bet · GA01FöU3 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa personalfrågor inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde (prop. 1986/87:36) I betänkandet behandlas förslag som regeringen - efterföredragning av försvarsministern, statsrådet - har förelagtriksdagen i proposition 1986/87:36. Vidare behandlas motionerna 1986/87:Fö 109-Fölll. I betänkandet föreslår utskottet att lämnar utanerinran regeringens avsikt att flytta handläggningen av i princip allaöverklaganden i personalärenden inom myndigheter som hör tillförsvarsdepartementets verksamhetsområde från regeringen till försvaretspersonalnämnd. Vissa riktlinjer som enligt propositionen skall gälla för denpersonal- och ekonomiadministrativa verksamheten inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde godtas också av utskottet. I det sammanhanget föreslårutskottet att uttalar sig om personalfrågornas stora betydelse inomförsvars-.makten. Vissa tjänster föreslås bli omvandlade till s. k.p-tjänster, dvs. tjänster som tillsätts med förordnande för bestämd tid.Utskottet godtar också ett uttalande av försvarsministern om avskaffande avvissa nämnder, utom såvitt gäller försvarets personalvårdsnämnd. bör som sin mening ge regeringen till känna att denna nämndinte bör avvecklas . En reservation (m) vänder sig mot regeringens avsikt attslopa författningsregleringen av överbefälhavarens uppgift att samordnapersonalpolitiken inom försvarsmakten. 1 propositionen föreslår regeringen att 1, bemyndigarregeringen att inrätta en tjänst med beteckningen p som chef för försvaretspersonalnämnd, 2, bemyndigarregeringen att inrätta tjänster med beteckningen p för rikshemvärnschef, chefför , chef för försvarshögskolan och chef för försvaretsförvaltningsskola. Vidare bereder regeringen tillfälle att ta delav vad föredragande statsrådet har anfört i fråga om överklagande ipersonalärenden samt vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört ompersonalfrågor inom försvaret. 1 1986/87. 10 sa/nl. Motionerna föu 1986/87:3 1986/S7:Föl09 av m. fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att försvaretspersonalvårdsnämnd ej bör avvecklas. 1986/S7:Fäll0 av i m, fl, (c) variyrkas 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ompersonalpolitiska insatser, 2, att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag om nedläggning av försvaretspersonalvårdsnämnd, 3, att riksdagenbeslutar hos regeringen begära att en översyn sker av den nya befälsordningen(NBO), 1986/87,:Föl 11 av m,fl, (m) vari yrkas attriksdagen avslår propositionens förslag under punkt 2.2,3 om att det intelängre skall vara en författningsreglerad skyldighet att samordnapersonalpolitiken inom försvarsmakten: har en särskild utredning,utredningen om personal-och ekonomiadministration inom försvaret (PEU 84), settöver den personal-och ekonomiadministrativa verksamheten inomförsvarsdepartementets område. Som bakgrund till utredningens arbete har legatriksdagens beslut om vissa riktlinjer för den statliga personalpolitiken (prop,1984/85:219, AU 1985/86:6, UbU 1985/86:5, rskr, 48 och 50), 1 ett förstabetänkande, Personaladministration m, m, inom försvaret (Ds Fö 1985:6), harutredningen redovisat resultat av sitt arbete. Försvarsministern har i propositionen med anledning avutredningens förslag anmält hur han ser pä vissa arbetsgivarfrågor och påfrågor om försvarsspecifika datasysterri, Med anledning av beslut om regeringensbefattning med besvärsärenden (prop, 1983/84:120. KU 23, rskr, 250) fick PEU 84genom tilläggsdirektiv bl. a. i uppdrag att också överväga möjligheterna tillomläggning av besvärsordningen i personalfrågor inom försvarsdepartementetsområde. PEU 84 har redovisat sitt förslag i betänkandet (Ds Fö 1986:2) Besvär ipersonalärenden inom försvaret. Med nämnda betänkande som grund redogör försvarsministern iproposi- ' tionen för sin uppfattning rörande ordningen för överklagande avpersonalbeslut inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Regeringen begäri det sammanhanget bemyndigande att inrätta en tjänst medförordnande för bestämd tid som chef för försvarets personalnämnd. Vidare begär regeringeri i propositionen riksdagensbemyndigande att inriitta vissa andra tjänster med förordnande för bestämd tid. Försvarsministern redovisar slutligen sin, pä synpunkterfrån .-PEU 1984 stödda, uppfattning att vissa nämnder inomförsvarsdepartementets verksamhetsområde bör avvecklas. överklagandei personalärendet) FöU 1986/87:3 Det beslut som enligt redogörelsen i detföregående fattade är 1984 om regeringens befattning med besvärsärenden (prop.1983/84:120, KU 23, rskr. 250) innebar att reglerna om överklagbarhet ochinstansordning i frågor där regeringen är sista instans bordeses över. Syftet skulle vara att vinna kortare handläggningstider, enhetligareinstansordningar och färre ärenden om överklagande hos regeringen utan atträttssäkerheten eller . effektiviteten i förvaltningen minskade. I principskall regeringen i fortsättningen bara ha kvar sådana ärenden där en politiskstyrning är nödvändig eller önskvärd. PEU 84 har i betänkandet (Ds Fö 1986:2) Besvär ipersonalärenden inom försvaret behandlat en omläggning av besvärsordningen förpersonalfrågor inom försvarsdepartementets område i linje med riksdagsbeslutet.Utredningen konstaterar därvid bl.a. att det finns klara skillnader mellan demilitära och civila delarna av statsförvaltningen, bl. a. närdet gäller vad somanses vara myndighet. Varje förband inom försvarsmakten är rättsligt sett ensjälvständig myndighet under regeringen och ingåralltså inte i en hierarkisktuppbyggd linjeorganisation av det slag som är vanlig inom den civilaförvaltningen. I konsekvens därmed överklagas varje beslut om tjänstetillsättninginom försvarsmakten direkt till regeringen oavsett om beslutet har fattats aven myndighet pä central, regional eller lokal nivå. Olikheterna är emellertid,konstaterar utredningen, av den arten att de inte utgör några avgörande hindermot att man inom försvarsdepartementets verksamhetsområde går över till enordning i tillsättningsärenden som i sin utformning och till sina verkningarligger nära den som finns på den civila sidan. Utredningen har diskuterat olikaalternativ för hur överklaganden bör hanteras inom försvaret. Dén har stannatför att försvarets personalnämnd (FPN) bör vara slutinstans för i princip allaöverklaganden i personalfrågor på alla nivåer inom försvarsdepartementetsansvarsområde. FPN har till uppgift att handlägga en rad personalfrågorrörande såväl militär som civil personal. Försvarsministern delar PEU 84:s uppfattning att FPN ärett lämpligt organ för handläggning i sista instans av besvärsärenden inomförsvarsdepartementets område. På hans förslag begär regeringen ipropositionen bemyndigande att för personalnämndens chef inrätta en ordinarietjänst med beteckningen P- Utskottet delar utredningens och försvarsministernsuppfattning att det är önskvärt att beslutsreglerna i personalfrågor inom försvarsdepartementetsansvarsområde anpassas till riktlinjerna riksdagsbeslut omregeringens befattning med besvärsärenden. Regeringen bör därför befrias ; frånärenden som kan överprövas i en instans under regeringen. Utskottet FöU1986/87:3 har ingen invändning mot att FPN blir en sädan besvärsmyndighet inomförsvarsdepartementets område. FPN bör alltså utöver sina nuvarande uppgifterpröva i princip alla överklaganden i personalfrågor på alla nivåer inomförsvarsdepartementets område. Utskottet biträder också förslaget att inrättaen ordinarie tjänst med beteckningen p för nämndens chef. och nämndens sammansättning bör ankomma på regeringen att besluta om.Utskottet räknar med att nämnden kommer att tillföras erforderlig kompetens försin nya uppgift. Inrättande av vissa tjänster Regeringen har i propositionen begärt riksdagensbemyndigande att inrätta tjänster med beteckningen p för rikshemvärnschef, chefför , chef för försvarshögskolan och chef för försvaretsförvaltningsskola. Utskottet föreslår att ger regeringen detbegärda bemyndigandet. Mot bakgrund av beslut om den statligapersonalpolitiken (prop. 1984/85:219, AU 1985/86:6, UbU 1985/86:5, rskr. 48 och50) och PEU 84:s förslag behandlar försvarsministern - decentralisering(s. 7-9) - kompetenshöjning(s. 9-10) - samordnadpersonalpolitik (s. 10-11). Rörande decentralisering anför försvarsministern bl.a. attarbetstagarna vid myndigheter som hör till försvarsdepartementets område börvara anställda vid den myndighet där de tjänstgör längre tid.Arbetsgivarbe-fogenheter genom s. k. arbetsgivarnycklar och arbetsgivarventileri centrala avtal avses därför så längt som möjligt flyttas nedåt till samtligamyndigheter inom försvarsdepartementets område. Detta innebär, anförförsvarsministern, att de tidigare mellaninstanserna i avtalssammanhangsuccessivt försvinner. För en sädan decentralisering av arbetsgivarbefogenheterbehövs enligt hans mening en kompetenshöjning inom personaladministrationenvid berörda myndigheter i takt med decentraliseringsarbetet. Strävandena attdecentralisera ansvar och befogenheter medför enligt försvarsministern att detinte föreligger ett så starkt behov av en samordnad personalpolitik inomförsvarsmakten att just denna skyldighet måste åläggas överbefälhavaren iförfattning. Överbefälhavarens skyldighet enligt förordningen (1983:276) omverksamheten inom försvarsmakten att samordna personalpolitiken behövs därförenligt försvarsministern inte längre. I motion 1986/87:Fölll (m) vänder sig motionärerna motförsvarsministerns avsikt att föreslå regeringen att ta bort bestämmelsen omöverbefälhavarens uppgift som samordnare av personalpolitiken inomförsvarsmakten ur nyssnämnda förordning. Motionärerna befarar att en sädanåtgärd skulle leda ökad centralisering av inflytandet över dessa frågor till statens FöU1986/87:3 arbetsgivarverk. Det är, anser de, angeläget att personalfrågorna ochdärmed förenade arbetsgivarfrågor utgör en integrerad del av verksamheten. Detär därför enligt motionärernas mening viktigt att överbefälhavarens ochförsvarsgrenschefernas ansvar består i dessa frågor och att de i sin tur, närdet befinns vara lämpligt, på sedvanligt sätt delegerar frågorna ut i organisationen. Utskottet anser att den föreslagna decentraliseringen avarbetsgivarfunktionen och därmed sammanhängande kompetenshöjning inompersonaladministrationen hos myndigheterna ligger väl i linje med riksdagenstidigare beslut. Mot denna bakgrund har utskottet inte heller någoninvändning mot försvarsministerns uppfattning att bestämmelsen omöverbefälhavarens samordnande uppgift när det gäller personalpolitiken inomförsvarsmakten i förordningen (1983:276) om verksamheten inom försvarsmaktenbör upphävas. Den påbörjade utvecklingen kan förväntas leda till att varjemyndighet kommer att ikläda sig ett ökat ansvar för personalpolitiken vid denegna myndigheten. Det bör i sammanhanget också erinras om att överbefälhavarenoch försvarsgrenscheferna inom ramen för planerings- och ekonomisystemet äveni fortsättningen behåller ett övergripande ansvar för personalfrågorna.Överbefälhavarens programsåmordnande uppgifter påverkas inte. Motion Föl 11 (m)bör avslås av . I motion FöllO (c) finns ett yrkande att skallge till känna vad som i motionen har anförts om personalpolitiska insatser.Motionen innehåller en redovisning av olika åtgärder rörande försvarsmaktenspersonal som enligt motionärernas mening bör vidtas för att lösa såvälaktuella som långsiktiga personalproblem. En del av de frågor som tas upp är avsådan art att de måste regleras genom avtal mellan staten och berördapersonalorganisationer. Andra rör frågor som hör hemma i det arbete som pågårinför nästa försvarsbeslut. Utskottet påminner om att under förra riksmötetsom sin mening gav regeringen till känna vad utskottet i sitt betänkande FöU1985/86:9 (s. 8) enhälligt hade anfört om personalfrågors betydelse inästkommande långsiktiga försvarsbeslut (rskr, 278). Riksdagsbeslutet gälldeföljande uttalande: Personalen är försvarsmaktens viktigaste resurs. Behovetav anställd personal för olika slag av verksamhet i fred och krig liksom enrad frågor kring rekrytering, bibehållande och utnyttjande av sådan personalmåste enligt utskottets bedömning tas upp till ingående behandling i sambandmed försvarsbeslut. Underlag finns eller tillförs från flera håll.Bl.a. har utredningen om personal- och ekonomiadministrationen inom försvaret isitt betänkande (Ds Fö 1985:6) Personaladministration m.m. inom försvaretlämnat förslag av betydelse på detta område. försvarskommitté har (DsFö 1986:1 s. 22) noterat de allvarliga problemen med förtidsavgångar ochtjänstledigheter. Överbefälhavaren har av regeringen ålagts att i det fortsattaarbetet års försvarsbeslut särskilt uppmärksamma depersonalpolitiska och personaladministrativa konsekvenserna av planeringen. Försvarsministerns redovisning och ifrågavarande motionervisar att det finns en betydande enighet om personalfrågornas stora vikt och ombehovet avåtgärder på både kort och läng sikt. Utskottet förutsätter att denna syn FöU 1986/87:3 kommer att prägla både försvarsmyndigheternas olika förberedelseroch regeringens kommande förslag om försvarsmaktens utveckling.under perioden1987/88-1991/92. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Av redovisningen framgår att under förrariksmötet på enigt förslag från försvarsutskottet gjorde ett mycket bestämtuttalande om personalfrågornas stora vikt och om behovet av åtgärder på bådekort och lång sikt. Uttalandet tog till stora delar sikte på 1987 årsförsvarsbeslut: I propositionen (s. 4) anmäler försvarsministern att han i ettsenare sammanhang återkommer till regeringen om de personalpolitiska frågornai ett längre perspektiv. Utskottet ser med stort allvar på försvarsmaktenspersonalproblem. Utvecklingen ger inte anledning förriksdagen att ändra sin syn pä behovet av åtgärder. Enligt vad utskottet harinhämtat behandlas de personalpolitiska frågorna ingående av 1984 årsförsvarskom-mitté. Utskottet anser det likväl vara befogat att införförsvarsbeslutet som sin mening åter ger regeringen till känna att depersonalpolitiska frågorna har mycket stor betydelse och måste uppmärksammassärskilt. Ett yrkande i motion FöllO (c) innehåller förslag om enöversyn av befälsordningen. Utskottet har inhämtat att överbefälhavaren har påbörjaten utvärdering av de hittillsvarande erfarenheterna av den-nya befälsordningén.Detta sker i nära samarbete med personalorganisationerna. En studie rörandebefälsordningen på lång sikt har också satts i gång på överbefälhavarensinitiativ. Någon parlamentarisk utredning vill utskottet inte förorda. MotionFöl 10 (c) bör avslås i denna del. Med utgångspunkt i de förslag som PEU 84 här lagt fram ibetänkandet Personaladministration m.m. inorit försvaret (Ds Fö 1986:6)behandlar försvarsministern de försvarsspecifika personal- ochekonomiadministrativa datasystemen (s. 11). Han förklarar sig inte nu varaberedd att för dessa system föreslå några ändringar beträffandeansvarsfördelningen inom försvarsdepartementets område. Utskottet har inte något att invända mot vadförsvarsministern här anfört i denna fräga. Vissa nämnder inom det militära försvaret Försvarsministern anser slutligen att militäraarbetstidsdelegationen, försvarets arbetstidsnämnd, försvarets skolnämnd ochförsvarets personalvärds-nämnd bör avvecklas (s, 12-13), I motionerna Föl09 (fp) och Föl 10 (c) finns yrkanden somvänder sig mot försvarsministerns avsikt att föreslå regeringen att avveckla-försvarets personalvårdsnämnd. har till uppgift att genom vägledande och rådgivandeverksamhet samt genom iiiitiativ främja försvarsmaktens perso- FöU1986/87:3 Inämnden ingår representanter för de fyra största riksdagspartierna samt förarbetstagarorganisationerna och de värnpliktiga. . ' Utskottet delar motionärernas uppfattning att försvaretspersonalvårdsnämnd fungerar väl. Den nu föreslagna förstärkningen avförsvarets personalnämnd och decentraliseringen av personalpolitiken är skälsom har anförts för en avveckling av personalvårdsnämnden. Med hänsyn till depersonalproblem som finns både för anställd personal och för värnpliktiga anserutskottet att detta forum för samråd på central nivå inte bör avvecklas nu.Detta bör som sin mening ge regeringen.till känna. Utskottet delar försvarsministerns uppfattning attmilitära arbetstidsdelegationen, försvarets arbetstidsnämnd och försvaretsskolnämnd bör avvecklas. 1, beträffandeöverklagande i personalärenden a) att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet' har anfört, b) att riksdagenbemyndigar regeringen att inrätta en tjänst med beteckningen p som chef förförsvarets personalnämnd, 2, beträffandeInrättande av vissa tjänster attriksdagen bemyndigar regeringen att inrätta tjänster med beteckningen p förrikshemvärnschef, chef för , chef för försvarshögskolan och chef för försvarets förvaltningsskola, 3, beträffandeövriga personalfrågor a) atf riksdagenavslår motion 1986/87:Fölll om författningsreglerad skyldighet för överbefälhavarenatt' samordna personalpolitiken inom försvarsmakten, b) att ,med anledning av propositionen och motion 1986/87:FöllO, yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om depersonalpolitiska frågornas betydelse, ,.c) att avslår motion 1986/87:FöllO, yrkande 3, om översyn av befälsordningen, d) att med bifall till motionerna1986/87:Föl09 och 19S6/87:Föl 10, yrkande 2, som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet har anfört om'bibehållande av försvarets personalvårds nämnd, e) att lämnar utan erinran vadföredragande statsrådet i övrigt har anfört om personalfrågor inom försvarsdepartementets verksamhetsområde. Närvarande:Olle (), (), 1986/87:3(s), i (c), (), (),(), (), (), (),(), (), (), () och i (m). Överbefälhavarens författningsreglerade skyldighet attsamordna personalpolitiken inom försvarsmakten , och i (alla m) anser dels att den del av utskottets anförande som på s. Sbörjar "Utskottet anser" och slutar "av " bort haföljande lydelse: Utskottet kan i huvudsak godta den föreslagnadecentraliseringen av arbetsgivarfunktionen och därmed sammanhängandekompetenshöjning inom personaladministrationen hos myndigheterna. Detta fårdock enligt utskottets mening inte medföra att överbefälhavarens ochförsvarsgrenschefernas inflytande på personalfrågorna successivt minskar. Motden bakgrunden vore det - som det anförs i motion Föl 11 (m) - olyckligt attavskaffa överbefälhavarens författningsreglerade skyldighet att samordnapersonalpolitiken inom försvarsmakten. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna, dels att utskottets hemställan i moment 3 a bort haföljande lydelse: a) att med anledning av propositionen och medbifall till motion 1986/87:Fölll som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet har anfört om bibehållande av överbefälhavarens författningsregleradeskyldighet att samordna personalpolitiken inom försvarsmakten.