bet · GA01TU15 · 1986-12-31 00:00:00 — Av det föregående framgår att regeringen tillkallat en utredare som fåtti uppgift att undersöka de företags- och samhällsekonomiska förutsättningarnaför olika investeringar i , bl.a. och nya dubbelspårför både pendel- och fjärrtåg. Resultatet av denna utredning liksom regeringensförslag till trafikpolitiskt beslut bör avvaktas. Utskottet anser därför attmotionsyrkandena inte nu påkallar någon åtgärd från sida ochavstyrker följaktligen desamma. 1 ett flertal motioner tas frågan om olikafjärrtågsstationers lokalisering i upp. Det gäller dels omen eventuell fjärrtågsstation. Syd, skall lokaliseras i ellerFlemingsberg. Det gäller vidare krav på att ge Grödingebanan mellanFlemingsberg och en nordligare sträckning vilket skulle göra det möjligtatt anlägga en ny fjärrtågsstation i . 1 motionerna T526 (vpk) och T538 (c) framhålls att enfjärrtågsstation, Syd, bör förläggas till . Enligt motion T227 (fp) talar såväl miljöskäl som ekonomiska skäl för . I de likalydande motionerna T520 (s)och T543 (m, fp, c,vpk) yrkas att den 'Y\J 1986/87:15 planerade nya fjärrtågsstationen i sambandmed Grödingebanans utbyggnad lokaliseras till Syd. Enligt motionernaär detta alternativ både från samhällsekonomiska och företagsekonomiskasynpunkter vida överlägset det förslag som innebär en fjärrtågsstation i Järna.Det framhålls vidare att det senare förslaget med stor sannolikhet innebär attSödertälje kommuns och näringslivets utveckling försvåras. Även i motionerna T227 (fp) och T538 (c) framhålls att detbör övervägas att lokalisera en fjärrtågsstation till Syd. Olika fjärrtågsstationerns lokalisering är i första handen fråga för SJ att avgöra. Om skilda intressenter gör bedömningar som avvikerfrån SJ:s finns möjlighet för dessa att uppta förhandlingar med SJ.Lokaliseringen av fjärrtågsstationer norr och söder om hör också tillde frågor som tas upp av den utredare som undersöker de företags- ochsamhällsekonomiska förutsättningarna för olika investeringar iStorstockholmsområdet. SJ har inkommit till regeringen med enexpropriationsansökan som innebär att Grödingebanan skulle ges en sådansträckning att den inte passerar . SJ motsätter sig dock inte en avSödertälje kommun framtagen alternativ bansträckning om den försening somföljer därav blir måttlig och någon annan än SJ betalar merkostnaderna.Utskottet anser för sin del att detta är ett intressant alternativ som ingåendebör prövas i utredningsarbetet. Med hänvisning till det anförda och i avvaktanpå resultatet av pågående utredningar avstyrker utskottet samtliga nu behandlademotionsyrkanden. Enligt motion T227 (fp) bör en ny Mälarbana knytas tillstambanan i trakten av . Därmed skapas underlag för en nyfjärrtågsstation, Norr. 1 motion T503 (vpk) yrkas dels att begär attregeringen låter rusta upp och bygga ut , dels att SJ:s vagnverkstadi åter skall öppnas och att SJ:s centrala verkstäder i byggs ut. I motion T505 (s) framhålls att , dvs. ettsnabbtåg från via , /till kanknyta samman regionen till en bättre fungerande enhet. Det yrkas därför attdetta projekt prioriteras. Vidare begärs att regeringen tar initiativ tillförhandlingar med SJ och AB () om Mälarbanansframtida sträckning inom nordvästra samt hur den skallfinansieras. I motion T558 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag till byggande och finansiering av en Mälarbana. Enligt motionen bordeSJ, berörda kommuner och näringslivet gemensamt kunna bidra till förverkligandetav denna bana. Utskottet har tidigare framhållit att den tätbefolkadeMälarregionen är ett av de områden i där en utbyggd kapacitet av SJ:s persontrafik och minskade restider utan tvekan skulle kunna få betydande effekter i form av ökat tågresande. Detta förutsätter emellertid omfattande investeringsinsat- 21 ser frånSJ:s sida vilka måste vägas mot angelägna satsningar även på andra XU1986/87:15 håll i landet (/86:17). En förstudie av pågår . 1ledningsgruppen för denna studie ingår berörda kommuner och länsstyrelser samtrepresentanter för SJ och staten. Som framgår av den tidigare redovisningen under dettaavsnitt tillhör också de projekt som regeringen låter utreda isärskild ordning. I denna utredning skall de företags- och samhällsekonomiskaförutsättningarna för studeras. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att sannolikt skulle fåstor betydelse för utvecklingen inom berörda regioner. Med tanke på de storakostnader som är förknippade med projektet är det, enligt utskottets meningnödvändigt att noga studera förutsättningarna, för ett genomförande. Resultatetav pågående utredningsarbete bör därför avvaktas. Med det anförda anserutskottet att motionerna i denna del inte påkallar någon åtgärd från riksdagenssida varför de avstyrks. Frågorna om SJ:s vagnverkstad och SJ:s centrala verkstäderi som tas upp i motion T503 (vpk) bör enligt utskottets mening avgörasav SJ. Utskottet avstyrker därför yrkandet. Med Bergslagspendeln avses en järnvägsförbindelse mellanLudvika och i en delvis ny sträckning. passerar denna banaTillberga som emellertid inte kommer att beröras av den planerade Mälarbanan.Förespråkare för Bergslagspendeln anser därför att trafiken från skallledas över , och till och vidare motStockholm. Därmed kan en anknytning till en eventuell Mälarbana erhållas. I motion T505 (s) yrkas att Bergslagspendeln prioriteras iinvesteringsplaneringen. I motion T508 (vpk) framhålls att Bergslagspendeln är enmycket lönsam investering samt att byggnads- och förbättringsarbeten snabbt börkomma till stånd på banan . I motion T521 (fp) framhålls att en Bergslagspendel börinrättas och att denna bana, förutom en banteknisk upprustning, erfordrarsnabba och någorlunda tätt gående persontåg . En synkroniseringmåste ske med tågen på . 1 motion T522 (m) yrkas att projektet gesförtur vid upprustningen av järnvägar. Även imotionerna T541 (s) och T544 (c) understryks Bergslagspendelns betydelse förutvecklingen i regionen. Frågan om Bergslagspendeln hänger samman med etteventuellt byggande av . Bergslagspendeln hör liksom tillde projekt som på regeringens uppdrag utreds i syfte att ge underlag för detkommande trafikpolitiska beslutet. Utskottet anser att detta arbete böravvaktas "och avstyrker därför de nu behandlade motionsyrkandena. I motionerna T202 (c) och T212 (fp), framhålls attvästkustbanan bör byggas ut genom och anslutas till det norskajärnvägsnätet för att därigenom möjliggöra en förbindelse med . 1 motion T222 (c) framhålls att i bl.a. nordiskasammanhang bör verka för att planeringen inriktas på att skapa en skandinaviskjärnvägslänk som knyter samman och med . I motion T228 (fp) framhålls att det är viktigt att såsnart som möjligt bygga en järnvägstunnel genom . I motion T514 (m) yrkas att hos regeringenanhåller om en skyndsam utredning som kan ligga till grund för en utbyggnad avvästkustbanan till . Enligt motion T525 (vpk) bör rustas upp, nyadubbelspår och ett nytt enkelspår mellan Varp och norska gränsen byggas.Därigenom kan en tvåspårig förbindelse erhållas genom delsdubbelspår, dels alternativspär. 1 motion T523 (c) framhålls att börbyggas ut till dubbla spår på sträckan . I motionerna T517 (fp) och T546 (s) framhålls attdubbelspår bör byggas pä sträckan . Enligt motion T533 (c)bör sträckan prioriteras. Med anledning av nämnda motionsyrkanden vill utskottetliksom tidigare framhålla att det är angeläget att förbättra kapaciteten påvästkustbanan. har också beslutat om betydande utbyggnader. Sålundaskall enligt den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning dubbelspår byggas på tre delsträckor, nämligen ,Almedal-Mölndals nedre och Halmstad-Trönninge. Investeringarna beräknas totaltkosta 255 milj. kr. SJ kan på egen hand inte förränta en fortsattdubbelspärutbyggnad på . De tre ovan nämnda delsträckornaförräntar SJ till . Som tidigare redovisats låter regeringen förnärvarande utreda de företags- och samhällsekonomiska förutsättningarna för enytterligare utbyggnad av . Utskottet förutsätter attutredningsarbetet bedrivs skyndsamt. Utskottet vill vidare erinra om att SJ genomfört enbetydande upprustning av förbindelserna till . Sålunda har bananKornsjö-Mellerud upprustats för 70 milj. kr. Några planer från SJ:s sida attknyta samman med det norska järnvägsnätet finns inte. I avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete ochden trafikpolitiska propositionen som kommer att föreläggas nästa äranser utskottet att motionsyrkandena inte påkallar någon åtgärd ochavstyrker därför desamma. I motion T516 (c) yrkas att hos regeringen begäratt SJ får i uppdrag att utreda en järnvägsförbindelseGöteborg-Borås-Ulricehamn- -j-. Jönköping-Stockholm.Enligt motionären skulle en sådan järnvägsförbin- /87:15 delse fåmycket stor betydelse för . I motion T220 (c) framhålls att de kollektivapersontransporterna till och från i hög grad är beroende avjärnvägen. Enligt motionen måste varje förändrad sträckning av västra stambananavvisas. Som utskottet redan redovisat ingår Götalandsbanan blandde projekt som utreds på regeringens uppdrag. Denna bana utreds även pä lokaltinitiativ. 1 avvaktan på resultatet av detta utredningsarbete anser utskottetatt motionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från sida, varförde avstyrks. Enligt järnvägspolitiska beslut skall frågan ompersontrafikens framtid på bandelarna Gällivare-Arvidsjaur-Storuman ochBrunflo-Sveg-Mora prövas . Först då ansågs det möjligt att bedöma delångsiktiga trafikbehoven med utgångspunkt från möjligheterna att t. ex. ökaturismen. Sträckan tillhör riksnätet. Vid detta tillfällebeslutades också att prövningen av persontrafiken på bandelen Arvidsjaur-Jörnskulle senareläggas så att den kunde ske med prövningen av inlandsbanan.I avvaktan på de närmare utvärderingarna som behövde göras skullepersontrafiken bibehållas i princip oförändrad, vilket inte uteslöt att berördatrafikhuvudmän kunde köpa extra tågtrafik av SJ. Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga.Vidare förutsätter utskottet att framtid kommer att tas upp i dentrafikpolitiska proposition som kommer att föreläggas . Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkandenai motionerna T204 (c) och T549 (vpk) att hela skall föras lillriksnätet. Detsamma gäller yrkandet i motion T524 (vpk) om attbandelen skall föras tdl riksnätet. Utskottet avstyrker vidare yrkandena i motionerna T223 (c)och T506 (c) om upprustning av södra del, T226 (s) beträffandeextra resurser för upprustning och underhåll av och T532 (c) oniupprustning av och tvärförbindelserna i . Det gäller också motionerna T537 (fp) om upprustning avinlandsbanan särskilt bandelen , T544 (c) om upprustning avhela samt T549 (vpk) om elektrifiering av vissa delar av Inlandsbanan.Utskottet avstyrker också yrkandet i den sistnämnda motionen att regeringenskall ges till känna vad som i motionen anförs om banans betydelse förregionens överlevnad och möjlighet till utveckling. 6 Upprustning och utbyggnad av skilda bandelar järnvägspolitiska beslut innebar att bandelenMalung-Borlänge fördes till riksnätet, vilket betyder att den kommer att finnaskvar under Persontrafiken på sträckan lades ned år xU1986/87T5 1969. Rälsen är uppriven. 1 motionerna T501 (s), T530 (vpk) och T544 (c) begärs attVästerdalsbanan rustas upp och byggas ut till Salen. 1 motion T216 (fp) yrkasatt ett principbeslut fattas om hur trafiksituationen i dalgångskall lösas och då i första hand om en ny järnväg skall byggas eller om enupprustning av vägnätet skall prioriteras. En arbetsgrupp bestående av berörda kommuner har utrettfrågan om en utbyggnad av banan till Salen samt en upprustning ochelektrifiering av sträckan . De totala kostnaderna beräknas tillca 700 milj. kr. har i en framställning till regeringen ställtsig bakom förslaget och begärt att projektet genomförs. Utskottet är inte berett att föreslåatt skall göra ett uttalande för en utbyggnad och upprustning avVästerdalsbanan. Enligt utskottets mening bör SJ pröva denna fråga. Om SJ intekan genomföra investeringen men ändå anser att den är angelägen, för att ettväl fungerande järnvägsnät skall kunna upprätthållas, ankommer det på SJ attanmäla detta för regeringen. Utskottet är inte heller berett att göra ettprinciputtalande av det slag som begärs i motion T216 (fp). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtliganu behandlade motionsyrkanden. I motionerna T207 (c), T512 (c). T513 (s), T542 (c) ochT228 (fp) begärs att bandelen elektrifieras och upprustas. I fleraav motionerna yrkas också att regeringen anvisar erforderliga medel. 1 motionT228 (fp) begärs vidare att pendeltågstrafik inrättas på vissa sträckor, attpersontrafiken återupptas pä sträckan samt att en nybana byggs mellan och . Utskottet har för sin del föreståelse för synpunkten attetablerandet av pendeltågstrafik, vilket förutsätter elektrifiering, påsträckan kan vara en rationell lösning. Enligt utskottets meningbör dock denna fråga i första hand avgöras av SJ och berörd trafikhuvudmaneftersom trafiken är av lokal och regional karaktär. Enligt vad utskottet erfarit harkommunikationsdepartementet tagit initiativ till överläggningar medlänstyrelsen och länstrafiken i , berörda kommuner samt SJ för attutröna hur stor del av investeringskostnaden som de olika intressenterna ärberedda att bidra med. Utskottet anser att de övriga yrkanden som förs fram imotion T228 (fp) också är frågor som bör avgöras av SJ och berördtrafikhuvudman. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionsyrkandena inte påkallar någon åtgärd frän sida. I motion T507 (s) framhålls att bör göras tillett transportcentrum i . Verksamheter som omnämns i motionen är etablerandet av en rangerbangård, koncentrerad vagnslasttrafik och kombitrafik. Enligt vad utskottet erfarit pågår inom SJ ett arbete som syftar till att - bedöma varframtida transportcentra skall etableras. Utskottet anser att TU1986/87:15 denna fråga bör avgöras av SJ. Motionen avstyrks därför. I motion T532 (c) begärs att planerade investeringsprogramför norra stambanan genomförs utan senarelägganden, att anslutningstrafiken fåsatt fungera, att service- och prissättningsfrågorna beaktas, att konkurrensförhållandenablir rättvisa och att beredskapsskäl beaktas vid överväganden om, denorrländska järnvägarna. Även i motion T537 (fp) understryks nödvändigheten av attrusta upp norra stambanan. I motion T557 (c) framhålls att det framför allt är genomen upprustning av stambanan som SJ har möjlighet att konkurrera med flyget.Upprustningsarbetena behöver tidigareläggas. I motion T535 (c) yrkas att det framtida järnvägsnätet ochjärnvägstrafiken i utreds i en parlamentariskt tillsatt utredning.Enligt motionen bör ostkustbanan, , beslutas och utbyggas i enenda etapp för att avgörande systemeffekter skall kunna uppnås. Godstrafikenkräver en kapacitetsutbyggnad. Enligt motionen måste det redan nu övervägas omen sådan utbyggnad skall ske med dubbelspår längs stambanan eller genom enförlängd ostkustbana. I motion T226 (s) begärs att regeringen agerar för attmöjliggöra upprustning av banan bl.a. med hänvisning tillden stora expansionen av turistanläggningar. I motion T515 (c) begärs att regeringen tillsätter enutredning som klarlägger transportkapaciteten till den svenska fjällvärlden ochger förslag på hur det spårbundna transportnätets kapacitetet förpersontransporter skall kunna förstärkas till gagn för den regionala,utvecklingen i landets stödområden. Utskottet vill erinra om att ett omfattandeupprustningsarbete pågår på norra stambanan. Godstrafikutvecklingen gör detnödvändigt att bygga ut linjekapaciteten främst på sträckan . Pådelsträckan är dubbelspårsutbyggnaden klar. Sträckan öppnadesför trafik . En rad åtgärder planeras av SJ . Av propositionen framgår att föredraganden räknar med attden föreslagna medelsanvisningen innebär att en fortsattkapacitetsförstärkning på linjen kan genomföras. Utskottet vill försin del understryka betydelsen av att upprustningsprogrammet kan genomföras.Det finns vidare enligt utskottets mening goda förutsättningar att med hjälp avsysselsättningsmedel påskynda upprustningsarbetena om arbetsmarknadsläget i områdetpåkallar särskilda insatser. Utskottet vill också hänvisa till den utredningbeträffande persontrans portförsörjningen till norra med kollektiva trafikmedel som kommu nikationsdepartementet har tillsatt. Denna utredning skall som utskottet redovisat i det föregående (avsnitt 4) bl.a. belysa ett järnvägsalternativ som innebär att järnvägsförbindelserna till norra byggs ut så att de svarar mot högt ställda krav. Det alternativet förusätter att järnvägen Stockholm- 26 Sundsvallbyggs ut till snabbtågsstandard och att ostkustbanan byggs ut TU1986/87"15 mellan och . Utskottet förutsätter att behovetav turistresor med järnväg kommer att belysas. Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna inte påkallar någon åtgärd från sida. De avstyrks därföri denna del. I motion T537 (fp) framhålls vidare att sträckanBastusträsk-Jörn bör rätas ut, förutsättningarna att anlägga fler sidospår börstuderas samt att industrispår bör anläggas på sträckan . I motionT548 (c) yrkas att bandelen elektrifieras. Enligt utskottets mening ankommer det på SJ att besluta omdessa frågor. Motionerna avstyrks därför såvitt nu är i fråga. När det gäller industrispåret mellan ochÖrnsköldsvik vill utskottet erinra om att ingående överläggningar fördes mellanSJ, MoDo och . Projektet krävde stora nyinvesteringar påMoDo:s område, ca 175 milj. kr. Främst av detta skäl ansågs förslagetorealistiskt varför företaget numera har valt en sjölösning för sinatransporter. I motion T557 (c) yrkas att åtgärder vidtas som möjliggörén försöksverksamhet med persontrafik pä bandelen (Dellenbanan). Denna bana tas också upp i motion T547 (fp) i vilken yrkasatt banan behålls i syfte att vidmakthålla handlingsfrihet för en framtidaringlinje i . Persontrafiken på banan lades ned är1985. Utskottet har tidigare inte haft något att erinra mot detta beslut.Trafiken är av lokal och regional karaktär och är därför en fråga förtrafikhuvudmannen. Om intresse från huvudmannen finns att driva trafik på bananfår förhandlingar tas upp med SJ. Upprivning av spår får inte ske utanregeringens medgivande. Utskottet som inte ändrat uppfattning i fråganavstyrker motionsyrkandena i fråga. 6.4 Vissa övriga bandelar I en rad motioner har yrkanden framförts om upprustning avoch utökad trafik på skilda banor. Såsom utskottet undertidigare år framhållit bör inte ta ställning till frågor härom. Detankommer nämligen på SJ att i sin fortlöpande investeringsplanering och medbeaktande av föreliggande upprustningsbehov upprätta investeringsplaner samtatt med sin egen prioriteringsbedömning anmäla planerna för regeringen.Enskilda investeringsobjekt bör avgöras av SJ inom de av riksdag och regeringangivna ramarna. Affärsverksprincipen innebär att SJ i princip skall utgåfrån ett företags ekonomiskt betraktelsesätt vid valet mellan olika investeringsalternativ. SJ skall dock i sina anslagsframställningar redovisa vilka olönsamma investe ringar som SJ anser nödvändiga för att statsmakternas krav på ett väl fungerande järnvägssystem skall kunna uppfyllas. Det ankommer därefter på regeringen att i samband med budgetarbetet göra de samhällsekonomiska övervägandena. Resultatet av dessa överväganden skall redovisas för . Trafikhuvudmännen har ansvaret för all persontrafik påjärnväg som är av xU 1986/87:15 lokal och regional karaktär. I de fallhuvudmännen vill driva sådan trafik får de uppta förhandlingar med SJ omvillkoren härför. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetföljande motionsyrkanden beträffande de i motionerna aktualiseradeinvesteringsobjekten m.m. Det gäller motion T502 (m) om järnvägen ,T223 (c) om utredning av dubbelspår mellan och och mellanHallsberg och , T229 (s) om vissa investeringar på bandelenHallsberg-Karlstad, T544 (c) om återupptagande av persontrafiken på sträckanMora-Älvdalen, T519 (c, s) om förbättrade tågförbindelser mellan ochFalköping samt T544 (c) och T557 (c) om bandelen . Vidare avstyrks motionerna T509 (vpk) om dubbelspår påbandelen Kristinehamn-Chariottenberg och överläggningar med de norskajärnvägs-myndigheterna. Detsamma gäller motionerna T528 (vpk) och T545 (c, m) omsatsning på järnvägen i . Slutligen avstyrks motionerna T518 (fp), T550 (c) och T555(m) om järnvägen /. 1 Åtgärder för att förbättra persontrafiken I motion T204 (c) framhålls att det är nödvändigt för SJatt förbättra servicen vid tågresande. En rad konkreta serviceåtgärderaktualiseras. Det gäller tidhållighet, översyn av parallella tåg- ochbussförbindelser, bättre tidtabellsanpassning för matar- och pendeltrafik,bättre information på såväl järnvägsstationer som tåg, parkeringsplatser vidstationerna, upprustning av stationsbyggnader och anordnande avhållplatsskydd, städning av vagnar samt bättre beredskap för snö- ochköldproblem. I motionen framhålls också att det finns stort utrymme för nya,gärna privata initiativ när det gäller servering och annan serviceverksamhetombord på tågen. I motion T233 (fp) framhålls att SJ:s stationer bättremåste anpassas till praktiska övergångar mellan tåg och buss. Kommuner,näringsliv och SJ bör i samverkan kunna bygga upp nya trafikcentrum med platsför tåg, buss och taxi. I många fall torde sådana centrum kunna kompletterasmed affärer och serviceinrättningar vilka kan medverka till finansieringen. SJbör enligt motionärerna sälja hela eller delar av sitt nuvarande fastighetsbestånd.En sådan utförsäljning kan i ett första skede beräknas inbringa 50 milj. kr.Riksdagen bör hos regeringen begära att SJ får i uppdrag att genomföra en sådanförsäljning. I motion T511 (s) framhålls att järnvägsservicen måsteförbättras i norra . Vad som sker är att människorna i Norrlandfår åse en satsning på Inter-City-linjer med bra service och bekväma vagnartrots betydligt kortare resavstånd. Järnvägstrafiken måste enligt motionärernautvecklas i norra genom förbättrad turtäthet och service och genom att prispolitikenfår en sådan utformning att tågen på allvar blir en konkurrent TU1986/87:15 till övriga transportmedel. Utskottet vill med anledning av nämnda motionsyrkandenerinra om den ingående behandling av servicefrågorna som skedde i samband med1985 års järnvägspolitiska beslut. Därvid framhölls att det - för att SJ:s nya,persontrafikprogram skall lyckas - krävs en väl anpassad kvalitets- ochservicenivå i trafiken för att SJ:s anseende hos allmänheten därmed skallförbättras. Av stor betydelse är tidhållningen i trafiken samt att informationges om tågstörningar och orsakerna till dessa. Inte minst i samband med svåravinterförhållanden måste SJ ha en hög beredskap för att klara de problem somuppstår. De länsvisa informationscentralerna som kan geupplysningar av lämpliga resvägar, erforderliga byten, tider, priser etc. föratt nå ett visst resmål omnämndes särskilt. Det förklarades också varaangeläget att det sker en bättre tidtabellsmässig samordning mellan denregionala busstrafiken och SJ:s fjärrtrafik. Av stor betydelse är också attjärnvägsstationerna är trivsamma både för resenärerna och personalen. De flestastationer är mycket gamla och i behov av modernisering. Det framhölls också att de större stationerna bör kunnautvecklas till centrum för andra transportmedel. Bl.a. bör samarbetet utvecklasmed andra transportföretag när det gäller biljettförsäljning, information,godsinlämning m.m. De större stationerna kan även rymma annan service än denrent transportmedelsanknutna och på detta sätt i hög grad bli självbärande. Slutligen underströks betydelsen av att SJ tillhandahålleren hög servicenivå i serveringen på tågen, antingen den sker irestaurangvagnar eller genom ambulerande service. Enligt utskottets mening är det ytterst angeläget att demål beträffande SJ:s service som lades fast i samband med 1985 årsjärnvägspolitiska beslut och som delvis återgetts i det föregående kanuppfyllas. Om så inte sker får SJ det svårt att hävda sig i den hårdakonkurrensen på transportmarknaden. I likhet med motionärerna anser utskottetatt mycket återstår att göra innan en acceptabel servicenivå uppnåtts.