bet · GA01KU17 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa grundlagsfrågor m.m. KU 1986/87:17 Ibetänkandet behandlas 31 motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1986.De gäller i flertalet fall stadganden i regeringsformen. Framställningen hardelats upp på följande avsnitt. Den enskilde och organisafioner Egendomsrätt, näringsfrihet ochyrkesfrihet Skydd mot diskriminering avhomosexuella Lagrådsgranskningen m. m. Försvaret av fri- ochrättigheter Utskottethar avstyrkt samtliga motionsyrkanden. I ärendet föreligger fio reservationer(tre m, fp och c, två m, en fp, en c samt tre vpk) och två särskilda yttranden(ett m och fp samt ett fp). 1985I86:K20Iav () vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. attriksdagen begär att regeringe;n tillsätter en parlamentarisk utredning med uppgift att utreda och värdera förekomsten av korporativism i förhållan de fill statsskickets grunder, 2. attriksdagen begär att regeringen låter utreda hur den enskildes äganderätt skall kunna tryggas på ett bättre sätt än vad som kommit fill uttryck i 2 kap. 18 § regeringsformen, 1985I86:K202av Berfil () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av gällandelagar som berör äganderätten, 2. att som sin meningger regeringen till känna vad i mofionen anförts om grundlagsfästegendomsskydd, 1985/86:K203av m. fl. (c) vari yrkas att beslutar att KU1986/87:17 regeringsformen 3 kap. 2 § skall ha följande lydelse: Rösträttvid val till tillkommer svensk medborgare som är eller någon gånghar varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått aderton.års åldersenast på valdagen eller som är omyndigförklarad av domstol har ej Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 1985/86:K204 av m. fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär att maktutredningen skall belysa korporativatendenser i. det svenska samhållet och obalansen mellan sär-ochallmänintressen, 1985/86:K205 av m. fl. (c) vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om tillsättande av en utredning angående grundlagsskyddadegendomsrätt samt närings- och yrkesfrihet, 1985/86:K207 av m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas 3. att hos regeringen begär förslag tillgrundlagsskyddad egen domsrätt samt närings- och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen-'' anförts, . 6. att hos regeringen begär utredning ominförandet av en författningsdomstol i enlighet med vad som i motionen anförts, 1985/86:K208 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos ' regeringen begär utredning om författningsmässig regleringav föräldrarätten i grundlagen, 79S5/S6.År209av m. fl. (vpk) vari yrkas attriksdagen beslutar ' ' att hos regeringen hemställa om åtgärder ägnade att bättre säkra det faktiska , , upprätthållandetav de grundläggande medborgerliga fri-och rättigheterna, 1985/86:K210 av m.fl. (vpk) vari yrkas ättriksdagen hos regeringen begär förslag om lagligt skydd mot diskriminering avhomosexuella i enlighet med betänkandet från utredningen ochsamhället, 1985/86:K214 av m. fl. (c) vari såvitt nu är ifråga yrkas 5. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära tilläggsdirektiv fill folkstyrelsekommitténför utredning om vetorätt för lagrådet i vissa lagfrågor i enlighet med vad somanförts i motionen, ' 6. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära tilläggsdirektiv till folkstyrelsekommitténför översyn av vissa grundlagsbestämmelser i enlighet med vadsom anförts i motionen, . 1985/86:K215 av m. fl. (fp, m och c) variyrkas att hos regeringen begär förslag till grundlagsskyddadnärings-och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts, 1985/86:K217 av Axel m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar, om en sådan ändring i regeringsformen ochbrottsbalken,. :att Konungens' straffrättsliga immunitet upphävs. 1985/86:K218av () vari såvitt nu är i fråga yrkas KU 1986/87:17 3. attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring av grundlageni syfte att skydda rösträtten för svenska medborgare bosatta , utomlandsi enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till inrättande av författningsdomstol i enlighet med vad som anförts i motionen, 1985/86:K219 av i m. fl. (m) varisåvitt nu är i fråga yrkas 2. att hos regeringen begär översyn med den imotionen föreslagna inriktningen av de viktigare lagar som regleraräganderättsliga frågor, 1985/86:K220 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att beslutar att såsom vilande anta följandesom Mofionärer- nas förslag betecknade förslag till lag om ändring i regeringsformen (se bilaga 1), ' 2. att riksdagenbeslutar att såsom vilande anta förslaget-i överensstäm- ' ' melse med ovan föreslageri ändring iregeringsformen 1 kap. 3§ - att successionsordningen skall upphöra attgälla vid utgången av , 3. att riksdagenbeslutar att hos regeringen hemställa om förslag till följdändringar i lagtexti övrigt och till reglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslutom övergång till republik, 1985/86:K222 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begår förslag fill grundlagsskyddad egendomsrätt samtnärings-och yrkesfrihet i enlighet med vad som i motionen anförts, 1985/86:K224 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillskapande av ett handels- och industridepartement, 1985/86:K225 av m. fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tilLgrundlagsskydd avnäringsfriheten, 1985/86:K226 av m.fl. (fp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag om grundlagsskyddad näringsfrihet, 1985/86:K229 av m:fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos - ' regeringen begär att folkstyrelsekornmittén får i uppdragati närmare utreda på vilket sätt regeringsformens regler bör förtydligas såatt orgänisationsfri-heten och rätten att lämna en organisation säkras ienlighet med vad som ovan anförts (se motionen), }985/86:K230 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som vilande grundlagsförslag antar ovan angivna ändring av 3 kap. 2 § regerings formen (se mofionen), , 1985/86:K233 av m. fl. (m) vari såvitt nuär i fråga yrkas 1. att hos regeringen begär förslag fill ändringi grundlagen för att säkerställa den negativa föreningsrätten, ' , 1985/86:K625 av KarinAhrland och (båda fp) vari yrkas att KU 1986/87:17riksdagen beslutar begära att regeringen uppdrar åt folkstyrelsekommittén attframlägga förslag till sådant förtydligande av 1 kap. 2 § sista stycketregeringsformen att det står fullt klart att religiösa minoriteter har rätt attfölja sina religiöst betingade sedvänjor i den mån annan ej skadas därav, 1985/86:N433av () vari såvitt nu är i fråga yrkas 3.att beslutar uttala sig för att ett särskilt energideparteme;ntinrättas. Imotion K220 av m. fl. (vpk) begärs att skall övergå tillett republikanskt statsskick. Motionärerna lägger fram förslag till ändringar iregeringsformen (RF) och successionsordningen. Vidare begärs att regeringenskall lägga fram förslag till de följdändringar i andra författningar som kanföranledas av ett beslut om övergång till republik. Som huvudskäl för denföreslagna förändringen anförs att monarkin är odemokratisk, att den är enideologisk maktfaktor och att statschefen bör vara väl förankrad i landetspolitiska liv. Motionärerna anser att talman bör vara riketsstatschef. Utskottet,som erinrar om den ståndpunkt angående statsformen som intogs i samband med1974 års författningsreform, avstyrker mofion K220. Imotion K625 av och (båda fp) föreslås attfolkstyrelsekommittén får i uppdrag att lägga fram förslag till sådantförtydligande av 1 kap. 2 § sista stycket RF att det står fullt klart attreligiösa minoriteter har rätt att följa sina religiöst betingade sedvänjor iden mån annan ej skadas därav. Morionärernaframhåller att det är särskilt viktigt att företrädare för offentligainstitutioner eller välkända enskilda företag medverkar till att värna dennarätt. De erinrar om att i två fall har kollektivtrafiken i ochStockholm vägrat sikher rätt att bära turban i arbetet. När de berördapersonerna vidhållit sin uppfattning har de blivit avskedade. Motiveringen är ibåda fallen, med vissa variationer, att de gällande uniformsreglerna intemedger bärandet av turban. Det ena fallet har också hunnit prövas avarbetsdomstolen, som godkände uppsägningen. Enligt motionärerna är förfarandetett grovt övertramp mot en religiös minoritets rätt. arbetsdomstolen trotsregeringsformens lydelse ansett sig kunna godkänna KU 1986/87:17uppsägningen är det tydligt att frågan om religiösa människors rätt måste. .utvecklas ytterligare i lag. Regeringsformensbestämmelser om de grundläggande fri- och rättigheterna innebär bl. a. attvarje medborgare gentemot det allmänna är fillförsäkrad religionsfrihet, varmedförstås frihet att ensam eller fillsammans med andra utöva sin religion (2 kap.1 § RF). Detta är den enda av de positiva fri- och rättigheterna som inte kanbegränsas (2 kap. 12 § första stycket RF). Vidare föreskrivs i 1 kap. 2 § sistastycket RF att etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter attbehålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. Grundlagensskydd för religionsfriheten torde allmänt uppfattas som ett förbud motbestämmelser som uttryckligen riktar sig mot någon viss religionsutövning ellersom uppenbart syftar till att motverka en viss religiös riktning fastänbestämmelserna har fått en mera generell avfattning. De allmänna begränsningarsom gäller för människors handlande i ett samhälle som det svenska, t. ex.förbud att utöva kroppsligt våld, kan ibland komma att uppfattas som ett hinderför religionsfrihet. De gränsdragningsproblem som sålunda kan uppstå föranlederdock inte utskottet att ta något initiativ i den riktning som förordas i motionK625. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet. 3, Den enskilde och organisationer Underdenna rubrik behandlas två motioner om korporafivism och två motioner omnegativ föreningsrätt. Det skall i detta sammanhang också noteras att motionK214 av m. fl. (c) tar upp frågor om föreningsfrihet. Därvidframhålls att motionärerna i andra motioner krävt bl. a. ökad föreningsfrihetför enskilda. Vidare uttalas att det är en självklarhet för mofionärerna attden enskilde själv skall bestämma såväl vilka föreningar han vill tillhöra somom och när han vill återta sitt medlemskap. Imotion K204 av m. fl. (fp) begärs att maktutredningen skallbelysa korporativa tendenser i det svenska samhället och obalansen mellan sär-och allmänintressen. Motionärerna förklarar sig värna om organisationernassjälvständighet och arbetsmöjligheter. Dessa har en viktig roll att fylla somgaranter för mångfald och vitalitet i den demokratiska processen. Omorganisafioner och rörelser skall kunna fylla denna positiva roll måsteemellertid deras inflytande balanseras av folkrepresentationen och de politiskapartierna. De politiska partiernas uppgift är att se till allmänintresset,medan intresseorganisationernas är att driva sina medlemmars särintressen.Idéer om det allmännas bästa - där skilda särintressen sammanvägs - måstealltid vara de överordnade. I annat fall riskerar vi att närma ossdet korporativa samhället: den allmänna och lika rösträtten trängs KU1986/87:17 tillbaka som yttersta grund för samhällsstyret till förmån föruppgörelser och förhandlingar mellan olika organiserade intressen. Individernabehandlas inte längre lika oavsett vilken samhällsgrupp de tillhör. Stora ochvälorganiserade grupper dominerar över de mindre och svagare. Frågan om vilkengrupp man representerar blir viktigare än vilka argument mån har att komma mednär en fråga skall avgöras. Det är enligt motionärerna inte svårt att se hur mångaorganisationer under senare årtionden kraftigt förstärkt sitt inflytande. Obalansen mellan partier och organisationer kan illustreras på flera sätt. a. harorganisatio-. nerna genom politiska beslut givits representation i hundratals olika myn digheter och utredningar. deltar man i ett stort antal remissom gångar. Organisationernas överlägsna informationsresurser och förmåga att mobilisera sina medlemmar gör vidare att deras genomslag i massmedia ofta . Med den ojämlikhet som finns i det korporativa systeriiet visardet- , . sigatt desvagaste och mest utsatta grupperna får svårt att göra sin röst hörd. Motionärernager exempel från bl. a. jordbrukspolitikens område. Vidare berör de organisationsfriheten. Balansen mellan särintresse och allmänin- . tresse måste återställas för att värna den politiska jämlikheten, den samhälleliga effektiviteten och den individuella integriteten. Motionärerna anser att detta inte skall ske genom att organisationernas frihet och., självständighet reduceras,-utan genom att de politiskt förtroendevalda får , . förstärktamöjligheter att ta sitt ansvar att se till allmänintresset. I motionen gesexempel på åtgärder bl. a. på arbets-, hyres-och skatterättens områden somkrävs för att minska de korporativa tendenserna. I motion K201 av () redovisas olikaförhållanden som gällerfackföreningar och andra intresseorganisationer såsöni hyresgästorga nisationer. Med hånsyn till att fackföreningar, utöver sin maktställning på arbetsrättens område, har fått offentliga förvaltningsuppgifter behövs regler för denna verksamhet. Motioriären nämner ledamotskap i arbetsdomstol, myndigheter och utredningar, närvarorätt vid kommunala nämnders sam manträden och fackföreningens roll i löntagarfonderna. Vidare saknas rättsliga normer i förhållandet inbördes mellan fackföreningen och den enskilde beträffande bl. a. överprövnirig av föreningens beslut och rätten att slippa bli ansluten mot sin vilja. Korporativismeri har enligt motionären fått en maktställning som inte står i samklang med' regeringsformens stadgande ' om att all offentlig makt utgår från folket, och den behöver därför utredas (yrkande 1). I/nor/o/j 229 av m. fl. (fp) begärs attfolkstyrelsekommittén får i uppdrag att närmare utreda på vilket sättregeringsformens regler bör förtydligas så att organisationsfriheten och rättenatt lämna en organisation säkras. Motionärerna erinrar om att det finns eneffektiv lagstiftning mot diskriminering av etniska minoriteter, kön ochreligiösa grupperingar'. Dé anser att en sådan lagsfiftning bör införas ocksåför' dem som av någon anledning vill stå utanför en facklig organisation. Demöjligheter som finns att införa negativ föreningsrätt, dvs. en rätt att lämnaen facklig organisation,' ärgrundlagsändring - en metod vilken garanterar individens frihet - eller KU1986/87:17 ändring i medbestämmandelagen eller en helt ny föreningsrättslag. Äveri i wo/io/i/C2JJ av m. fl. (m), yrkande1 begärs, med hänvisning till motion 1985/86:A748, förslag.till ändring igrundlagen för att säkerställa den negativa föreningsrätten. Därvid anförs, somi motion K229, att LO-medlemmar vägras utträde. Vanligtvis hänvisas en medlemsom söker utträde ur ett till skiljenämndsklausulen i.stadgarna.Enligt normalstadgan för skall ernellertid skiljemän utses på ettsätt som enligt en dom i högsta domstolen typiskt sett är ägnat att ingeallvarliga betänkligheter från rättssäkerhetssynpunkt. Bakgrund och tidigare behandling Föreningsfriheten innebär enligt 2 kap. 1 § RF en frihetgentemot det allmänna ätt sammansluta sig med andra för allmänna eller enskildasyften. Den s. k. negativa föreningsfriheten anges i 2 kap. 2 § RF som ettskydd mot att tvingas fillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annansammanslutning för åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annatsådant hänseende. I likhet med den posifiva föreningsfriheten och de övriga iregeringsformen angivna s:k. opinionsfriheterna samt vad som i övrigt ihuvudsak gäller beträffande rättighetsreglerna, i regeringsformen är dennegativa föreningsfriheten formulerad som en frihet som .gäller endast i. ,förhållandet mellan den enskilde och det allmänna. Sin nuvarande utformninghar bestämmelsen, om den negativa föreningsfriheten fått i samband med deändringar i RF:s rättighetskapitel som på grundval av fri- ochrättighetsutredning genomfördes fr. o. m. . Frågor rörande den enskildes förhållande till enskildaorganisationer har . tidigare behandlats av utskottet, bl. a i samband med 1976års reform med förstärkningar i RF:s fri- och rättighetsregler och senare medanledning av . . motioner rörande bl. a. negativ föreningsfrihet. Utskottet tog vid det förstnämnda tillfället (KU1975/76:56) avstånd från tanken att i grundlag ge rättigheterna ett omfattande skydd gentemot angrepp från enskilda. Det ansågs att ett rättighetsskydd som skulle gälla gentemot lagstiftaren, , måste ges i en form som binder denna, dvs. i grundlag, medan det däremot, för att skydda medborgarnas rättigheter mot angrepp från andra enskilda, i de flesta fall skulle vara tillräckligt medvanlig lag. Det skulle vidare inte vara praktiskt möjligt att låta rättighetsskyddet,. generellt avse också förhållanden enskilda emellan på grund av de lagteknis ka komplikationer som.skulle blj följden. Önskemål om förstärkningar i rättighetsskyddet skulle således få prövas inom den vanliga lagstiftningens ram allteftersom de uppkom. Vid en senare behandling av motioner rörande negativföreningsfrihet m.m. hän visade utskottet (KU 1983/84:8) till det tidigaregjorda ställningstagandet och till att frågan om lagstiftningsåtgärder i dettahänseende på arbetsmarknadsområdet var under beredning i annatutskott (AU . 1983/84:5). Det låg enligt i linje medtidigare gjorda uttalanden att frågan prövades av i det sammanhanget. Arbetsmarknadsutskottetbehandlade frågan om dén negativa förenings- rättensenast (AU 1985/86:1). Utskottet erinrade om att frågan KU1986/87:17 tidigare tagits upp utförligt med anledning av de synpunkter somanförts av nya arbetsrättskommittén (SOU 1982:60). De resonemang som då fördesi betänkandet AU 1983/84:5 ledde fram till att utskottet för sin del,anslöt sigfill de ställningstaganden som gjorts inom kommittén och som innebar att manborde avstå från att ingripa med lagstiftning om den negativa föreningsrättenoch mot bruket av organisationsklausuler. I betänkandet AU 1985/ 86:1förklarade utskottet sig ha kvar den inställningen. De problem som kanföreligga - som för övrigt torde vara av begränsad omfattning - bör kunna lösaspå annat sätt än genom lagstiftning. Slutligen hänvisades, när det gällerfrågan om utträde ur fackförbund, till den rättspraxis som föreligger och sombl. a. innebär att arbetsdomstolen i ett utslag slagit fast att medlemmar avett fackförbund måste ha rätt att lämna förbundet under förutsättning att vissuppsägningsfid iakttas. Utskottet har behandlat frågan om den enskildesförhållande till organisationer senast i sitt betänkande KU 1984/85:30.Yrkanden förelåg bl. a. om förstärkning av den enskildes ställning gentemotorganisationer och om grundlagsreglering av den negativa föreningsfriheten.Utskottet fann inte skäl att med frångående av fidigare ställningstagande tainitiativ fill åtgärder av det slag som förordats i motionerna. Beträffandefrågan om en generell utvidgning av den enskildes rättighetsskydd i grundlagfill att gälla också gentemot enskilda organisationer uttalades att hithörandefrågor tagits upp av yttrandefrihetsutredningen. I betänkandet yttrandefriheten (SOU 1983:70) berörsåtgärder av enskilda som begränsar yttrandefriheten. Utredningen ansluter sig istort till ' den bedömning som fri- och rättighetsutredning gjorde ifråga om möjligheten att i grundlag reglera rättsförhållandet mellan enskilda ifri- och rättighetsfrågor. Någon generell regel om förbud mot hindrandeåtgärder från enskilda bör enligt utredningens mening inte iriföras igrundlagen. I en lagrådsremiss om förstärkt grundlagsskydd föryttrandefriheten m.m., intas samma ståndpunkt. Frågan öm skydd för enskildamot olika yttrandefrihetsbegränsande åtgärder av andra enskilda föreslåssåledes inte bli reglerad i grundlag. Den maktutredning som beförs i motion K204 tillkalladessommaren 1985 (Dir. 1985:36). Den har till upjDgift att analysera fördelningenav makt och inflytande inom olika områden av det svenska samhället, bl. Kommittén skall fördjupa kuriskaperna om den svenskademokratins villkor, om medborgarnas möjligheter att påverka sinalevnadsvillkor och om de faktorer som skapar makt att forriia morgondagensSverige. Utskottet, som erinrar om att en proposition omgrundlagsskyddad yttrandefrihet kommer att föreläggas ,finner inte anledning att ta initiativ till åtgärder av det slag som förordas imotionerna K201 yrkande 1, K204, K229 och K233 yrkande 1, vilka avstyrks. 4.Egendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet KU 1986/87:17 Grundlagsskydd för egendomsrätten, näringsfriheten ochyrkesfriheten tas upp i nio motioner. Enligt motion K207a\ m.fl. (m) har denenskilde en i många avseenden svag ställning gentemot det allmänna.Egendomsrätten samt närings- och yrkesfriheten åtnjuter grundlagsskydd i mångaandra länder. Den svenska regeringsformen innehåller emellertid endast ettrelativt svagt skydd för egendomsrätten, medan näringsfriheten ochyrkesfriheten över huvud taget inte omnämns. En möjlighet att förstärkagrundlagsskyddet för egendomsrätten vore att i 2 kap. 18 § RF, iöverensstämmelse med den danska grundlagen, föreskriva att egendomsrätten är okränkbar. Det framhålls vidare att det har blivit allt svårare förden enskilde att utöva näring och yrke. Både formella och reella hinder finns,och nya tillkommer ständigt. I praktiken har närings- och yrkesfriheteninskränkts genom t. ex. monopol, bidragsbestämmelser, långtgående reglerings-och styrningsåtgärder, auktorisationskrav och liknande företeelser. Denmarknadsekonomi vårt öppna samhälle förutsätter bygger på såväl enskildäganderätt som näringsfrihet. Motionärerna menar därför att rätten att drivanäringsverksamhet måste anses vara grundläggande samt av så stor principielloch praktisk betydelse att detta bör komma till uttryck i konstitutionen(yrkande 3). Motsvarande synpunkter har förts fram i motion K222 avAnders m. fl. (m) samt i motion K205 av m. fl. (c), varien utredning begärs. I motionerna K225 av m.fl. (fp) och K226av m. fl. (fp) begärs, med hänvisning till motionerna1985/86:N302 resp. 1985/86:N307, förslag om grundlagsskyddad näringsfrihet. senare motionerna framhålls betydelsen av fri etableringsrätt. Det måstetill mycket starka skäl om man skall acceptera olika former av tillståndstvångi näringslivet. Dessa innebär ingrepp i näringsfriheten, vilken enligt motionärernai likhet med andra grundläggande friheter bör vara grundlagsskyddad. Monopoloch monopoltendenser, etableringskontroll och olika regleringar utgör vidarehot mot samt begränsar näringsfriheten och konkurrensen. I motion K215 av m. fl. (fp, m och c) yrkasgrundlagsskydd för närings- och yrkesfriheten. Motionärerna anför att grundenför en marknadsekonomi är att företag fritt får startas. Utan detta friatillträde hotas både näringslivets dynamik och sysselsättningstillfällen. Ettavgörande steg för att öka blivande företagares och övriga investerares tilltrotill statsmakternas vilja att även fortsättningsvis satsa på ett marknadsekonomisktsystem vore att i grundlagen skydda rätten att starta och driva foretag. Enregel om närings- och yrkesfrihet bör tas in i 2 kap. RF och ha följandelydelse: Svensk medborgare äger i riket driva näring och utöva yrke såvidaannat inte är föreskrivet i lag eller förordning. I motion K201 av () begärs en utredning omförekomsten av korporativism i förhållande till statsskickets grunder. Denfrågan behandlas i en annan del av detta betänkande. I motionen begärs även enutredning 1* 1986/87. om hur denenskildes äganderätt skall kunna tryggas på ett bättre sätt än vad KU1986/87:17 som kommit till uttryck i 2 kap. 18 § RF (yrkande 2). a. om innebörden av hyresförhandlingslag. Enligt den harhyresgästorganisation att av alla hyresgäster, oberoende avom dessa är medlemmar i organisationen eller inte, uppbära ersättning för dessförhandlingsarbete; ersättningen är enligt lagen inbakad i hyran. Ersättningenavser även medel för "hyresgästinflytande och fritidsverksamhet",inalles av hyran.