bet · GA01SfU4 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta betraktelsesätt förstärktes av det synsätt som kommit till uttryck i socialpolitiska samordningsutredningens betänkande (SOU 1979:94) och riksdagsbehandlingen av den därav föranledda proposi tionen (prop. 1982/83:3, SfU 1982/83:14, rskr. Även om den bristande överensstämmelsen förstärkts genom den nya lagen om socialavgifter hade det nya avgiftssystemet enligt utskottets mening inneburit betydande administrativa lättnader för såväl myndigheter som arbetsgivare och egenföretagare. Utskottet var mot denna bakgrund inte 17 berettförorda en återgång till en differentiering av avgifterna för att få bättre SfU 1986/87:4 överensstämmelse med förmånerna. Utskottet anser sig inte nu ha anledning frångå dennaståndpunkt. Utskottet vill dock peka på att inom pågårför närvarande vissa överväganden som kan få återverkningar för den framtidaberäkningen av egenavgifter. Utskottet syftar främst på det uppdrag att utredavissa frågor angående egenavgifter och pensionsgrundande inkomst för ägare avjordbruksfastighet som fått och som närmare kommer attberöras i det följande avsnittet. har också, enligt vadsom framgår av verkets anslagsframställning för nästa budgetår, för avsikt attundersöka möjligheterna att införa en frivillig sjukpenningförsäkring föregenföretagare i kombination med en obligatorisk grundförsäkring. Med det anförda får motionerna Sf203, Sf225, Sf242, Sf266,Sf267 och Sf284 yrkande 2 anses besvarade, Egenavgifter för vissa skogsbruks-och jordbruksinkomster För inkomster i förvärvskällan jordbruksfastighet gälleratt om fastigheten inte brukats under inkomståret är inkomsterna inteavgiftsgrundande, exempelvis om inkomsterna endast är intäkter frän s, k,rotpostförsäljning. Har fastigheten däremot brukats under inkomståret skallegenavgifter erläggas. Avgiftsunderlagets storlek är härvid beroende på om denförsäkrade själv brukat fastigheten eller om han endast varit s. k. passivdelägare. I det förstnämnda fallet debiteras den försäkrade samtligaegenavgifter för sina inkomster av fastigheten. För en passiv delägare i enjordbruksfastighet är inkomsten inte sjukpenhinggrundande men däremotpensionsgrundande. Således debiteras i detta fall endast fyra avgifter somknyter an till den pensionsgrundande inkomsten, nämligen folkpensionsavgiften,tilläggspensionsavgiften, delpensionsavgiften och den allmänna löneavgiften. Konsekvenserna i avgiftshänseende för en ägare avjordbruksfastighet som brukat jordbruksfastigheten endast tillfälligt underåret har belysts i två motioner. ger i motion Sf211 ett exempelpå hur en mindre intäkt av försålda produkter frän en jordbruksfastighet ledertill höga avgifter för inkomster av rotpostförsäljningar och arrenden.Motsvarande effekter om ägaren av jordbruksfastigheten själv avverkar ettmindre parti virke för försäljning påtalas i motion Sf291 av . I båda motionerna framhålls behovet av en översyn avbestämmelserna om uttag av egenavgifter i sådana situationer som återgivits imotionerna. De problem som motionärerna tagit upp har tidigareuppmärksammats i utredningssammanhang. framhöll i betan- . kandet SOU 1981:81, Skogsindustrins virkesförsörjning, att de gällande reglerna för egenavgifterna, liksom marginalskatterna, torde ha en hämman de effekt på avverkningen av skog. Utredningen ansåg det angeläget att uttaget av egenavgifter lades om sä att begreppet brukande av jordbruksfas tighet kom att svara mot de fall då ett faktiskt brukande förekommer och att avgifter togs ut endast på värdet av egen arbetsinsats. En särskild arbets grupp inom har härefter lagt fram ett förslag i promemorian 18 Ds F 1983:21, Breddatunderiag för produktionsfaktorskatten, om att en SfU 1986/87:4 särskild avgift,grundavgift, skulle tas ut på bl, a, vissa "passiva", avgiftsfria,jordbruksinkomster t, ex, arrendeinkomster och intäkter av s, k, rotpostförsäljning.Enligt direktiven ttll den beslutade utredningen om reformeradföretagsbeskattning (dir, 1985:30) skall utredningen även studera de nämndaförslagen i Ds Fi 1983:21 och remissinstansernas synpunkter på förslagen, Medhänsyn till den betydelse reglerna om egenavgifter har när det gäller attöverväga åtgärder för att öka virkesutbudet har regeringen härefter i juni i åruppdragit åt att skyndsamt utreda vissa frågor angåendeegenavgifter och pensionsgrundande inkomst för ägare av jordbruksfastighet, ttll uppdraget fogad promemoria lämnas en redogörelse för gällande ordningoch frågans ttdigare behandling, I promemorian framhålls att det synesangeläget att söka en snar lösning samt undanröja de mest påtagliga nackdelarnaav gällande regler och att detta förutsätter åtgärd på lagstiftningsplanet. som enligt promemorian i första hand kan skönjas är att försöka skapa enundantagsreglering i AFL som medger att en ägare av en jordbruksfasttghet haren viss egenregiverksamhet och mindre intäkter därav utan att detta skallmedföra att nettoinkomsten av fastigheten blir förmåns- och avgiftsgrundande.Ett alternativ till en allmänt formulerad undantagsbestämmelse skulle kunnavara att ha en schablonregel som undantar intäkterna under inkomståret avegenregiverksamhet om de inte når upp till en viss minsta nivå, t, ex, ettbasbelopp. har frihet att pröva också andra modeller förundantagsreglering eller diskutera och föra fram nya uppslag för att undvikanackdelar med gällande ordning. Verkets förslag som skall utarbetas i samrådmed , föreligger . Medhänsyn till det anförda anser utskottet att syftet med motionerna Sf211 ochSf291 redan är ttllgodosett, och utskottet avstyrker bifall till desamma, Kvittningsrätt vid beräkning av pensionsgrundande inkomst Fr,o,m, är 1982 har kvittningsrätten vid beräkning av inkomst av annatförvärvsarbete än anställning slopats, vilket påverkar beräkningen av denpensionsgrundande inkomsten och därmed även underlaget för socialavgifter.Sålunda får underskott i en rörelse inte kvittas mot överskott i en annanrörelse och inte heller underskott i en jordbruksfastighet mot överskott i enannan jordbruksfasttghet, Imottonerna Sf210 av och av förste vice talman m. fl, begärs ett tillkännagivande om att kvittningsrätten skallåterinföras. Motionärerna gerexempel på hur förbudet mot kvittning slårsärskilt hårt mot den som driver ett jordbruk eller en rörelse som i sig inteär bärkraftig eller vars företag är i ett uppbyggnadsskede. Motionärerna menaratt reglerna missgynnar dem som av olika skäl bedriver sin verksamhet i fleraförvärvskällor. Riksdagenhar efter det att kvittningsrätten slopades behandlat motionsyrkanden av samma slag som i de förevarande motionerna 19 (se senastSfU 1985/86:2), Dessa yrkanden har avslagits med motiveringen SfU 1986/87:4 att detinte kan godtas att en försäkrads framtida pension skulle kunna begränsasgenom möjligheterna till kvittning ,vid beräkningen av den Utskottet har inte anledning frångå sin tidigareuppfattning i frågan och avstyrker bifall till motionerna Sf210 och 1, beträffandeklarare regler för socialavgifter attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sfl02 yrkande 2, 1986/ 87:Sfl03,1985/86:Sf226, 1985/86:Sf252 och 1985/86:Sf306, 2. beträffandeansökan om förha/xdsbesked attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1986/87:Sfl01 yrkande 1 och 1986/87:Sfl02 yrkande 1 antar i propositionenframlagt förslag till nya 22 a och 22 c §§ samt ny lydelse av 51 § lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, 3. beträffandeen omvänd generalklausul attriksdagen avslår motion 1986/87:Sfl01 yrkande 2, 4. attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till 1, Lagom ändringilagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter frän arbetsgivare i vad förslagetinte berörts under moment 2 ovan, 2, Lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 3, Lag om ändringi lagen (1981:691) om socialavgifter, 5, beträffandesänkt sjukförsäkringsavgift attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf284 yrkande 1 och 1985/ 86:Sf320, 6. beträffande lönekosinadspålågg för utländskagästföreläsare att avslår motion 1985/86:Sf304, 7, beträffandearbetsgivaravgifier från idrottsföreningar attriksdagen avslår motionerna 1985/86:256, 1985/86:257, 1985/ 86:Sf224,1985/86:Sf253, 1985/86:Sf294 och 1985/86:Sf322, 8, beträffandefön/iän av bostad attriksdagen avslår motion 1985/86:Sf305, 9, beträffande kostnadsersättningar ochkostnadsavdrag att avslår motion 1985/86:Sf327, 10. beträffande överensstämmelse /nellan för/nåneroch avgifter att avslår motionerna 1985/86:Sf203, 1985/86:Sf225, 1985/ 86:Sf242, 1985/86:Sf266, 1985/86:Sf267 och 1985/86:Sf284 yrkande 2, 11, beträffande egenavgifter för vissa skogsbruks-och jordbruksin komster attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf211 och 1985/86:Sf291, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Sf210 och 1985/86:Sf217. Närvarande:Doris (), (), (), 1986/87:4Lindström (s), (), (), (), (), (), (), (), Margö (vpk), (), () ochErik (). Klarare regler för socialavgifter (mom. 1) , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Även utskottet" och slutar med "ovan anfört" bort haföljande lydelse. Enligt utskottets uppfattning är den i propositionenföreslagna möjligheten till eftergift av betalningsskyldighet förarbetsgivaravgifter och möjlighet till förhandsbesked angående skyldigheten attbetala socialavgifter inte tillräcklig, utan den enskildes rättstrygghet närdet gäller avgiftsskyldigheten måste stärkas betydligt över vadförslaget i propositionen medger. förekommer ett vidgat samarbete mellan lokalaskattemyndigheter och länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter i samband med attformen för inbetalning av preliminär skatt och registrering till mervärdeskattskall bli föremål för beslut. Det sker en mycket noggrann kontroll innan någonperson registreras som skatt- och redovisningsskyldig till mervärdeskatt. Medhänsyn härtill anser utskottet att reglerna skall utformas så, att omuppdragstagaren för avtalets ingående är registrerad förbetalning av preliminär B-skatt eller för redovisning av mervärdeskatt skalluppdragsgivaren ej kunna åläggas betalningsansvar för sociala avgifter. Ejheller skall, oaktat att ingen av ovan anförda förutsättningar är uppfylld,betalningsansvar kunna krävas, om det är uppenbart att ersättningen för uppdragstagarenutgör intäkt av jordbruksfastighet eller av rörelse. Det nu föreslagna systemet bör införas i avvaktan påresultatet av de överväganden som pågår med att vidareutvecklasocialavgiftsutredningens förslag, och regeringen bör skyndsamt lägga framförslag till lagändringar i enlighet med vad utskottet ovan anfört, dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande klarare regler för socialavgifter attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Sfl02 yrkande 2 och med anledning av motionerna1986/87:Sfl03,1985/86:Sf226,1985/86:Sf252 och 1985/86:Sf306 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 2, Klarare regler för socialavgifter (mom, 1) och (båda c) anser dels attden del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Även utskottet"och slutar med "ovan anfört" bort ha följande lydelse. Nuvarande regler för uttag av arbetsgivaravgifter harstora brister ur SfU 1986/87:4 rättssäkerhetssynpunkt, och en generelltillämpning av de förslag om förhandsbesked som regeringen lagt fram blirkrånglig, tidsödande för den enskilde och skapar onödig byråkrati. Utskottetanser att de annorlunda regler som gäller för småhusägare ochlägenhetsinnehavare bör kunna gälla generellt. Möjligheten ttll förhandsbeskedi enlighet med propositionens förslag behöver då endast användas i de falltveksamhet om avgiftsskyldigheten fortfarande uppkommer. Utskottet biträdersålunda förslaget i motion Sfl03 som tillgodoser syftet med de övrigamottonsyrkandena om klarare regler för vem som skall betala socialavgifter. anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande klarare regler för socialavgifter attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Sfl03 och med anledning av motionerna1986/87:Sfl02 yrkande 2,1985/86:Sf226,1985/86:Sf252 och 1985/86:Sf306 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Klarare regler för socialavgifter (mom, 1) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Även utskottet" och slutar med "ovan anfört" bort haföljande lydelse. Såsom framhållits i motion Sf226 av m.fl. uppstår stora olägenheter av att arbetsgivar/arbetstagarbegreppen tolkas påolika sätt inom olika lagstiftningsområden. För att undvika nuvarande problembör begreppen arbetsgivare resp. arbetstagare få en enhetlig definition i vart falli skatte- och avgiftslagstiftningen. förslag om attett "företagarkort" skall införas för fysiska personer gervisserligen möjlighet att kontrollera om den anlitade personen är företagareeller ej. Därmed är dock huvudproblemet inte alls löst. Arbetstagarbegreppettolkas av domstol, oavsett företagarkort. Det är således nödvändigt attarbetsgivar/arbetstagar-begreppen ges en enhetlig definition och detfortsatta arbetet i måste bedrivas med denna målsättning.Förslag i frågan bör föreläggas under innevarande . Detanförda som med anledning av motionerna Sf226 och Sf252 bör ges regeringen tillkänna ttllgodoser också i huvudsak syftet med motionerna Sfl02, Sfl03 ochSf306, och dessa motioner bör inte föranleda någon åtgärd från sida. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande klarare regler för socialavgifter attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Sf226 och 1985/ 86:Sf252 och medavslag pä motionerna 1986/87:Sfl02 yrkande 2, . 1986/87:Sfl03 och1985/86:Sf306 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Ansökan om förhandsbesked (mom. 2) SfU 1986/87:4 (), (), GullanLindblad (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Förslaget om" och slutar med "behandlade delar" bortha följande lydelse. Enligt utskottets mening har några ttllräckligt vägandeskäl inte anförts mot att låta endast en av parterna i ett uppdragsförhållandeansöka om förhandsbesked. Även om de flesta ansökningarna sannolikt skulle varagemensamma för parterna kan det finnas situationer då möjligheten att göraansökan för ena parten kan behövas. En sådan möjlighet bör då såsom begärts imottonerna SflOl och 102 finnas. Regeringens förslag bör således ändras i dettahänseende. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande ansökan om förhandsbesked att medbifall ttll motionerna 1986/87:Sfl01 yrkande 1 och 1986/87:Sfl02 yrkande 1 ochmed avslag på propositionen i motsvarande del antar följande såsomReservanternas förslag betecknade lydelse av 22 a,' 22 c och 51 §§ lagen(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare. Föreslagen lydelse Reservanter/ias förslag Den lokala skattemyndigheten får Den lokala skattemyndigheten får meddela förhandsbesked angående meddelaförhandsbesked angående skyldigheten att betala socialavgifter skyldighetenatt betala socialavgifter efter gemensam skriftlig ansökan av efterskriftlig ansökan av den som dem som har träffat eller avser att meden an/ian har träffat eller avser träffa avtal, enligt vilket den ene attträffa avtal, enligt vilket den ene (uppdragstagaren) mot ersätt- (uppdragstagaren)mot ersätt ning skall utföra ett arbete åt den ningskall utföra ett arbete åt den andre (uppdragsgivaren). andre (uppdragsgivaren). Sökandenaskall lämna de uppgif- Sökanden skall lämna de uppgifter ter sombehövs för att ett förhands- som behövsför att ett förhandsbe- beskedskall kunna meddelas. Om sked skall kunna meddelas. den lokalaskattemyndigheten finner lokala skattemyndigheten finneratt att deninte har tillräcklig grund för den inte hartillräcklig grund för att attmeddela ett förhandsbesked skall meddela ettförhandsbesked skall 22 c § Ett förhandsbesked som har vun- Ettförhandsbesked som har vun nit laga kraft skall om e« av iöAanrfe- nitlaga kraft skall, om uppdragsgi- na yrkar det och beskedet är till- våreneller uppdragstagaren yrkar lämpligt, iakttas vid tillämpningen detoch beskedet är tillämpligt, iakt- av bestämmelserna om arbetsgivar- tasvid ttllämpningen av bestämmel- avgifter och egenavgifter enligt la- sernaom arbetsgivaravgifter och gen (1981:691) om socialavgifter egenavgifterenligt lagen (1981:691) samt av bestämmelserna av sjukpen- omsocialavgifter samt av bestäm ninggrundande inkomst och pen- melserna omsjukpenninggrundande 23 sionsgrundande inkomst enligt lagen inkomstoch pensionsgrundande in- (1962:381) om allmän försäkring. komstenligt lagen (1962:381) om Föreslagenlydelse Reservanternas förslag SfU 1986/87:4 Förhandsbeskedet gäller ersättning allmän försäkring. som utgessedan beskedet har med- det gäller ersättning som utgessedan delats meninte senare än ett är beskedet har meddelats men inte senare än därefter. 51 § Beslut av den lokala skattemyn- Beslut avden lokala skattemyn digheten eller sjömansskattekonto- digheteneller sjömansskattekonto ret, som får överklagas, skall på ret,som får överklagas, skall på ansökan av arbetsgivaren eller, när ansökanav arbetsgivaren eller, när fråga är om beslut enligt 22 a §,(?« av frägaär om beslut enligt 22 a §, sökandena omprövas av den lokala uppdragsgivareneller uppdragslaga- skattemyndigheten respektive sjö- renomprövas av den lokala skatte- mansskattekontoret. Ansöknings- myndighetenrespektive handlingen skall ha kommit in före skattekontoret.Ansökningshand- besvärstidens utgång. Vad som har lingenskall ha kommit in före be sagts nu gäller dock inte beslut enligt svarstidensutgång. Vad som har 5 § tredje stycket, 6 § tredje stycket sagtsnu gäller dock inte beslut enligt eller 19 § andra stycket. Ett beslut 5§ tredje stycket, 6 § tredje stycket får inte omprövas om arbetsgivaren eller19 § andra stycket. Ett beslut eller det allmänna ombudet har an- fårinte omprövas om arbetsgivaren fört besvär över det. I fråga om eller detallmänna ombudet har an- beslut som har meddelats enligt 22 förtbesvär över det. 1 fråga om a § gäller vad som sagts , om e/jflw beslutsom har meddelats enligt 22 sökandena anfört besvär över be- a § gällervad som sagts , om slutet. uppdragsgivaren eder uppdragstaga ren anfört besvär över beslutet. 5, En omvänd generalklausul (mom, 3) (), (), GullanLindblad (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "har" och slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse. Utskottet delar den i motion SflOl framförda uppfattningenatt de mycket svåröverskådliga och svårtolkade svenska skatte- ochavgiftsreglerna kan behöva kompletteras med en omvänd generalklausul i syfteatt förhindra att lagstiftningens bristande utformning ger ett oskäligtresultat som inte stär i överensstämmelse med lagstiftningens grunder. Den nuföreslagna bestämmelsen om eftergift av betalningsskyldigheten förarbetsgivaravgiften visar enligt utskottets uppfattning att dét administrativtgår att hantera en generalklausul, och bör därför begära förslag omatt en sådan klausul införs generellt för skatte- och avgiftslagstiftningen. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande en omvänd generalklausul att medbifall till motion 1986/87:Sfl01 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Sänktsjukförsäkringsavgift (mom. 5) SfU1986/87:4 och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Motionsyrkanden om" och slutar med "och Sf320"bort ha följande lydelse. Som framhållits i motion Sf284 utgör den högasjukfrånvaron på många större arbetsplatser fortfarande ett stort problem: Pågrund av avgiftssystemets utformning innebär detta i praktiken att mångasmåföretag tvingas subventionera de större företagen. Småföretagen utgör ettviktigt underlag för sysselsättningen. Den höga avgiftsbelastningen innebärdock en väsentlig hämmande faktor för dessa företags utveckling. Mot bakgrundav vad som anförts bör sjukförsäkringsavgiften för småföretagen kunna sänkaskraftigt. En sådan förändring bör enligt utskottets mening vara möjlig attgenomföra utan att avgiftssystemet behöver bli nämnvärt mer komplicerat. Detbör överlåtas på regeringen att närmare utforma förslagen. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till motion Sf284 yrkande 1. Härigenom tillgodosesäven motion Sf320. dels att utskottet under mom. 5 bort hemställa 5. beträffandesänkt sjukförsäkringsavgifl attriksdagen med bifall till motion 1985/86:Sf284 yrkande 1 och med anledning avmotion 1985/86:Sf320 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Lönekostnadspålägg för utländska gästföreläsare(mom. 6) (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () ochRune () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.12 med "Utskottet behandlade" och slutar på s. 13 med "ansesbesvarad" bort ha följande lydelse. Som framhållits i motion Sf304 innebär den nuvarandeskyldigheten för universitetsinstitutionerna att erlägga LKP för arvoden somutbetalats till utländska gästföreläsare en tung belastning ekonomiskt för deberörda institutionerna. Avgifterna motsvaras i allmänhet inte heller av någonförmän som kommer gästföreläsaren till del. Ett avskaffande av skyldigheten atterlägga LKP på föreläsningsarvodet skulle i stället i realiteten betydaförbättrade möjligheter att upprätthålla internationella kontakter och dranytta av gästande forskares speciella kunskaper. Utskottet tillstyrker såledesmotion Sf304 och anser att regeringen bör förelägga förslag ienlighet med vad utskottet anfört. dels att utskottet under mom. 6 bort hemställa 6. beträffande lönekostnadspålägg för utländskagästföreläsare att med bifall till motion 1985/86:Sf304 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 8, Arbetsgivaravgifterfrånidrottsföreningar(mom. 7) SfU 1986/87:4 (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () ochRune () anser dels att den del av utskottets yttrande på s, 14 sombörjar med "Även om" och slutar med "och Sf322" bort haföljande lydelse. Genom den ändrade rättstillämpningen som medfört attidrottsföreningar numera skall erlägga arbetsgivaravgifter för högreersättningar än ett halvt basbelopp till idrottsutövare har idrottsrörelsensekonomiska situation radikalt förändrats. arbetsgivaravgifter kanberäknas uppgå till ca 25 milj, kr. Nya inkomster kan inte skapas i denutsträckning som förutses för utgiftsökningen, vilket innebär att verksamhetenmed bredd- och ungdomsidrotten kommer att drabbas. har som nämnts överlämnat enutredning till regeringen, vari förs fram olika alternativ för huridrottsutövarna skall kunna få ett försäkringsskydd till rimliga kostnader.Enligt utskottets mening är denna fräga, mot bakgrund av den pressadeekonomiska situation som uppkommit i idrottsföreningarna och betydelsen av attden hittillsvarande breda verksamheten kan bibehållas och utvecklas, så viktigatt regeringen bör låta utreda den. Utredningen bör förutsättningslöstpröva hur idrottsutövarnas sociala skydd bäst kan utformas och lämna förslagtill hur kostnaderna härför skall finansieras, dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffande arbetsgivaravgifter frän idrottsföreningaratt med anledning av motionerna 1985/86:256, 1985/86:257,1985/86:Sf224, 1985/86:Sf253, 1985/86:Sf294 och.l985/86:Sf322 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9, Överensstämmelse mellan förmåner och avgifter (mom.10) (), (), KarinIsraelsson (c), (), (), () ochRune () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "När utskottet" och slutar på s. 18 med "ansesbesvarade" bort ha följande lydelse. Den bristande överensstämmelsen mellan avgifter ochförmåner ger i många fall ett för den enskilde helt orimligt resultat.Socialavgifter kan sålunda debiteras för inkomster som är så små att de integer rätt till någon ersättning fråri sjukpenningförsäkringen ochtilläggspensioneringen. Avgifterna fär då karaktären av en ren skatt som skallutgå trots att vederbörande vid inkomstbeskattningen inte anses ha någonegentlig skatteförmåga.