bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att den del av utskottets yttrande på s. 37 sombörjar med "De olika" och slutar med "utan åtgärd" bort haföljande lydelse: Åtgärderna för de olika åldersgrupperna ungdomar ärutformade efter AU 1986/87:11 olika principer. Hälften av ungdomsplatsernaför 16-17-åringar finns på den privata arbetsmarknaden medan ungdomslagen ärkoncentrerade till den offentliga sektorn. Ungdomslagen ger sysselsättning påhalvtid medan övriga åtgärder innebär heltidssysselsättning. De olika åtgärderna handläggs olika ur organisatorisksynvinkel. Ersättningsvillkoren varierar kraftigt. Samordningen mellan deolika organisationerna är dålig och det råder en viss konkurrens. Även om målet är att minska de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för ungdomar kommer det även framöver att finnas ett behov avsådana. Det är därför angeläget att få till stånd en utvärdering av de gjordainsatserna för olika åldersgrupper och en översyn av utformningen. Vid en sådan översyn bör bl. a. subventionsgraden .sesöver, fördelningen av insatser på olika arbetsgivare, arbetstider,ersättningsvillkor och den organisatoriska uppbyggnaden. Vid en utvärdering av ungdomslagen som bl. a. genomfördesav konsultföretaget kunde man konstatera vissa grundläggande problem:ungdomslagen är alltför ofta en förstahandsåtgärd i stället för att sättas införst när den arbetssökande ungdomen och arbetsförmedlingen prövattänkbara alternativ. Ungdomslagen ger också små möjligheter att gå över tillandra jobb. De är helt koncentrerade till den offentliga sektorn därmöjligheterna att få fast arbete är och kommer att vara små under överskådligframtid. En sänkning av arbetsgivaravgifterna minskar behovet av destödåtgärder som har inrättats för ungdomar. I första hand gäller dettaungdomslagen som sysselsatte inte fullt 24 000 ungdomar igenomsnitt . Placering i ungdomslag kan behövas som en extra resurs ivissa fall. Sedan de här föreslagna förändringarna förverkligats kan manemellertid överväga att låta förflyta innan placering i ungdomslagsker. Det bör också skapa möjligheter för att inrätta flera ungdomslagsplatserinom den privata sektorn. Vad utskottet ovan anfört med anslutning till vad somanförts i folkpartimotion 1986/87: A229 bör bringas till regeringens kännedom. dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse: 14. beträffande översyn av de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna för ungdomar att riksdagenmed bifall till motion 1986/87: A229 yrkande 20 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Insatser för fasta jobb åt ungdomar (mom. 15) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 37 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "tillregeringen" bort ha följande lydelse: Med ungdomsplatser, ungdomslag och andra åtgärder varavinskolnings platser är det senaste inslaget har för ungdomar tillskapats särlösningar som alla har det gemensamt att de på intet sätt skapar fler jobb eller ger de unga 135 Till det problematiska med många av dagens AU 1986/87:11särlösningar hör vidare att man i dem döljer en mycket orättvis behandling avungdomen, inte minst lönemässigt. Det är en orättvisa mot de unga som ocksåskiner igenom på andra områden, exempelvis studiestöd och studielån. I helasamhället märks en otäck tendens att ungdomar anses som "mindrevärda". Det har inneburit att myndighetsåldern i vårt land snart bara iteorin är , men på allt fler stållen i praktiken . Detta gäller inteminst på arbetsmarknaden. En sådan samhällsutveckling hotar ungdomensrätt och värdighet. Denna tendens och farliga ungdomsfientliga utveckling måstebekämpas med all kraft. Stora behov finns i samhället. Genom atttillfredsställa dessa behov skapas också fasta och nya jobb. Denna syn är denverkligt optimistiska och offensiva. Ungdomskooperativ, rättvisa lärlingssystemoch rejäla yrkesutbildningar kan spela en positiv roll för ungdomen. Men igrunden är problemet med ungdomsarbetslöshet så mycket djupare och kräver enpolitik som syftar till fasta jobb med lön att leva på. För att nå dit krävsutöver att tillfredsställa en rad samhälleliga behov också kraftåtgärder motstorkapitalets penningspekulation, kapitalexport och för skärpt beskattning avstorbolagsvinsterna. Ett sätt att kombinera kampen för ungdomens rätt tillfasta jobb med lön att leva på med åtgärder mot storkapitalet är att införa en"beskattning mot ungdomsarbetslöshet". Skattemedlen kan sedananvändas till åtgärder för att skapa fasta jobb inom samhällsnödvändigasektorer. I enlighet med vpk:s förslag bör uppdras åt regeringen attutarbeta en kraftfull åtgärdsplan för att tillfredsställa den mängd av behov avvård, omsorg och utbildning/kultur som finns i vårt samhälle. Med en sådanmassiv satsning skapas nya arbetstillfällen som ger arbetslösa ungdomar jobbmed lön som de kan leva på. Med de nu förordade åtgärderna bör det vara möjligt attunder nästa budgetår avveckla ungdomslagen och de nya inskolningsplatserna. Vidbehandlingen i det följande av medelsanvisningen till dessa verksamheter kommerföljaktligen att föreslås en halvering av de medel regeringen begär för nästabudgetår. Besparingarna bör användas för att delfinansiera det anslag som i etttidigare avsnitt föreslagits till att inrätta fasta arbeten hos landsting ochkommuner. dels att utskottets hemställanunder 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande insatser för fasta jobb ålungdomar att med bifall till motion 1986/87:A239 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utökad arbetstid i ungdomslagen m. m. under förutsättning av bifall till reservation 13 och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Liknandemotionsyrkanden" och slutar med "dessa delar" bort ha följandelydelse: Med hänvisning till vad som anförts i det föregående omatt ersätta AU 1986/87:11 ungdomslagen med arbetspraktikplatserhuvudsakligen i näringslivet inom ramen för ett nytt och utvidgat uppföljningsansvarför ungdomar påkallar motion 1986/87:A261 i dessa delar inte någon åtgärd. Utökad arbetstid i ungdomslagen m. m. (mom. 17- motiveringen) under förutsättning av bifall till reservation 14 och i (c) anseratt den del av utskottets yttrande på s. 38 som börjar med "Liknandemotionsyrkanden" och slutar med "dessa delar" bort ha följandelydelse: I det föregående har redan förordats att allaungdomsplatser bör omvandlas till heltidsarbete och i ökad utsträckningförläggas till det enskilda näringslivet i avvaktan på att verksamheten medungdomslag kan avvecklas och ersättas med ett nytt sammanhållet ansvar förutbildning och yrkespraktik för ungdomar i åldern . Med hänsyn härtillär () motion 1986/87:A261 tillgodosedd i berörda avseenden. Utökad arbetstid i ungdomslagen m. m. (mom. 17- motiveringen) under förutsättning av bifall till reservation 18 (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 38 som börjar med "Liknande motionsyrkanden" ochslutar med "dessa delar" bort ha följande lydelse: Med hänvisning till vad som anförts i det föregående omkraftfulla insatser för att skapa fasta jobb åt ungdomar så att ungdomslagenliksom inskolningsplatserna kan avvecklas redan under nästa budgetår påkallarmotion 1986/87:A261 av () i dessa delar inte någon åtgärd. Verksamheten med inskolningsplatser (mom. 18) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Beslutet om" och slutar med "enskildanäringslivet" bort ha följande lydelse: De nya inskolningsplatserna har redan visat sig varamisslyckade i och med att de riktiga förutsättningarna i vad gällerintroduktionslöner, anställningsvillkor m. m. inte föreligger. På de mestcentrala områdena har det inte ens visat sig vara möjligt för parterna attträffa förbundsvisa avtal om verksamheten. Försöket att införa inskolningsplatser bör mot denna bakgrundöverges och liksom ungdomslagen bör platserna ersättas med det utvidgadeuppföljningsansvar med arbetspraktik som förordats i det föregående.Regeringens förslag om en verksamhet med 10 000 inskolningsplatserbör följaktligenavvisas av liksom förslaget i motion 1986/87: A267 (c) AU1986/87:11 beträffande verksamhetens dimensionering. Motion 1986/87:A267 (vpk)får anses vara tillgodosedd i vad avser kravet på att inskolningsplatsernaskall upphöra och påkallar därmed inte någon åtgärd. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande verksamheten medinskolningsplatser att med bifall till motion 1986/87:A260yrkande 9 i motsvarande del avslår dels propositionen i motsvarande del, delsmotionerna 1986/87:A207 och 1986/87:A267 yrkandena 3 och 4 i motsvarande delar. Verksamheten med inskolningsplatser (mom. 18) och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Beslutet om" och slutar med "motsvarande delar"bort ha följande lydelse: Utskottet har ställt sig bakom förslag attförslag bör arbetas fram om ett sammanhållet ansvar för ungdomars utbildningoch yrkespraktik. I avvaktan på att den föreslagna nya ordningen kangenomföras bör verksamheten med de nya inskolningsplatserna utökas iförhållande till regeringens förslag så att verksamheten med ungdomslag imotsvarande mån kan minskas. Utskottet biträder alltså på denna punkt förslageti motion 1986/87:A267 (c). Yrkandena i motionerna 1986/87:A260 (m) och 1986/87: A207 (vpk)'om att inskolningsplatserna skall avvecklasavstyrks som en följd av de nu gjorda ställningstagandena. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande verksamheten med inskolningsplätser att med bifall till motion 1986/87: A267 yrkandena 3 och 4 i ' motsvarandedelar, med anledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotionerna 1986/87:A207 och 1986/87:A260 yrkande 9 i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Verksamheten med inskolningsplatser (mom. 18) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "Beslutet om" och slutar med "enskildanäringslivet" bort ha följande lydelse: De nya inskolningsplatsérna är i själva verketstatssubventionerade provanställningar och kan också sägas vara ett hot mot denfackliga solidariteten. De resurser som regeringen vill avsätta till bidragtill näringslivet för dessa platser bör i stället satsas på nya fasta arbetenför ungdomar inom den offentliga sektorn. Regeringens förslag om en verksamhetnästa budgetår med 10 000 inskolningsplatser bör med hänsyn till det anfördaavvisas av , såsom också föreslås i motion 1986/87:A207 (vpk). Likaså börföi-slaget i motion 1986/87:A267 (c) om verksamhetens dimensio- AU 1986/87:11 nering avslås av . Yrkandet i motion 1986/87: A260 (m) om en avveckling avinskolningsplatserna får anses vara tillgodosett med det ovan anförda ochmotionen påkallar därmed i denna del inte någon åtgärd. dels att utskottets hemställanunder 18 bort ha följande lydelse: 18. beträffande verksamheten medinskolningsplatser att med bifall till motion 1986/87:A207 avslårdels propositionen i motsvarande del, dels motionerna 1986/87:A260 yrkande 9 imotsvarande del och 1986/87:A267 yrkandena 3 och 4 i motsvarande delar. Ungdomars ingångslöner (mom. 19) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 40 sombörjar med "Ungdomars ingångslöner" och slutar med "behandladedelarna" bort ha följande lydelse: Den ungdomsarbetslöshet vi har är resultatet av entrendmässig utveckling . Till en del kan dettaförklaras av problemen på arbetsmarknaden som följd av den djupgåendestrukturomvandlingen av det svenska näringslivet och att dessa problemaccentuerats av återkommande lågkonjunkturer det här är frågaom. Den minskade efterfrågan på arbetskraft som blivit följden av dennautveckling drabbar särskilt ungdomen. Men ungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden har ocksåsin grund i de många hinder som skapas genom löneavtalen och den arbetsmarknadslagstiftningsom har kommit till . Brister i utbildningen kan vidare sägasvara en viktig orsak till ungdomarnas problem. När det gäller lönesättningen visar erfarenheterna både iSverige och i utlandet att höga ingångslöner för ungdomar är ett effektivthinder för dem att få anställning. Med den ordning vi har här i landet är löne-och anställningsvillkoren frågor för arbetsmarknadens parter. Detta bör intehindra statsmakterna att ha en uppfattning i sådana frågor, i all synnerhet somstatsmakterna obestritt har rätt och skyldighet att ingripa med korrektiv omeffekterna av avtalsuppgörelserna är skadliga för samhällsekonomin. 1 moderata samlingspartiets kommittémotion 1986/87: A258påtalas att de fackliga organisationerna inte vill acceptera verkligheten utanständigt förespråkar högre lönekostnadsnivåer. De borde betänka att de har ettmoraliskt ansvar även gentemot de ungdomar som ännu inte har fått anställning -inte blivit fackmedlemmar. Facket blir genom sin attityd medansvarigt till desociala problem som följer i ungdomsarbetslöshetens spår. Regeringen har inte visat något intresse av att förmåarbetsmarknadens parter att avtala om realistiska ingångslöner för ungdomar. Idet läget bör markera en ståndpunkt genom att ansluta sig till vadsom anförts i motionen och i ett uttalande till regeringen delge sin uppfattningi frågan. Vid bifalltill det ovan anförda är det inte påkallat för att föreslå 139 ett initiativ i lönefrågan av det slag som begärs i folkpartimotionen AU 1986/87:11 1986/87:A229. dels att utskottets hemställanunder 19 bort ha följande lydelse: 19. beträffande ungdomars ingångslöner attriksdagen med bifall till motion 1986/87: A258 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1986/87:A229 yrkandena 18 och 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Ungdomars ingångslöner (mom. 19) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 40 sombörjar med "Ungdomars ingångslöner" och slutar med "behandladedelarna" bort ha följande lydelse: Den höga ungdomsarbetslösheten harflera orsaker, varav de ökade lönekostnaderna för att anställa ungdomar är en.Ungdomarnas löner har successivt närmat sig nivån för andra löntagare. I likhet med folkparfiet i motion 1986/87:A229 anserutskottet att konsekvenserna av denna inställning är att arbetsmarknadensparter måste ta ett större ansvar för ungdomsarbetslösheten. För detta krävsavtal som bl. a. reglerar villkoren för företagen att anordnaintroduktionsutbildning i företagen för ungdomar som kommer ut påarbetsmarknaden. 1 praktiken innebär detta att de totala lönekostnaderna förungdomar blir lägre under introduktionsskedet på arbetsmarknaden. För attunderlätta tillkomsten av sådana avtal bör arbetsgivaravgifterna för ungdomarsänkas under en övergångstid. På så sätt får parterna den tid på sig som krävsför att i avtalsförhandlingar ta hänsyn till behovet av avtalsvillkor som gördet möjligt för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden utan attdessförinnan ha tillbringat som arbetslösa. Den temporära avgiftsnedsättning som här förordas kan t.ex. innebära att avgiftsreduktionen första året är , andra året ,tredje året , fjärde året och sedan ingen nedsättning. Mednedtrappningen motverkas risken att avgiftsnedsättningen utnyttjas av parternatill lönehöjningar. De minskade offentliga intäkterna till följd avavgiftsnedsättningen uppskattas till . Enpartsöverenskommelse i angiven riktning bör dock leda till ett kraftigt minskatbehov av andra sysselsättningsskapande åtgärder för ungdomar. Totalt settbehöver det därför inte uppkomma någon belastning på statsbudgeten. Deföreslagna åtgärderna medverkar tvärtom till en vidgad arbetsmarknad förungdomar och får till följd att många ungdomar slipper få sin första kontaktmed vuxenvärlden i form av arbetslöshet. Utskottet ansluter sig alltså till vad som förordats i denovannämnda folkpartimotionen. tillgodoses begäran i moderata samlingspartietskommittémotion 1986/87: A258 om ett riksdagsuttalande om ungdomarsingångslöner. Denna motion påkallar därmed inte någon särskild riksdagensåtgärd. dels attutskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:11 19. beträffande imgdomarsingångslöner att med bifall till motion 1986/87: A229 yrkandena 18och 19 samt med avslag på motion 1986/87:A258 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. m. m. (mom. 22) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "aktuella delar" bortha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i moderata samlingspartietskommittémotion 1986/87:A259 att de onekligen positiva förändringarna inomarbetsmarknadsverket bör kunna drivas vidare. Den centrala administrationeninom AMS bör ytterligare kunna minskas, för att skapa resurser för denplatsförmedlande verksamheten. Denna bör emellertid ges en från AMS friståendeställning. Därmed skulle - som framhålls i motion A259 (m) -skapas ökademöjligheter för den offentliga förmedlingen att utveckla och anpassa sinservice- och konkurrensförmåga. Slutligen vill utskottet ansluta sig till förslaget imotion A259 att länsarbetsnämndernas funktion bör förändras. Den viktigasteuppgiften för nämnderna bör vara att som AMS regionala organ svara förupphandling av tjänster från offentliga och enskilda institutioner. Vad utskottet anfört om arbetsmarknadsverkets organisationm.m. kan sägas tillgodose kraven på decentralisering i motionerna 1986/87:A255och 1986/87 :A267. dels att utskottets hemställanunder 22 bort ha följande lydelse: 22. beträffande arbetsmarknadsverketsorganisation m. m. att med bifall till motion 1986/87:A259 yrkande 2 i motsvarande del samt med anledning av motionerna 1986/87:A255 och1986/87:A267 yrkandena 6 och 9som sin meningger regeringen till känna vadutskottet anfört. organisation m. m. (mom. 22) och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 43 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhet med vad som anförs i motion1986/87:A267 (c) framhålla betydelsen av att man går vidare på den inslagnavägen inom arbetsmarknadsverket och tar ytterligare steg i decentraliseranderiktning. Antalet anställda på centrala AMS och länsarbetsnämnderna bör sålundakunna minskas för att resurser skall kunna tillföras den direkta arbetsförmedlingen. Vad utskottet anfört om decentralisering bör kunnatillgodose kraven härpå i motionerna 1986/87: A255 och 1986/87: A259. inteberett biträda förslaget i motion A259 om en frikoppling av arbetsför- AU1986/87:11 medlingen från arbetsmarknadsverket. Vad utskottet anfört om decentralisering inomarbetsmarknadsverket bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse: 22. beträffandearbetsmarknadsverkets organisaUon m. m. attriksdagen med bifall fill motionerna' 1986/87:A255 och 1986/ 87: A267 yrkandena6 och 9 samt med avslag på motion 1986/87: A259 yrkande 2 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Sammansättningen av m. m. (mom. 23) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "därför också"bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1986/87:A259 har parterna påarbetsmarknaden en helt dominerande roll i , vilket visat sigmedföra problem i flera avseenden. Framför allt öppnas möjligheterna att skylaöver arbetslöshetskonsekvenserna av för höga avtal med växande AMS-insatser.Parternas möjligheter att utöva inflytande och bidra med kunskaper ocherfarenheter kan tryggas på annat sätt än genom direkt styrelserepresentation. Styrelsen bör enligt utskottets uppfattning rekryterasutanför den krets av arbetsmarknadsparter som dominerar styrelsen. Samtidigtbör styrelsen göras mindre. Sakkunskapen hos parterna bör i stället tillvaratasgenom att de ingår i referensgrupper. Utskottet vill slutligen framhålla att motsvarandeförändringar som föreslagits beträffande också bör gälla förlänsarbetsnämndernas styrelser. Utskottets ställningstagande innebär attmotion 1986/87:A267 inte behöver föranleda någon åtgärd. Vad utskottet anfört om sammansättningen av AMS ochlänsarbetsnämndernas styrelser bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandesammansättningen av m. m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A259 yrkande 2 i motsvarande del samtmed avslag på motion 1986/87:A267 yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Sammansättningen av m. m. (mom, 23) och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 44 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "därför också"bort ha följande lydelse: Utskottet delar uppfattningen i centerpartietskommittémotion 1986/ 87: A267 att styrelsen för en myndighet av AMS typ bör varparlamentariskt sammansatt. Rent principiellt måste utgångspunkten vara attkorporativt sammansattastyrelser såsom den i AMS ej skall förekomma. Det är vidare AU 1986/87:11 medtanke på den mycket omfattande verksamhet som AMS bedriver rimligt attstyrelsen får parlamentariska inslag. Verket är ett av de största med sina ca11 000 anställda och med stora kostnader för samhället. Utskottet förutsätteratt möjligheterna att ge styrelserna i AMS och dess underorgan en mer renodladparlamentarisk sammansättning noggrant prövas i samband med behandlingen avverksledningspropositionen. I avvaktan härpå bör AMS och LAN-styrelserna få ensammansättning där paritet råder mellan arbetsgivar- ocharbetstagarrepresentanter, vilket också överensstämmer med de principer Sverigeställt sig bakom i . Detta innebär att bör ha sexrepresentanter vardera för arbetsgivar- resp. arbetstagarsidan. Utskottet delar även motionärernas principiella syn sominnebär att också länsarbetsnämnderna bör ha en majoritet som inte är partsföreträdare.Antalet representanter för arbetsmarknadens parter bör också på motsvarandesätt som för överensstämma med gällande ILO-konvention.Parlamentariskt sammansatta styrelser kan genom beredningsorgan där parternaingår ge arbetsmarknadens parter inflytande och information. Med utskottets ställningstagande beträffande motion A267bör motion 1986/87:A259 kunna lämnas utan åtgärd. dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse: 23. beträffandesammansättningen av m. m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A267 yrkande 8 samt med avslag påmotion 1986/87:A259 yrkande 2 i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Förstärkning av förmedlingspersonalen (mom. 24) (), (). (),(), (), i (c) ochAnders G Högmark (m) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 45 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "aktuelldel" bort ha följande lydelse: Utskottet vill ansluta sig till uppfattningen i motionerna1986/87: A259 (m), 1986/87: A229 (fp) och 1986/87: A267 (c) att regeringensförslag om ytteriigare 250 nya tjänster bör avvisas. Arbetsförmedlingen harunder senare år tillförts ökade resurser att ta hand om arbetssökande genombl.a. en omfattande datorisering och personalförstärkning till följd avdecentraliseringen inom verket. Öppnas härutöver möjligheter till arbetsförmedlingi alternativa former frigörs ytterligare resurser för annan arbetsförmedling. Med tillstyrkan av motionerna A229, A259 och A267 imotsvarande delar avstyrker utskottet regeringens förslag ompersonalförstärkning. dels att utskottets hemställan under 24 bort ha följandelydelse: 24. beträffandeen förstärkning av förmedlingspersonalen attriksdagen med bifall till motionerna 1986/76:A229 yrkande 16, 243 1986/87:A260 yrkande 1 i motsvarande del och 1986/87: A267 yrkande 7 i motsvarande del avslår propositionen i motsvarande del. Kontaktpersonerför psykiskt utvecklingsstörda AU1986/8711 (mom. 25) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 45 börjarmed "Motionsyrkanden om" och på s. 46 slutar med "utanåtgärd" bort ha följande lydelse: Som anförs i motion 1986/87:A204 (fp) är svårigheterna attbereda handikappade sysselsättning mycket stora. Förmodligen är psykiskt utvecklingsstördaallra hårdast drabbade av utestängningen från arbetsmarknaden.