bet · GA01UbU7 · 1986-12-31 00:00:00 — om fristående skolor m. m. UbU 1986/87:7 1985/86:Ub213 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att börfå i uppdrag att skyndsamt presentera förslag om nya statsbidragsbestämmelserför fristående skolor, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge.regeringen till känna vad som anförts i motionenom föräldrars och elevers ökade möjligheter att välja skola inom det kommunalaskolväsendet. 1985/86:Ub214 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om nyastatsbidragsbestäm-. melser för fristående skolor i enlighet med vad som imotionen anförts. 1985/86:Ub253 av Per m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå påsamma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi, 2. att riksdagenbeslutar ändra skollagen i fråga om elevers fördelning på skolenheter ienlighet med vad som i-motionen anförts. har under /83 slagit fast attsamhället har ett övergripande ansvar för skolpliktiga elevers skolgång ochutbildning. erinrades om enskilda människors rätt att driva ochutnyttja fristående skolor (skolor med annan huvudman än stat och kommun),vilka uppfyller vissa minimikrav. Detta följer av de principer om frihet förenskilda individer som är en grundpelare i det svenska samhället och av deinternationella förpliktelser som åtagit sig genom att tillträda olikakonventioner (prop. 1982/83:1, UbU 1982/83:10, rskr. 1982/83:63). Skolplikt får fullgöras i en fristående skola, om skolanär godkänd för ändamålet. Godkännande skall meddelas, om skolans utbildning gerkunskaper och färdigheter som förmedlar och skolan även i övrigtväsentligen svarar mot allmänna mål. Ärenden om godkännande skallprövas av skolstyrelsen i den kommun där skolan skall bedriva sin 1 1986/87. verksamhet(9 kap. 1 § skollagen; prop. 1985/86:10, UbU 1985/86:6, rskr. UbU 1986/87:71985/86:39). Rätten att driva en fristående skola för icke skolpliktigaelever grundar sig bl, a. på den allmänna principen om näringsfrihet. Någotgodkännande av skolan av skolmyndighet krävs inte. Undervisningsverksamhetenmåste självfallet utövas inom ramen för allmänna rättsregler och de regler somgäller för näringsverksamhet i allmänhet eller speciellt för undervisningsverksamhet. Rätten att driva en fristående skola medför inteautomatiskt rätt till statsbidrag. beslöt under /83 om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor för skolpliktiga elever. Enligtbeslutet skall det ankomma på regeringen att förklara fristående skolorberätfigade till statsbidrag enligt de riktlinjer som angetts av . Föratt en fristående skola skall kunna få statsbidrag skall den genorn sinpedagogik eller särskilda inslag i verksamheten eller på annat sätt kunna geerfarenheter av värde för det offentliga skolväsendet eller komplettera detta inågot annat allmännyttigt avseende. Antalet elever i fristående skolor medstatligt stöd utgjorde /86 ungefär av antalet skolplikfigaelever i riket. Bidraget per elev utgör av det genomsnittligastatsbidraget per elev i (prop. 1982/83:1 s. 31-32, 43 och 45, UbU1982/83:10 s. 15). Statsbidraget är elevrelaterat. Det nuvarande statsbidragettill består främst av basresurser (grupprelaterade bidrag) och enförstärkningsresurs (elevrelaterat bidrag). beslöt under /84 om ett nyttstatsbidragssystem för fristående skolor på gymnasial nivå, i första hand förde skolor som inte har statligt reglerade tjänster. Det skall ankomma påregeringen att förklara fristående skola på gymnasial nivå berättigad tillstatsbidrag enligt vissa av angivna riktlinjer. Dessa innebär ihuvudsak att statsbidrag kan utgå till skola som genom sitt utbildningsinnehålli något väsentligt avseende skiljer sig från det som förekommer inom detoffentliga skolväsendet eller vars undervisning har en särskild pedagogiskuppläggning i avseende fill t. ex. tim- eller kursplaner. Det nuvarande statsbidragssystemet för gymnasieskolan är knutettill kommunernas skolorganisation och bidraget är i huvudsak grupprelaterat.Den 1 juli 1987 ändras detta statsbidragssystem (prop. 1985/86:97, UbU1985/86:37, rskr. 1985/86:357). Bidraget kommer dä att j stor utsträckning gesi förhållande till antalet elever (elevrelaterade filläggsresurser). () fick regeringens uppdragatt utvärdera 13 fristående skolor på grundskolenivå. Utvärderingen skulleresultera i en bedömning av i vilken utsträckning och hur erfarenheter fråndessa skolor, skulle kunna överföras till det allmänna skolväsendet. SÖ:s utvärdering, som överlämnades fill regeringen den 11april 1986, visar - liksom SÖ:s utvärdering av den pedagogiska verksamheten vidKristofferskolan - att det är av stor betydelse för en skola att desslärare utvecklar en pedagogisk samsyn i sitt arbete. I en fristående skola meden viss given inriktning underlättas en utveckliiig av en sådan samsyn. När detgäller ett nyttiggörande av de fristående skolornas uppläggning av undervis- ningen ochandra värdefulla erfarenheter av deras verksamhet för det UbU 1986/87:7kommunala skolväsendet anser SÖ att de områden som i första hand kan komma ifråga är a) lokalt utvecklingsarbete b) lärares grundutbildning och c)lärarfortbildning. I fråga om lokalt utvecklingsarbete anses det lämpUgt att'kontakter tas direkt mellan Intresserade och geografiskt lämphgt belägna skoloroch de fristående skolorna. Erfarenheterna från fristående skolor visar enligtSÖ på ett väl utvecklat samarbete mellan hem och skola, vilket man också kandra nytta av i det lokala utvecklingsarbetet. Inom lärarutbildningen börprakfik och studiebesök kunna komma i fråga. Vad lärarfortbildningen beträffaranser SÖ det angeläget att lärare i kommunerna mera allmänt utvecklar systemetmed besök i andra skolor. I slutet av sin skrivelse aktualiserar SÖ frågan omändring av de kriterier som finns för statsbidrag till fristående skolor. Enligt motion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 2 bör bedömningenav om statsbidrag skall utgå till en fristående skola inte sorn för närvarandeinskränkas fill att avse vad skolan filiför det allmänna skolväsendet. Det börenligt motionärerna betraktas som ett allmänt intresse att tillgodose önskemålfrån föräldrar och elever när det gäller val av skola. Vidare bör övervägas omdet är möjligt att likställa villkoren för statens bidrag till det offentligaskolväsendet och till fristående skolor. SÖ bör enligt motionärerna få iuppdrag att lämna förslag fill nya statsbidragsbestämmelser. I motion1985/86:Ub214 (c) yrkande 2 begärs förslag om ett förbättrat statsbidrag förfristående skolor. Enligt motion 1985/86:Ub253 (m) yrkande 1 är kriterierna föratt en fristående skola skall få bidrag för snäva. Vidare anförs att bidragetnär det ges inte är tillräckligt. Motionärerna begär förslag till nya bidragsbestämmelser. En skola som uppfyller grundläggande kvalitativa krav bör kunna fåstöd motsvarande högst de kostnader staten har för elev i det kommunalaskolväsendet. Vidare anses det rimligt att kommun ger stöd motsvarande högstden elevrelaterade, rörliga kostnaden per elev för kommunen. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. I vad gäller frågan om en modifiering av nuvarande villkorför statsbidrag till fristående skola har utskottet erfaritattSÖ:s nyssnämndaskrivelse är föremål för remissbehandling. Regeringensberedning av ärendet bör avvaktas. Nivån på statsbidraget till fristående skola ärsjälvfallet inte något som är givet en gång för alla. Så längestatsbidragssystemet för det offentliga skolväsendet i första hand ärgrupprelaterat, framstår det som angeläget att fastställa en sådan nivå på detelevrelaterade bidraget fill fristående skolor, att detta jämte bidraget tilldet kommunala skolväsendet innebär oförändrade kostnader för staten jämförtmed om alla elever går i den kommunala skolan. SÖ har på regeringens uppdraggjort en översyn av gällande statsbidragsbestämmelser för (Ds U1984:1()-18). I beredningsarbetet inom beträffande ett nyttstatsbidragssystem för kommer såväl ett elevrelaterat bidrag somandra bidragsmodel- .. ler att bli föremål för överväganden. Som redovisats idet föregående kommer statsbidraget till gymnasieskolan fr. o. m. den 1 juli1987 att förändras så att det i stor utsträckning ges i förhållande tillantalet elever i skolan iform av elevrelaterade tilläggsresurser. I samband med beslutet om UbU1986/87:7 nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan bemyndigade regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer att avgöra vilka följdändringar sombör göras i reglerna för statsbidrag till fristående skolor med statligtreglerade tjänster med hänsyn till ändringarna beträffande bidragssystemet förgymnasieskolan. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /86:Ub213 yrkande 2, 1985/86:Ub214 yrkande 2 och 1985/86:Ub253yrkande 1. Slutligen tar utskottet i detta sammanhang upp tvåmotioner som gäller tillgodoseende av enskilda önskemål vid val av kommunalskolenhet i kommunen. Enligt motion 1985/86:Ub213 (fp) yrkande 3 bör föräldraroch elever få större frihet än när det gäller möjlighet attvälja skola inom det kommunala skolväsendet i kommunen. I motion 1985/ 86:Ub253(m) yrkande 2 förordas en ordning där den enskilde elevens önskemål skall varautgångspunkten vid fördelningen av elever på skolenheter i det kommunalaskolväsendet. Endast om starka skoladministrafiva skäl talar däremot skall enannan skola än den eleven önskar kunna komma i fråga. Regeringen har meddelat bestämmelser omskolenheter m. m. i skolförordningen, nämligen 2 kap. 23 § samt 7 kap. 11 §.Bestämmelserna lyder: 2 kap. 23 § Eleverna i kommunens grundskolaskall fördelas på skolenheterna med hänsyn till vad som är ändamålsenligt frånkommunikationssynpunkt, till vad som krävs för att effektivt utnyttja lokaleroch andra utbildningsresurser samt till elevers och föräldrars önskemål. Fördelningen skall göras av skolstyrelsen, om inte annatär särskilt föreskrivet. får meddela föreskrifter om fördelningenpå skolen heter. 7 kap. 11 § beslutar om skolenheter i vilkagymnasieskola ingår. Om det för en kommuns eller landstingskommunsgymnasieskola finns två eller flera skolenheter med samma studieväg, skalleleverna på studievägen fördelas på skolenheterna med hänsyn till vad som ärändamålsenligt från kommunikationssynpunkt, till vad som krävs för atteffektivt utnyttja lokaler och andra utbildningsresurser samt till elevers ochföräldrars önskemål. Styrelsen för skolan fördelar eleverna på skolenheter, ominte annat är särskilt föreskrivet. Av regeringens bestämmelser framgår att elevers ochföräldrars önskemål skall vara en av grunderna när elever fördelas påskolenheter i en kommun. Då motionärernas synpunkter därmed får anses vara istort tillgodosedda, finner utskottet att bör avslå motionerna1985/86:Ub213 yrkande 3 och 1985/86:Ub253 yrkande 2. Åberopande det anfördahemställer utskottet UbU 1986/87:7 1. beträffandefristående skolor att avslårmotionerna 1985/86:Ub213 yrkande 2, 1985/ 86:Ub214 yrkande 2 och 1985/86:Ub253yrkande 1, 2. beträffande tillgodoseende av enskilda önskemål vid val av skolenhet i kommunen att avslårmotionerna 1985/86:Ub213 yrkande 3 och 1985/ 86:Ub253 yrkande 2. Närvarande:Lars (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (m), MaritaBengtsson (s), (), (vpk) och (). BirgittaRydle (m), (), (), () ochBirger Hagård (m) har avgivit följande reservationer. Fristående skolor (mom. 1) delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjar "I vad" och pås. 4 slutar "yrkande 1" bort ha följande lydelse: Endastett fåtal elever går i fristående skolor. Den kommunala skolan är nu så välutvecklad att den tål den konkurrens som fristående skolor kan innebära.Utskottet hävdar som sin uppfattning att många olika fristående skolor skulleha en posifiv inverkan på den pedagogiska utvecklingen i landet. Även om detkan hävdas att det inte föreligger någon juridisk skyldighet för det allmännaatt ekonomiskt eller på annat sätt stödja fristående skolor, kan stat ochkommun emellertid inte utan vidare friskriva sig från ett moraliskt ansvar föratt friheten att välja skola också kan utnyttjas. Enligt utskottets meningskall de fristående skolorna inte bedömas på basis av vad de filiför detoffentliga skolväsendet utan på basis av vad de ger elever och föräldrar. Detär därför naturligt att staten ser som sin roll att ge elever och föräldrar enreell valmöjlighet mellan en skola och en fristående skola.Kostnaderna för föräldrar att låta sina barn gå i en fristående skola utanstatsbidrag är så höga att de för de flesta omöjliggör utnyttjandet avfriheten. Man kan i sammanhanget peka på att den som med storauppoffringar likväl utnyttjar sin rätt genom erläggandet av . UbU1986/87:7 statlig och skatt bidrar till det kommunala skolväsendet. antagande av FN:s och konventionerom fri- och rättigheter att utforma undervisningen är skäl nog för stöd till en fristående skola, gm denna uppfyller skollagens krav för godkännande. En jämförelse kan för övrigt göras med barnomsorgsområdet, där statligt bidrag utgår till daghem eller fritidsherh som har enskild huvudman och som är upptaget i kommunens barnomsorgsplan. som utskottet förordar att fristående skolor somgodkänts för skolpliktens fullgörande i princip skall vara berättigade fillstatligt stöd, anser emellerfid utskottet det naturligt att vissa grundläggandekvalitativa krav uppfylls för erhållande av bidrag. När så är fallet bör såvälstatligt som kommunalt bidrag till verksamheten kunna utgå motsvarande högstkostnaderna för elever i det offentliga skolväsendet. SÖ bör få i uppdrag att lämna förslag till nyastatsbidragsbestämmelser för fristående skolor. När det gäller nivån påbidraget kan ett elevrelaterat bidrag till fristående skolor konstrueras så,att statens kostnader för skolundervisning totalt sett inte ökas. Vad utskottet anfört om bidrag till fristående skolor börriksdagen som sin mening ge regeringen fill känna. dels att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande fristående skolor attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 2 och ' 1985/86:Ub253 yrkande 1 och med anledning av motion 1985/ 86:Ub214 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Tillgodoseende av enskilda önskemål vid val av kommunalskolenhet i kommunen (mom. 2) dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar"Regeringen har" och slutar "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Enligt utskottets mening är det angeläget att elever ochföräldrar ges ökad möjlighet att själva välja vid vilken skola elevenskall gå i-kommunen. Endast om starka skoladministrativa skäl talar däremotskall en annan skola än den eleven önskar kunna komma i fråga. Utgångspunktenbör våra att det val av skola som elever och föräldrar träffar skalltillgodoses. Förslag till bestämmelser med denna innebörd bör läggasfram. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. (ie/5 att litskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: ' beträffande tillgodoseende av enskilda önskemål vidväl av skolenhet i kommunen attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:Ub213 yrkande 3 och , 1985/86:Ub253yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad' utskottet anfört. Särskiltyttrande UbU 1986/87:7 Fristående skolor (mom. 1) (vpk) anför: Jag förutsätter att grundskole- och gymnasieskolutbildningäven i fortsätta ningen är en skyldighet för samhället. Stor restriktivitet närdet gäller att fillerkänna fristående skolor statsbidrag bör iakttas. Enmålsättning bör vara att låta de fristående skolorna ingå i det samhälleliga skolväsendet.