bet · GA01SoU28 · 1986-12-31 00:00:00 — Som bas för ett nytt forskningsinstitut bör läggas de fem professurersom nu har anknytning till alkohol- och drogforskning, men som förnärvarande är spridda på flera institutioner. . - I forskningspropositionen redovisas en utvärdering av densvenska forsknings- och teknikpolitiken, vilken utförts genom . I , avlämnad , varnas bl. a. för en etablering avforskningsinstitut utanför och högskolor (prop. s. 19).Statsministern instämmer i denna varning. Han erinrar dock om enannan av , nämligen att det i fortsättningen krävs flertvärvetenskapliga organisationsbildningar vid universitet och högskolor.Förmågan att, inom högskolan skapa tvärvetenskapliga miljöer kommer att hamycket stor betydelse , anför statsministern (s. 27). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärviktigt med en samordning av alkohol- och drogforskningen och att entvärvetenskaplig forskning på detta område är angelägen. Såsom framhålls iforskningspropositionen bör dock forskningen bedrivas vid universitet ochhögskolor och institutsbildningar så långt möjligt undvikas. Risken är annarsatt de resurser som står till förfogande för forskning och utveckling onödigtsplittras. Utskottet förutsätter dock att det inom högskolans ram sker ennödvändig samordning av alkohol- och drogforskningen. Därigenom kan dettvärvetenskapliga samarbete som efterlyses i motionerna uppnås utan att ettsärskilt institut upprättas. Utskottet, som utgår från att en sådan samordningsom här förordats kommer till stånd, avstyrker motionerna Sol26 (c, fp) ochSol27 (s). I motion 1986l87:Sol25 av ()hemställs att forskning och utvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barns och ungdomars livsvillkor prioriteras (yrkande 1). Enligt motionären är det mycket som tyder på att de mest utsatta barnen fått det sämre . I motionen ges exempel på flera tänkbara orsaker till en sådan utveckling: Antalet yngre missbrukare har ökat, och bland dem utgör kvinnor med minderåriga barn en betydande andel. Ny sekretesslag och socialtjänstlag kan ha bidragit till att stödåtgärder till de mest utsattabarnen uteblir eller försenas. Barnavårdscentralerna håller på att försvinna i sin nuvarande form och integreras i den allmänna hälso- och sjukvården. Statsbidragensutformninghar bidragit till för stora grupper på daghemmen. Välregisserade opinionskampanjer och "larmrapporter" som saknar veten skaplig förankring är dock den förmodligen främsta orsaken till att de mest utsatta barnen fått en försämrad situation. Områden där forskning behövs är bl. a. hur barn och ungdomar påverkas av olika miljöfaktorer, barns rättsliga ställning och hur samhällsförändringar påverkar barn. Motionären anser vidare att det behövs ett centrum som samlar kunskap om barn, som initierar och samordnar forskningsprojekt och som sprider kunskap om forskningsrön 10 tilldem det berör. I motionen hemställs att vad som anförts om ett sådant SoU1986/87:28 centrum ges regeringen till känna (yrkande 2). En motion med i huvudsak samma innehåll som yrkande 1 iden nu aktuella behandlades av utskottet (SoU 1985/86:18 s. 9-10). Utskottetframhöll då att det fanns ett stort behov av förbättrade kunskaper om barnslivsvillkor och om lämplig utformning av samhällets insatser för barn ochungdom. Särskilt gällde detta i fråga om de socialt mest utsatta barnen, förvilka samhället måste ta ett särskilt ansvar. Utskottet avstyrkte dock den dåaktuella motionen med hänvisning dels till ett antal pågående forskningsprojektom barns förhållanden som redovisats i betänkandet, dels till den temaforskningom barn som då var på väg att inrättas vid . Som framgått av den tidigare redovisningen (se ovan s. 6)föreslås i forskningspropositionen (bil. 6 ) att etttema Barn inom den temaorienterade forskningen vid i . Forskningen där skall behandla barns villkor isamhället. Enligt propositionen finns det på flera håll i landet inom skildadiscipliner god forskning om barns villkor men ingen institution som har tilluppgift att samla forskningen om barn. Härigenom försvåras möjligheterna atttill fullo utnyttja resultaten från den forskning som bedrivs och se dem i ettmer samlat perspektiv. Vid temaforskningen kan man långsiktigt och effektivt tatill vara och förvalta egen och andras forskning och också stimuleraforskningen om barn på andra håll i landet, heter det i propositionen. Såsom utskottet tidigare framhållit är det angeläget medforsknings- och utvecklingsarbete som ger kunskap om barns livsvillkor. Genomatt ett tema Barn nu kommer att inrättas vid i motionen både vad avser kravet på forskning som ger fördjupadkunskap om barns och ungdomars livsvillkor och behovet av ett centrum för sådanforskning. Utskottet avstyrker därför motion Sol25 (fp). I motion So263 av m. fl. (vpk) begärs ettåtgärdsprogram för en förändring av ungdomens levnadsförhållanden. Enligtmotionen kan ungdomens situation i dagens sammanfattas enligt följande:"Bor man i landsorten är man arbetslös, bor man i stan är man bostadslösoch ingenstans finns något meningsfullt att göra ".Motionärerna kräver en konsekvent socialistisk arbetarpolitik som vänderutvecklingen och ger arbete i glesbygd, bostäder i storstad och som satsar påungdomens egen kultur. har tidigare behandlat motioner frånvänsterpartiet kommunisterna med krav på samlade åtgärdsprogram för attförbättra ungdomens situation; se SoU 1982/83:16 s. 16-17 och SoU 1983/84:18 s.23-25. Utskottet avstyrkte då de aktuella motionerna, bl. a. med hänvisningtill arbetet inom barn- och , vars uppgift var att samordnaolika insatser för barn och ungdom och ta mera övergripande initiativ. De frågor som tas upp i den nu aktuella motionen rör mångasamhällssektorer och har en sådan bredd att ett samlat åtgärdsprogram av detslag som föreslås i motionen inte är befogat. Motion So263 (vpk) avstyrksdärför. Fritid SoU 1986/87:28 I motion So226 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande av vad som i motionen anförts om behovet av en studie om denökade fritidens sociala konsekvenser. Enligt motionärerna utgörs en allt störredel av människors tillvaro av fritid. Det är därför viktigt att alla kanberedas möjlighet att utnyttja sin fritid efter behov och önskemål och attsociala hinder för delaktighet undanröjs. Fritidens ökade betydelse ställerkrav på en samhällelig beredskap i form av planering, forskning ochframtidsstudier, heter det i motionen. I motion So235 av rn. (vpk) hemställs -med hänvisning till vad som anförts i motion Kr420 (vpk) - att regeringen gestill känna vad som i den sistnämnda motionen anförts om att reella möjlighetertill en meningsfylld fritid måste finnas där människor lever och verkar.Enligt motionärerna talar samstämmiga uppgifter för att ju mer tillgängligafritidsområden och anläggningar som finns, desto fler människor utnyttjar dem.Det måste därför finnas möjligheter till meningsfull fritid i anslutning till bostadsområden,vid daghem, skolor och arbetsplatser. Statsministern uttalade i regeringsförklaringen den 7oktober 1986 att enligt regeringens mening är ungdomens möjligheter till enaktiv och meningsfull fritid en av våra viktigaste framtidsfrågor. Av årets budgetproposition framgår (bil. 7 s. 13) attregeringen beslutat att satsa 90 milj. kr. ur allmännaarvsfonden på att förbättra barns och ungdomars fritidsverksamhet. När det gäller forskning om fritidens sociala konsekvenserhar utskottet erfarit att delegationen för social forskning (DSF) stöder ettprojekt kallat och effekter av offentligt bedriven verksamhetpå fritidsområdet. Inom projektet, som avser både barn och vuxna, undersöksbl. a. vilka det är - åldersmässigt, fördelat efter socialgrupper ochnationaliteter m. m. - som utnyttjar den fritids- och kulturverksamhet somdrivs av det offentliga eller med offentligt stöd. Även vidförvaltningshögskolan vid bedrivs forskning kring fritidspolitiskafrågeställningar. Också utskottet anser att det kan vara motiverat attanalysera de sociala konsekvenserna av en ökande fritid. Utskottet anseremellertid att det bör ankomma på ansvariga myndigheter att göra erforderligaprioriteringar mellan olika ansökningar och på sedvanligt sätt bedöma vilkaforsknings- och utvecklingsprojekt som bör beviljas medel. Motion So226 (s)avstyrks därför. De forskningsresultat som efter hand framkommer, bl. a. idet ovan nämnda projektet om resursutnyttjande på fritidsområdet, bör vidarekunna bidra till att ge förbättrat underlag för planeringen av fritidsområdenoch fritidsanläggningar så att de blir tillgängliga för fler människor.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion So235 (vpk). Klass ochohälsa m.m. SoU 1986/87:28 I motion Sol28 av m.fl. (vpk) anförs attundersökningar har visat stora och i vissa fall ökande klyftori hälsoavseende mellan olika sociala grupper. Motionärerna hänvisar bl. a. tillsocialforskningsinstitutets levnadsnivåundersökning och statistiskacentralbyråns undersökning av levnadsförhållanden. Enligt dessa undersökningardrabbar sjukdom och ohälsa i större utsträckning personer med kort utbildningoch dåligt betalda arbeten. som sambanden mellan klass och ohälsa ärtydliga, vet man, enligt motionärerna, mycket litet om orsaken till dessasamband. Det är därför viktigt att sådan forskning som belysersambandsmekanismer rriellan klass och ohälsa prioriteras. Vad som i motionenanförs om klass och ohälsa bör ges regeringen till känna (yrkande 1). Vidareföreslås i motionen att beslutar anvisa . för forskninginom ämnesområdet klass och ohälsa (yrkande 2). I forskningspropositionen redovisas bedömningar som gjortsav en arbetsgrupp till hälso- och sjukvårdsberedningen inomsocialdepartementet (bil. 4 s. 6). Enligt arbetsgruppen kräver det förebyggandearbetet inom hälso- och sjukvården kunskaper om bl. a. de samhälleligtpåverkbara orsakerna till klasskillnaderna i ohälsan. Detta är, enligtarbetsgruppen, ett av flera eftersatta och outvecklade forskningsfält som måstestärkas om de folkhälso-politiska ambitionerna skall kunna fullföljas. Deforskningsdiscipliner som arbetar med folkhälsovetenskaplig inriktning behöverstärkas finansiellt och organisatoriskt, menar arbetsgruppen, som föreslår attunder den kommande tvåårsperioden förutsättningar för olikaförstärkningsåtgärder utreds. Statsrådet instämmer iarbetsgruppens förslag (prop. s. 8). Det är klarlagt att det finns stora klyftor ihälsoavseende mellan olika sociala grupper. Detta harframgått, förutom av de undersökningar som motionärerna nämner, avunderlagsstudier till HS 90, t. ex. Psykosociala faktorer och hjärt- ochkärlsjukdom, utdrag ur SOU 1984:43. Utskottet ser därför positivt på attbehovet av forskning om de samhälleligt påverkbara orsakerna tillklasskillnaderna i ohälsan uppmärksammas i forskningspropositionen. Enligt vadutskottet erfar ger DSF redan stöd till flera forskningsprojekt som undersökerdessa samband, bl. a. till en undersökning vid , varssyfte är att belägga och förklara socialt betingade variationer i ohälsa mellanolika befolkningsgrupper samt till forskning vid omsambandet mellan samhälle, välfärd och hälsa. Forskning om sambandet mellanklass och ohälsa bedrivs också vid bl. a. och Tema hälso- och sjukvården i samhället vid iLinköping. Omfattande studier av yrkesrelate-rade sjukdomar bedrivs vidarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning. Det bör ankomma på ansvariga myndigheter att bedöma vilkaforskningsprojekt som bör beviljas medel från anslaget till forsknings- ochutvecklingsarbete. Med hänsyn härtill och med hänvisning till den ovan lämnaderedovisningen av innehållet i forskningspropositionen och av pågåendeforskningsprojekt avstyrks motion Sol28 i dess helhet (yrkandena 1 och 2). I den förra forskningspropositionen (prop. 1983/84:107)framhölls att den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden måste främjas bl. a. inom ämnena epide- ,o miologiskforskning samt hälso- och sjukvårdsforskning i ett hälsopolitiskt SoU1986/87:28 och samhällsvetenskapligt perspektiv. I den nu aktuellaforskningspropositionen anför statsrådet att deområdesprioriteringar som angivits i de senaste två forskningspolitiskapropositionerna ligger fast. Med hänsyn till hälso- och sjukvårdens stora andelav BNP samt de växande anspråk hälso- och sjukvården kan förväntas ställa börhärutöver samhällsekonomisk och hälsoekonomisk forskning ges ökad prioritet(bil. 4 s. 8). I motion Sol29 av m.fl. (vpk) begärs etttillkännagivande med innehåll att forskningen inom hälso- och sjukvården skallutgå från ett totalt samhällsekonomiskt perspektiv och att forskning omhälsoekonomi skall ha en samhällsekonomisk inriktning och kopplas tillsocialmedicinsk forskning. Enligt motionärerna innebär hälsoekonomisk forskningatt man gör ekonomiska beräkningar efter diagnosrelaterade grupper. Idén uppgeskomma från och kallas för DRG-systemet. Huvudsyftet med detta system sägsvara att dämpa sjukvårdskostnaderna och underlätta rationaliseringar inomsjukvården. Systemet har i lett till en snabbutslagning av sjukhus som haren social inriktning medan affärsmässigt drivna, hårt rationaliseradesjukhuskedjor expanderar. Motionärerna avvisar därför förslag om hälsoekonomiskforskning som inte har en samhällsekonomisk inriktning och inte är direktkopplad till socialmedicinsk forskning. Vidare anförs i motionen att den samhällsekonomiskasjukvårdsforskningen måste inriktas på att sjukvården, på ett helt annat sättän vad som sker , aktivt skall delta i uppspårandet och bekämpandet av deföreteelser i samhället som förorsakar sjukdom och ohälsa. Hälsoekonomisk forskning har, menar utskottet, inte allsden snäva innebörd som motionärerna inlägger i begreppet; Till hälsoekonomiskforskning hör enligt DSF t. ex. frågor om de långsiktiga effekterna förindividens hälsa av åtgärder inriktade på att trygga sysselsättning, ge godutbildning och skapa goda arbets-, boende- och trafikmiljöer etc. samt på attpåverka människornas beteende när det gäller kost, motion, alkohol och rökningetc. 1 forskningen strävas efter ett samlat synsätt på hushållning med resursersom är avsedda för hälso- och sjukvårdsändamål i vid mening. (Att forska omhälsa och vård, rapport från initiativgruppen för hälso- ochsjukvårdsforskning, DSF, s. 44-46 och 63-65.) Den hälsoekonomiska forskningen såsom den definieras här ilandet har alltså redan en samhällsekonomisk och socialmedicinsk inriktning.Motionen (vpk) påkallar därför ingen åtgärd av utan avstyrks. I motion So218 av m. fl. (s) krävs ettkvalificerat kunskapsunderlag om invandrare så att de invahdrarpolitiska målenkan förverkligas. Enligt motionärerna saknas kunskaper om bl. a. invandrarnasarbetssituation, om nyare invandrargrupper och om effekterna av de olikainsatser som gjorts och görs för invandrare. I forskningspropositionen (bil. 8arbetsmarknadsdepartementet) påpekar invandrarministern att invandringen till har inneburit stora och genomgripande förändringar inom en rad olika samhällsområden. om dessa förändringar ärinte alltid uppenbar för beslutsfattare eller för SoU 1986/87:28 allmänheten.Enligt invandrarministerns mening intar invandrarforskningen en förhållandevisblygsam plats i förhållande till invandrar- och flyktingfrågornas vikt i denpolitiska debatten. Han anser att det fortsatta arbetet att reformerainvandrarpolitiken behöver ett fortlöpande stöd från forskningen. I deninvandrarpolitiska propositionen (prop. 1985/86:98) som regeringen föreladeriksdagen redogjordes för de. forskningsområden som urinvandrarpolitisk synpunkt ansågs särskilt angelägna. Dessa områden var:forskning om etniska relationer och etnisk diskriminering, invandrarnassituation i arbetslivet samt flyktingpoHtiken i hela dess vidd. Enligt invandrarministernäger dessa prioriteringar alltjämt samma giltighet. Härutöver framhåller invandrarministernforskning om invandrarbarnens situation och framtida möjligheter som ettangeläget område. Ibilaga 6 i propositionen,() föreslås en fastare organisation för invandrarforskning vid i samt inrättandet av en professur i invandrarforskning (s. 79). Vid i finns t. ex. inom den humanistiska fakulteten ett centrum för multi-etnisk forskning. Invandrarministern finner utvecklingen med fasta fora för invandrarforskning inom universitet och högskolor mycket värde- ' full. Härkan också nämnas att det finns en delegation förinvandrarforskning (DEIFO) knuten till , vars uppgifter är attinitiera, samordna, främja och informera om invandrarforskningen i . Värdetav invandrarforskning poängteras alltså starkt i forskningspropositionensamtidigt som där föreslås en fastare organisation för forskningen. Utskottetförutsätter att invandrarforskningen nu kommer att öka i omfattning och attmotionens krav på kvalificerat kunskapsunderlag om invandrare därigenom kommeratt tillgodoses. Motion So218 (s) påkallar enligt utskottets mening inte någotinitiativ av , utan avstyrks. Imotion So234 av () och () hemställs attregeringen ges till känna vad som i rnotionen anförts om behovet av utökadeforsknings- och utvecklingsinsatser för att få fram lämpliga hjälpmedel förvård och omsorg i hemmet (yrkande 2). Enligtmotionärerna är den sociala en viktig del i den djupgåendesocialpolitiska omvandling som pågår. Dess personal har emellertid en mycketpressad situation . var 94 400 anställda men bara 13 500arbetade heltid. Motionärerna säger sig veta att detta i många fall berodde påatt man inte orkade arbeta heltid. En annan persons , hem som arbetsplatsfordrar speciella insatser när det gäller tekniska hjälpmedel för vårdbiträdetoch vårdtagaren. Forskningsinsatser bör inriktas på att få fram så bra ochbilliga hjälpmedel som möjligt, Regeringenbeslutade om direktiv (dir. 1986:31) för en utredning om hjälpmedel för handikappade m. m. Utredningsmannen skall kartlägga och analysera den nuvarande situationen på hjälpmedelsom- 15 rådet ochom han så finner motiverat föreslå åtgärder för att få till stånd en SoU1986/87:28 bättre fungerande och mer effektiv hjälpmedelsverksamhet sett såvälur den enskilde hjälpmedelsanvändarens som ur samhällets perspektiv. I direktiven erinras bl. a. om att det inom hälso- ochsjukvården och pågår ett förändringsarbete i syfte att minskavård och boende på institution till förmån för eget boende och vård i öppnaformer. Utredningsmannen skall granska vilka effekter dessa strukturella förändringarhar haft och kommer att få på hjälpmedelsförsörjningen. Uppdraget omfattar ävenatt föreslå klarare principer för gränsdragning mellan handikapphjälpmedel ochandra hjälpmedel m. m. än . Under utredningsarbetet bör bl. a.prövas i vilken utsträckning produkter som inte är direkt avsedda attkompensera en varaktig funktionsnedsättning, t. ex. produkter som helt ellerdelvis ingår i en normal hemutrustning, skall betraktas somhandikapphjälpmedel. Utredningsmannen skall även ta upp gränsen mellanhandikapphjälpmedel för vilka staten skall lämna ersättning ochs. k.behandlingshjälpmedel som faller under hälso-och sjukvårdshuvudmännens ansvar. I direktiven erinras vidare om att haren central uppgift när det gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet inomhjälpmedelsområdet. Även Handikappinstitutets verksamhet kommer att ses överinom ramen för utredningen. Utskottet har vidare inhämtat att Lunds universitettillsammans med landstingen i driver det s. k. Höj ochsänk-projektet som syftar till att sprida enkla och billiga tekniska hjälpmedelinom vården och . Ett av målen för projektet är att konstruera enlyftanordning som är billig, enkel och kan kombineras med vilken säng somhelst. Den är tänkt att kunna användas i och hemsjukvården. Utskottet delar motionärernas uppfattning attpåfrestningarna på personal är stora. Om alla som så önskar skallkunna bo kvar i sin invanda miljö krävs bl. a. att hemtjänstpersonalen fårtillgång till adekvata hjälpmedel i sitt arbete och att tunga arbetsmomentunderlättas. Utskottet kommer i ett senare betänkande att ta upp frågor omarbetsmiljön inom . Med hänsyn till uppdraget för utredningen omhjälpmedel för handikappade anser utskottet det emellertid inte behövligt mednågot initiativ med anledning av yrkande 2 i motion So234 (s) somalltså avstyrks. I motion So277 av m.fl. (s) hemställs -med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:L419 - att stöd ges till skilsmässoforskning och utveckling av metoder till hjälp åt skilmässofamiljer i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). I motionen uppges att antalet skilsmässor är drygt 20 000 . I omkring två tredjedelar av de upplösta äktenskapen finns barn , vilket betyder 25 000 nya skilsmässobarn . Enligt motionärerna har modern skilsmässoforsk ning visat att det avgörande för barnens fortsatta utveckling inte är att föräldrarna skiljs, utan /lur skilsmässan genomförs. S. k. samarbetssamtal till 16 hjälp åtföräldrar att gemensamt och i samråd själva ta ansvar för beslut SoU1986/87:28 beträffande vårdnads- och umgängesfrågan har stor betydelse förskilsmässans genomförande. Samarbetssamtalen kan enligt motionären utvecklasytterligare, under förutsättning att samtalen leds av professionellt erfarenoch väldutbildad personal. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärvärdefullt om vårdnads- och umgängesrättsfrågor kan lösas i samförstånd mellanföräldrarna och att samarbetssamtal i många fall kan underlätta en frivilligöverenskommelse. Utskottet vill i det sammanhanget erinra om att utskottetnyligen i betänkandet SoU 1986/87:22 tagit upp frågan om familjerådgivningsverksamhetenoch föreslagit att som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att regeringen skyndsamt bör ta upp frågan om hurfamiljerådgivningsverksamheten skall kunna tryggas. Uppgiften att göraprioriteringar mellan olika forskningsprojekt och avgöra vilka projekt som börbeviljas medel ankommer på anslagsbeviljande myndigheter. Motion (s) avstyrksdärför såvitt nu är i fråga (yrkande 2). I motion 1986/87:So456 av () begärs attregeringen i anslutning till den aviserade propositionen om den framtidaforskningspolitiken presenterar förslag avseende en samordnad forskning inomhandikappområdet så som motionen förordar. Motionären påpekar bl. a. att ingenheltäckande kartläggning har gjorts av de olika typer av forskningsprojekt sompå längre eller kortare sikt kan bli av betydelse för rehabiliteringen av ryggskadadeoch att man därför inte kan uttala sig om omfattningen av sådan forskning. Behovet av en samordnad handikappforskning tas särskiltupp i forskningspropositionen. Efter samråd med statsrådet statsrådet att forskningsrådsnämnden (FRN) i fortsättningenfår ansvaret för planering, samordning och kanalisering av resurserna förhandikappforskning (prop. 6 s. 52 jämfört med bil. 4 s. 5 och 6). FRNföreslås också anvisas 2,5 milj. kr. för stöd till forskning inomhandikappområdet. Vidare sägs i propositionen att sektorsorgan med ansvar förforskning och utveckling inom handikappområdet tillsammans bör anslå minst 2,5milj. Sammantaget kommer då FRN att ansvara för fördelningen av 5 milj.kr. för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inomhandikappforskningen. Mot bakgrund av det här redovisade innehållet iforskningspropositionen anser utskottet inte att motion So456 (c) påkallarnågon åtgärd av . Motionen avstyrks därför. I motion So469 av m.fl. (s) hemställsatt regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade medel för forskning om förebyggande och behandling av luftvägsinfektioner. Enligt motionärerna är luftvägsinfektioner globalt sett ett större hälsoproblem än 17 bådehjärt- och kärlsjukdomar och cancer. Luftvägsinfektioner orsakar en SoU1986/87:28 stor del av de dödsfall som drabbar barn i u-länderna.De är också den främsta orsaken till korttidsfrånvaron vid våra arbetsplatser. När det gäller hälso- och sjukvårdsforskning ligger deområdesprioriteringar som angivits i de senaste två forskningspolitiskapropositionerna fast (prop. 4 s. 8). Därmed har forskning inomprimärvården hög prioritet. Även epidemiologi (läran om sjukdomars spridningoch utbredning i befolkningen) och miljömedicinsk forskning anses ha högangelägenhetsgrad. Utskottet har erfarit att DSF stöderprojektet i primärvården, som bedrivs vid vårdcentralen i .