bet · GA01FiU25 · 1986-12-31 00:00:00 — om offentlig upphandling m.m. Utskottetbehandlar i detta betänkande tio motioner rörande frågor om den offentligasektorns effektivitet och konkurrenssituation och om offentlig upphandling. Utskottethar (FiU 1986/87:1) behandlat frågor med liknande innebörd.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrker samtliga häraktuella motionsyrkanden. Följandereservationer och särskilda yttranden har avgivits av företrädare för moderatasamlingspartiet, , och kommunisterna. - Offentliga sektorns effektivitet. Konkurrens mellanprivat och offentlig sektor (m, fp) - Lagreglering av upphandling (m) - Enhetlig redovisning (m, fp) - Offentlig upphandling som styrmedel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken (c) - Offentliga sektorns effektivitet. Konkurrens mellanprivat och offentlig sektor (c) - Offentlig upphandling som styrmedel iarbetsmarknads- och regionalpolitiken (vpk) Idetta betänkande behandlar utskottet följande motioner från allmännamofionsfiden : 1986/87:Fi223av och () Avveckling avlöntagarfonderna, m.m., i vad avser yrkande 4, 1986/87:Fi501av m.fl. (fp) Statisfik om offentlig och privat produktion,m.m., 1986/87:Fi502av m.fl. (fp, m, c) Redovisning av den kommunalaegenregiverksamheten. 1Riksdagen 1986/87.5 saml. 1986/87:Fi503av m.fl. (m, c, fp) FiU 1986/87:25 De statliga affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet, 1986/87:Fi504 av m.fl. (s) Tillämpningenav upphandlingsförordningen, 1986/87:Fi505 av och i (c) Översyn av upphandlingsförordningen, 1986/87:Fi507 av m.fl. (m) Offentlig upphandling samt åtgärder för konkurrens och motmonopol, 1986/87:Fi508 av () Konkurrensen mellan privata och offentligägda företag, 1986/87:Fi509 av () En effektivareoffentlig sektor, 1986/87:Fi801 av m.fl. (fp) Generelltfrisläpp av investeringsfonderna, m.m., i vad avser yrkandena 6 Den offentliga sektorn. 1986/87:Fi501 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1986/87:K210 - yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovetav statistik och forskning om jämförelser mellan privata och offentligaproducenter m.m., 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omvalfrihet och konkurrens inom den offentliga sektorn och återkommer med förslagsom främjar enskilda initiativ, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omservicekuponger. 1986/87:Fi503 av m.fl. (m, c, fp) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angåendeavyttring av affärsverkens konkurrensutsatta verksamhet eller ett avskiljandeav densamma från affärsverkens verksamhet, 2. att riksdagenuttalar att de affärsdrivande verken inte får utnyttja sin monopoliseradeverksamhet i syfte att vinna fördelar på de konkurrensutsatta delarna avaffärsverkens verksamhet. 1986/87:Fi507 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att hos regeringen begär en översyn av deolika förhållanden som påverkar konkurrensen mellan offentlig verksamhet ochprivata företag i syfte att skapa möjlighet för en omprövning av den offentligaverksamheten . genom bl.a. avregleringar och avmonopoliseringar. 1986/87:Fi508av () vari yrkas att hos regeringen 1986/87:25begär en allsidig översyn av de olika förhållanden som påverkar konkurrensenmellan privata och offentliga företag. 1986/87:Fi509 av () vari yrkas 1. att riksdagenansluter sig till htivudlinjerna i det handlingsprogram för högre kvalitet ochstörre effektivitet inom den offentliga sektorn som presenteras i motionen, 2. att riksdagenhos regeringen begär en samlad översyn av förutsättningarna att effekfiviseraden offentliga sektorn genom samverkan med privata företag, 3. att riksdagenhos regeringen begär att försöksverksamhet med s.k. servicekuponger (vouchers)genomförs på något område, 4. att riksdagenbeslutar att hemställa att regeringen utfärdar en för statliga myndighetergällande generell bestämmelse att all verksamhet som kan bedrivas påentreprenad skall bli föremål för offertförfarande, 5. att ihändelse av bifall till föregående yrkande beslutar att minskamyndighetsanslagen för /88 med sammanlagt . enligten fördelning som finansutskottet får fastställa. 1986/87:Fi801 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till motiveringen i motion 1986/87:N330 - yrkas 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att brytade offentliga monopolen, 7. att riksdagensom sin mening ger' regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökadkonkurrens i den offentliga sektorns upphandling. 1986/87:Fi507 av m.fl. (m) vari yrkas 3. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering av den kommunala upphandlingen i enlighet med vad som anförts imotionen. 1986/87:Fi502 av m.fl (fp, m, c) vari yrkasatt uttalar att regeringen bör verka för en enhetlig redovisning förden kommunala egenregin. 1986/87:Fi507 av m.fl. (m) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en enhetlig redovisning av den kommunalaegenregiverksamheten. Offentlig upphandling som styrmedel i arbetsmarknads- ochregionalpolitiken 1986/87:Fi223 av och () vari -med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:A466 -yrkas 4. att beslutar att vid större statligabeställningar skall av FiU 1986/87:25 beställningsvolymen komma mindreföretag i avfolkningskommunerna till godo. 1986/87:Fi504 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ändrad fillämpning av upphandlingsförordningen. 1986/87:Fi505 av och i (c) vari yrkas 1. att hos regeringen begären översyn av upphandlingsförordningen enligt motionens intentioner, 2. att hos regeringen begäratt även inräknas i de övriga Norrlandslänen till vilka en ökaddel av upphandlingen läggs ut, 3. att hos regeringen begäratt en decentraliserad upphandling inom försvaret utreds. I tio motioner från den allmänna motionstiden behandlasvissa frågor rörande den offentliga upphandlingen, den offentliga sektornseffektivitet och konkurrenssituation. Motioner med identiska eller liknandeyrkanden behandlades senast av utskottet i betänkandena FiU 1985/86:15 om vissaanslag till och i FiU 1986/87:1 om offentlig upphandling. Offentliga sektorns effektivitet. Konkurrens mellan privatoch offentlig sektor l motionerna FiSOl (fp), F;50J av m. (m,fp,c), Fi507av m.fl. (m), Fi508 av (), Fi509 avLars () samt Fi801 av m.fl. (fp) krävs åtgärderför att förbättra effekfiviteten i den offentliga sektorn och gekonsumenterna en större valfrihet vad gäller de tjänster som producerasav det offentliga. De medel som anges i motionerna för att uppnå dessa tnål ärfrämst följande: - avskaffa deoffentliga monopolen och specialregleringarna inom ett flertal områden - avvecklaskattelagstiftning om statsbidrag som diskriminerar privat verksamhet - pröva valmellan egen regi om entreprenad på samma sätt som val mellan olikaentreprenörer - utnyttjaavgiftsfinansiering i ökad utsträckning - inriktafördelningspolitiska åtgärder mot att omfördela köpkraft i stället för atttillhandahålla subventionerade tjänster, exempelvis genom att införa s. k.servicekuponger. I motion FiSOl föreslås att resurser avsätts för attgenomföra systematiska kartläggningar av enskilda alternativ till delar av dennuvarande offentliga produktionen och att en jämförande analys görs mellanprivata och offentliga producenter. I motion FiS08 begärs en allsidig översyn av de olikaförhållanden som FiU 1986/87:25 påverkar konkurrensen mellan privata ochoffentliga företag. Utöver de medel som här angivits för att ökaeffektiviteten i den offentliga sektorn föreslås i motion FiS09 att regeringenutfärdar en generell bestämmelse för myndigheterna innebärande att allverksamhet som kan bedrivas på entreprenad skall bli föremål föroffertförfarande. Motionären menar att man därigenom redan för budgetåret1987/88 kan minska myndighetsanslagen med 500milj. Utskottet vill inledningsvis erinra om det förnyelsearbetesom pågår inom den offentliga sektorn. I en skrivelse till år 1985angav regeringen tre områden som särskilt viktiga i detta arbete. De var fördet första en förbättring av servicen och valfriheten, för det andra enförstärkning av rättssäkerheten för den enskilde som åtgärder börvidtas för att förenkla nuvarande regelsystem och för det tredje eneffektivisering av samspelet mellan regeringen och dess myndigheter samt mellankommunerna och landstingen. lade regeringen fram ett förslag till nyförvaltningslag (prop. 1985/86:80). Förslaget godkändes av (KU1985/86:21, rskr. Den nya lagen är ett led i strävandena att fördjupa ochstärka rättssäkerheten och förbättra servicen i förvaltningen. Viktiga inslagär nya regler om snabb och enkel handläggning, om myndigheternas serviceskyldighetoch om enklare och effektivare omprövning av felaktiga beslut. föreslog regeringen vissa åtgärder för enmer effektiv ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99). I dennaproposition föreslås bl.a. att innan föreskrifter beslutas skall kostnader ochövriga effekter bedömas för staten, kommunerna och den privata sektorn. Detföreslås vidare att försöksverksamheten med treåriga budgetramar drivs vidare.Myndigheterna ges också vidgad rätt att utforma sin egen organisation. Ipropositionen konstateras att denna typ av styrning förutsätter en förstärktoch förbättrad uppföljning av myndigheternas verksamhet. Förslag lämnas ipropositionen om hur detta skall ske. När det gäller statistik och initiering av forskning omprivata alternativ till offentlig produktion, som efterfrågas i motion Fi501,vill utskottet erinra om verksamheten inom ramen för expertgruppen för studieri offentlig ekonomi (). har bl.a. till uppgift att medverka till studierinom det område som nämns i motionen. Det kan i detta sammanhang nämnas att ien av dessa studier Sociala avgifter. Problem och möjligheter inom färdtjänstoch hemtjänst (DsFi 1985:11) - diskuteras bl.a. möjligheterna att utnyttjaservicekuponger i anslutning fill den offentliga tjänstepioduktionen. Som nämnts har utskottet i tidigare betänkanden behandlatyrkanden med motsvarande innebörd som i här aktuella motioner (se t.ex. FiU1986/ 87:1 s. 4-6). I dessa betänkanden framhålls att den offentliga sektornsjälvklart måste ta fill vara de utvecklingsmöjligheter som erbjuds av idéeroch impulser från verksamheter i icke-offentlig regi. En väl fungerandeoffentlig sektor är i själva verket en avgörande förutsättning för enframgångsrik välfärdspolitik. Det underströks emellertid att tjänster som vård,omsorg och utbildning måste fördelas efter behov och inte efter inkomst. Detbetonades att främst de fördelningspolifiska aspekterna i större utsträckningän vad som beaktats i motionerna måste få avgöra i vad mån den FiU1986/87:25 nuvarande produktionen i den offentliga sektorn skall kunna skeutanför denna sektor. Utskottet finner inte anledning att ändra sitt tidigareställningstagande. Mot här angiven bakgrund avstyrker utskottet motionerna FiSOl,Fi503, Fi507 yrkande 1, Fi508, Fi509 och FiSOl yrkandena 6 och 7. Den offentliga upphandlingen omsatte drygt 140miljarder kronor, varav kommunerna svarade för . gavs en ny upphandlingsförordning (1986:366) utoch den följdes av nya föreskrifter (1986:612) samt råd ochkommentarer till förordningen (RRV ). Den nya förordningen utgör ettförenklat och mer lättillgängligt regelverk i jämförelse med den fidigareförordningen. Sakinnehållet är i allt väsentligt oförändrat. beslöt att rekommenderasamtliga kommuner att anta ett reglemente med anvisningar som utarbetats avförbundet. Reglementet är anpassat till reglerna för den statliga upphandlingen.En översyn av reglementet ägde rum . Det bör uppmärksammas att varken den statligaupphandlingsförordningen eller kommunförbundens motsvarande rekommendationtill regler för upphandling avser val av regiform utan endast reglerar formernaför upphandlingsförfarandet efter det att beslut om upphandling fattats. Detbör även framhållas att dessa bestämmelser reglerar upphandlingen för statligamyndigheter resp. kommunala förvaltningar men inte för företag ägda av stateller kommun. I motion FiS07 av m.fl. (m) anförs att denkommunala upphandlingen liksom den statliga bör regleras i lag.Upphandlingsärenden är ofta av mycket komplicerad natur, varför möjligheternaatt påtala avsteg från upphandlingsreglementet kan vara små. För lagregleringtalar också den kommunala upphandlingens växande betydelse för den ekonomiskaaktiviteten i . Att kommunerna lagstiftningsvägen åläggs att följaklara regler för inhämtande av anbud har också betydelse för främjande avfrihandel och konkurrens. Motionärerna framhåller att vid översyn avupphandlingsreglerna för den offentliga sektorn bör övervägas, om intereglerna för upphandling av tjänster bör ges något större omfattning. Utskottet vill med anledning av förslaget i motionen attlagreglera den kommunala upphandlingen anföra följande. Vid behandlingen av propositionen angående rikflinjer förden offentliga upphandlingen (prop. 1973:73, FiU 1973:27) godtog de iproposifionen angivna riktlinjerna, vilket innebar att regeringen inte skullereglera den kommunala upphandlingen. De flesta kommuner och landsfing har i daganslutit sig fill kommunförbundens rekommendation till upphandlingsregler.Regering och riksdag följde sålunda upphandlingskommitténs (SOU 1971:88)förslag att inte lagreglera kommunernas upphandling. Motivet till detta varatt en lagreglering skulle innebära ett intrång i den kommunala självstyrelsensamfidigt som man ansåg att såväl praktiska som tekniska skäl talade mot ensådan lösning. Enligt utskottets mening är motiven för att avstå från enlagreglering av FiU 1986/87:25 den offentliga upphandlingen alltjämtgiltiga. Utskottet avstyrker därför motion Fi507 yrkande 3. I motionerna FiS07 av m.fl. (m) och FiS02 avKenth Skårvik m.fl. (fp, m, c) anförs att konkurrensen mellan privata företagoch offentlig sektor skulle avsevärt stärkas om den kommunalaegenregiverksamheten ges en enhetlig redovisningsform, som både utvisar defaktiska kostnaderna och andelen egenregi- resp. entreprenadverksamhet. Densenare typen av uppgifter bör återfinnas i kommunens årsredovisning. Uppgifterom de kommunala kostnaderna för egenregiverksamheten bör enUgt motionärernakompletteras med redogörelse för vilka redovisningstekniska principer somanvänts. Redovisning av egenregiverksamheten ger företag och allmänhet enväsentlig information. I motion Fi502 framhålls att en grov uppskattning visaratt värdet av den företagskonkurrerande egenregin ligger på ca 40 miljarder perår. Då inkluderas ändå bara varor och tjänster som privata företag normalttillhandahäller. Sjukvård, skolväsende etc. ingår inte. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är enfördel om den kommunala egenregiverksamheten redovisas på ett enhetligt sätt.Vid behandlingen (FiU 1986/87:1 s. 6) av likalydande yrkanden somde nu aktuella anförde utskottet att det inom kommunförbunden pågick ettutvecklingsarbete vars målsättning var att skapa förutsättningar för enenhetligare och enklare redovisning. Detta arbete har slutförts,och ett förslag till en enhetlig finansiell redovisning av kommunernasverksamhet (Redovisning för kommuner och landsting. ) har fillställtskommuner och landsting. Härfill kan tilläggas att ett arbete med att förbättraredovisningen av investeringsverksamheten inom kommunerna pågår. Deförbättrade redovisningsrutinerna bör kunna bilda utgångspunkt för en enhetligredovisning av egenregiverksamheten. Utskottet finner mot denna bakgrund inte anledning förriksdagen att göra ett uttalande med den innebörd som anges i mofionerna.Motionerna Fi507 yrkande 2 och Fi502 avstyrks sålunda. Offentlig upphandling som styrmedel i arbetsmarknads- ochregionalpoHtiken I tre motioner begärs en översyn avupphandlingsförordningen för att möjliggöra att offenflig upphandling kanutnyttjas som styrmedel i arbetsmarknads- och regionalpolitiken. I motion Fi223 av och () krävs att vid större statliga beställningar skall avbeställningsvolymen komma mindre företag i avfolkningskommuner till godo. Imotionerna FiS04 av m.fl. (s) och FiSOS av ochGunnar i (c) hävdas att det otillfredsställande läget påarbetsmarknaden och regionala obalanser motiverar en ändring avupphandlingsförordningen. Imotionerna framhålls särskilt att vid arbetsmarknadspolitiskt stöd måste FiU 1986/87:25 den egna regionens arbetskraft tas till vara. Vidare föreslås att den prioritering av de fyra nordligaste länen som görs iupphandlingsförordningen utvidgas till att omfatta även . Det kan i vissa fall, som också påtalas i motionerna,finnas anledning att överväga om den offentliga upphandlingen kan användas iregionalpolitiskt eller sysselsättningspolitiskt syfte. Det ankommer emellertidpå regeringen att göra de vidare bedömningar av ett upphandlingsärende som gårutöver vad principen om affärsmässighet vid upphandling tillåter. Detta framgårav bestämmelserna för statlig upphandling. Det är enligt utskottets meningolämpligt att statliga myndigheter åläggs att göra bedömningar av politisknatur. Att hävda något annat vore att kräva att de politiska besluten skallkunna åsidosättas av lokala förvaltningar. Som nämns i mofionerna framgår det av förarbetena fillupphandlingsförordningen (prop. 1973:73 s. 57) att myndigheterna inom ramenför gällande upphandlingsbestämmelser bör medverka till att en ökad del avupphandlingen läggs ut hos företag i de fyra nordligaste länen. Detta innebäratt Norrlandsföretagen skall ges företräde vid anbud som bedöms likvärdigt medannat företags anbud. Av promemoria Bestämmelser förstatlig upphandling (RRV s. 5) framgår även att den upphandlandemyndigheten bör medverka till att de mål som statsmakterna ställt upp församhällets utveckling uppnås. Även i de fall regeringen inte utfärdat särskildabestämmelser har det därför i förordningens förarbeten förutsatts attmyndigheten underställer regeringen upphandlingsärenden som uppenbart är avväsentlig betydelse med hänsyn till sådana mål. Utskottet vill i detta sammanhang understryka attutländska upphandlingsmarknader är av stor betydelse för svensk export ochdärigenom för sysselsättningen inom landet. Det är därför av avgörandebetydelse att de internationella avtal som träffats inom t. ex. om internationellkonkurrens vid statlig upphandling respekteras. Utskottet anser att det inte finns anledning att begära enöversyn av upphandlingsförordningen enligt de riktlinjer som anges i häraktuella motioner. Motionerna Fi223 yrkande 4, Fi504 och Fi505 avstyrks avutskottet. 1. beträffandeden offentliga sektorns effektivitet attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Fi501, 1986/87:Fi503, 1986/ 87:Fi507yrkande 1, 1986/87:Fi508, 1986/87:Fi509 och 1986/87:Fi801 yrkandena 6 och 7, 2. beträffandelagreglering av upphandling att avslår motion 1986/87:Fi507yrkande 3, 3. beträffandeenhetlig redovisning attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi502 och 1986/87:Fi507 yrkande 2, 4.beträffande offentlig upphandling som styrmedel i arbetsmark- FiU1986/87:25 nåds- och regionalpolitiken att avslårmotionerna 1986/87:Fi223 yrkande 4, 1986/ 87:Fi504 och 1986/87:Fi505. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Arne Gadd (s), (), (), (),(), (), (), (),i (s), . (), iHallstahammar (vpk), (), (), () och (). 1.Offentliga sektorns effektivitet. Konkurrens mellanprivat och offentlig sektor (mom. 1) (), (), (), () ochLennart () anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskottetvill" och på s. 6 slutar med "och 7" bort ha följande lydelse: Imofionerna FiSOl, FiS03, FiS07,' Fi508, FiS09 och FiSOl framhålls att statenmåste leva upp till de i en marknadsekonomi nödvändiga principerna om frikonkurrens och fri upphandling. Utskottet delar till fullo denna uppfattning.Företagssektorn har under trängts tillbaka ochföretagsklimatet har successivt försämrats. har den offentligasektorn vuxit sig allt starkare, vilket bl.a. inneburit att förvaltningar ochoffentligägda företag fått en privilegierad ställning gentemot den privatasektorn. 1987års långtidsutredning (LU-87) behandlar i ett särskilt avsnitt alternativafinansieringssätt och organisationsformer för den offenfliga sektorn. I enbilaga till utredningen - Bilaga 25 till LU-87: Kommuner i förändring-framhålls att en grundfråga i förnyelsen är hur den kommunala servicen skallproduceras. Fyra alternativ anges: (1) genom befintlig, men effektiviseradkommunal organisation, (2) med inslag av medborgarmedverkan i den kommunalaorganisationen, (3) genom halvoffentlig verksamhet (föreningsdrift,kooperativ) och (4) genom privatisering. Ävenproblemet med den låga eller nästan obefintliga produktivitetsfill-växten i denoffentliga sektorn behandlas inom ramen för LU-87. Exempel på åtgärder för attförbättra produktiviteten i denna sektor förs fram i bilaga 21 till utredningen- Offentlig sektor - produktivitet och effektivitet -. Idenna bilaga anges bl.a. följande möjliga organisationsförändringar i syfte attbefrämja produktiviteten. - I den offentliga sektornintegreras beställar- och producentfunktionerna, FiU 1986/87:25 dvs. det är samma beslutsfattare som beställer en viss tjänst och som svarar förproduktionen av denna. För att effektivisera produktionen bör man i ökadutsträckning separera beställarrollen från producentrollen. Detta kan ske genomentreprenadupphandling eller genom att infordra anbud från flera myndighetersom får konkurrera om uppdraget. - Uppföljningenav produktionen är ofta bristfällig. Det säger sig självt inte kan styra produktivitetsutvecklingen om man varken vet hurproduktionsvolymen utvecklas eller hur resursförbrukningen förändras. Det ärdärför vikfigt att metoder utvecklas och instrument skapas för en kontinuerligutvärdering av verksamhetens resultat. - I offentligverksamhet saknas ofta motivation att effektivisera produkfionen. Personalenbör bli delaktig i det resultat som den varit med om att skapa. Detta kanuppnås när möjligheterna för löneförhöjningar för de offentliganställda i högregrad än fidigare görs beroende av produktivitetens utveckling i respektiveverksamhet. - Detaljstyrningenhindrar myndigheter att agera fritt och självständigt. Med bättre mått påverksamhetens resultat behövs inte detaljstyrning för att förhindra att deanslagna medlen används till annat än de avsedda ändamålen. Med ökat ansvar börfölja en strävan att organisera verksamheten effektivt. - Konkurrensen ärav mycket stor betydelse för att pressa kostnader och frammana god kvalitet.Myndigheter och privata företag bör därför ges möjlighet att på lika villkorkonkurrera med varandra. - I utredningenframhålls att här angivna åtgärdsförslag kräver omfattandeorganisationsförändringar. Som också påpekas i mofion FiSÖl finns emellertidinte särskilt mycket empirisk kunskap om de nya organisationsformernaseffekter. Den syn på de rådande problemen i den offentliga sektornsom redovisas i LU-87 stämmer väl överens med den bild av utvecklingen i dennasektor som ges i här aktuella motioner. Utskottet vill mot denna bakgrund framhålla att åtgärdermåste vidtas för att främja konkurrens och frihandel. De offentliga rhonopolenmåste brytas och ge utrymme för fri konkurrens inom den offentliga sektorn,samfidigt som rådande etableringshinder och olikformiga konkurrensvillkor måsteundanröjas. Vidare bör kommunerna öka sin entreprenadverksamhet. Därigenomundviks att enskilda företag undanhålls eri för deras del viktig och växandemarknad som infrastrukturen i många kommuner kan förbättras. Här angivna åtgärder för att möjliggöra en konkurrensmellan privat och offentlig sektor skall även ses som en del av de åtgärdersoni krävs för en förnyelse av den offentliga sektorn. Utskottet vill i dettasammanhang hänvisa till den översiktliga sammanfattning av åtgärder, somredovisades i en reservation till utskottets betänkande FiU 1986/87:1 (s.10-11) av representanter för moderata samlingspartiet och . I dennareservation framhölls bl.a. följande: - Monopol och specialregleringarbör avskaffas inom ett flertal områden FiU 1986/87:25 som t.ex. arbetsförmedling, post, tele, radio/TV, finansiella tjänster och