifter bör nämnas de hjälpande insatserna i form av bl.a, polisiärservice till kust- och skärgårdsbefolkningen och den verksamhet som närmastmotsvarar kvarterspolisverksamheten på land. Det tillkommer också sjöpolisenatt övervaka efterlevnaden av föreskrifter beträffande jakt och fiske samtnatur- och miljöskydd. Till de mera framträdande polisiära uppgifterna hörvidare sjötrafikövervakning, utlänningskontroll samt gräns-ochskyddsområdesövervakning. Slutligen bör framhållas uppgifterna i ;sjöpolisen torde vara den myndighet som utför de flesta räddningsinsatserna, omän inte vid de stora katastroferna. Det ständigt stigande antalet fritidsbåtar och den ökandefritidsbebyggelsen i skärgårdsområdena och utefter kusterna medför att alltstörre krav ställs på polisiära insatser från sjöpolisens sida.') a. har demera traditionella ordningsproblemen i form av främst bråk och berusning blivitalltmera förekommande i vissa trakter; har antalet egendomsbrott närdet gäller fritidsbåtar och fritidsbebyggelse ökat. - Här bör nämnas att försjöpolisverksamheten finns endast 14 polisbåtar. Antalet båtar har under långtid varit oförändrat (ang. båtarnas stationering m. m. hänvisas tillbeskrivningen i justitieutskottets betänkande 1974:31, som alltjämt haraktualitet). grundläggande uppgifter omfattartullkontroll och smugglingsbekämpning till sjöss. Verksamheten tar också siktepå uppgifter som hör fill polisens ansvarsområde. Det gäller här bl, a,sjötrafikövervakning, sjöräddning, utlänningskontroll samt jakt-, fiske- ochnaturvårdstillsyn. De resurser som förfogar över innebär attden i princip kan verka längs hela kustområdet, något som inte är falletbeträffande sjöpolisen. Med hänsyn till att handhar vissauppgifter som hör till polisens ansvarsområde har kustbevakningstjänstemännen ilag tillagts vissa polisära befogenheter i samband med övervaknings- ochtillsynsuppgifter till sjöss (se lagen [1982:395] om medverkan vidpolisiär övervakning). Som framgår av det anförda och som också anges ipropositionen är uppgifterna för sjöpolisen och delvissammanfallande. Detta förhållande har emellanåt föranlett oklarheter i ansvars-och kompe- '; Sjöpolisens verksamhet redovisasinte särskilt i statistiken. Beträffande ingripande meddelanden finns dock visst statistiskt material som visar att det under vartoch ett av skett sammanlagt ca 6 000 redovisade ingripanden från de14 polisbåtsenheterna. Som en jämförelse kan nämnas att denna siffra motsvarar ungefär antalet ingripandemeddelanden vid en medelstor polismyndighet (t. ex. , eller ). tenshänseenden.Dessa oklarheter, i förening med att frågorna om kustbe- FöU 1986/87:11 vakningensorganisation varit aktuella men inte fått sin Bilaga 3 lösning,har utgjort ett besvärande hinder för en eljest väl motiverad anser att det mot den bakgrundenligger ett särskilt värde i att frågan om organisationriu aktualiserats med sikte på en snar lösning. Detta bör, som styrelsenser saken, kunna bana vägen för en successiv utbyggnad av Enligt uppfattning måste det vara ensjälvklar utgångspunkt när man prövar frågan om förändringar avkustbevakningens verksamhet att polisiära uppgifter primärt skall ankomma påpolisen. Med sådana uppgifter följer maktbefogenheter som ställer särskildakrav i fråga om utbildning m, m, på dem som utövar befogenheterna. Endastpolismän svarar mot dessa krav. Värt att framhålla i detta sammanhang är ocksåatt polisen utövar sina befogenheter under ett nära lekmannainflytande genom deförtroendevalda i polisstyrelserna. Styrelsens principiella uppfattning äralltså att det över huvud taget inte bör komma i fråga att utprägladepolisuppgifter, såsom de angetts i polislagen, förs över till den nyakustbevakningsmyndigheten. Ambitionen bör i stället vara att ansvaret föruppgifter som sagts odelat läggs på polisen. Med en sådan ordningtillgodoses det i propositionen angivna intresset av en minskad sektoriseringpå området. Med det synsätt på frågan om den grundläggandeansvarsfördelningen mellan sjöpolisen och somrikspolisstyrelsen här framfört bör åtskilliga oklarheter om myndigheternasuppgifter kunna undanröjas.