bet · GA01TU14 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till Sjöfart m.m. (prop. 1986/87:100 bil. 1 betänkandet tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen att ombildas till affärsverk.Vidare tillstyrks regeringens förslag att kostnaderna för den del avsjöfartsverkets verksamhet som inte belastar handelssjöfarten ävenfortsättningsvis finansieras genom anslag över statsbudgeten. Den ipropositionen för denna verksamhet föreslagna medelsanvisningen för nästabudgetår, 101,4 milj. kr., tillstyrks. I betänkandet behandlas vidare motionsyrkanden avseendebl. a. bemanningen vid vissa lotsplatser, kostnadsanvaret för den statligaisbrytningen, passagemöjligheterna genom , upprustning m. m. avDalslands kanal, flottningen i samt stöd till svenska rederier.Samtliga motionsyrkanden avstyrks. Till betänkandet är fogat en vpk-reservation omsjöfartsverkets verksamhetsform m. m., en c- och vpk-reservation beträffandebemanningen avvissa lotsplatser, en c-reservation angående kostnadsansvaret förden statliga isbrytningen samt en m- och fp-reservation om stöd till svenskarederier. 1.Sjöfartsverkets verksamhet m. m. I proposition 1986/87:100 bil. 8() behandlas sjöfartsfrågor under avsnitt E. Sjöfart(s. 99-115). Regeringens förslag avseende , som återfinnspå s. 100-110, är att - godkänner vadföredragande departementschefen förordat om verksamhetsformoch de av honom förordade riktlinjerna för finansiering av verksamheten, - godkänner vadföredragande departementschefen anfört om inriktningen och omfattningen avsjöfartsverkets verksamhet och om verkets investeringar /88,samt bemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån, - godkänner attsjöfartsverket övergår till redovisning per kalenderår. - bemyndigarregeringen att fastställa ram för upplåning iriksgäldskontoret, 1 1986/87. - godkännervadföredragande departementschefen anfört om överföring av /87:14medel för viss bemanning av sjömätarfartyg, - till Ersättningtill för vissa tjänster för /88 anvisar ettförslagsanslag på . (punkt E 1., s. 108-110). 1986/87:T227 av m.fl. (fp) vari yrkas,såvitt nu är i fråga (yrkandena 4-5), 4. att som sin mening uttalar attbemanningsplanen för måste omprövas. 5. att som sin mening ger regeringen till känna attLandsorts bemanning bör vara av sådan omfattning att utkiken kan dygnet-runt- bemannas. Motiveringen till yrkandet finns i motion 1986/87:A497(fp). 1986/87:T601av och (båda vpk)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att verksamheten vidLandsorts lotsplats skall fortsätta som , 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att verksamheten vidSvartklubbens lotsplats skall fortsätta som . 1986/87:T602 av (vpk) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att verksamheten vid Hölickslotsplats skall fortsätta med full bemanning och material. 1986/87:T603 av och (båda' m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motion1986/87:Kr411 (m) framförts om förändring av instruktion. 1986/87:T604 av och (båda fp)vari yrkas 1. att riksdagenbegär att regeringen låter omlokalisera isbrytarflottan till . 2. att riksdagenbegär att regeringen låter utvärdera nuvarande isbrytarka-pacitet. 1986/87:T609 av och (bådafp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om insatser för att säkra passagemöjligheter genom Södertäljekanal. 1986/87:T611 av och (båda c)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna att ej göra någonneddragning eller nedläggning av Landsorts och lotsplatser, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag om alternativa lösningar medavseende på och Simpnäs som beslutade om1984-06-13. 1986/87:T612av m. fl. (m) vari yrkas /87:14 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att man vid rationaliseringen avlotsningsverksamheten vid , och Landsort bör anlägga enhelhetssyn på skärgårdsfrågorna. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Landsorts lotsstation måttebibehållas med i stort sett nuvarande funktioner och en bemanning soni medgerutkik dygnet runt, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att personalens förslag tillrationaliseringar hör tas till vara. 1986/87:T614 av m. fl. (c) vari yrkas,såvitt nu är i fijiga (yrkande 5), att beslutaratt till ett nyttanslag Bidrag till isbrytning till Norriandshamnar anvisa . 1986/87:T616 av (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Hölicks lofsplats skall bemannasoch verksamheten där återupptas. 1986/87:T618 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts mot planeradeindragningar av personal vid lotsplatser. 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om enomarbetning av Förordningen om handläggning av vissa personalfrågor i statligverksamhet utmed rikets kuster (SFS 1982:136). 1986/87:T619 av i och JanHyttring (båda c) vari yrkas att beslutar som sin mening geregeringen till känna att i kontakter med den norska regeringen verka för ensammanbindning mellan och Haldenvassdraget. 1986/87:T62l av m.fl.(s) våriyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skälenatt bibehålla flottningen i , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att. i avvaktan pä en utvärdering avflottningen i , åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra ennedläggning av denna flottning. 1986/87:T622 av i och JanHyttring (båda c) vari yrkas att hos regeringen begär prövning avmöjligheterna till statliga insatser i fortsatt upprustning av . huvuduppgifter är att skapa sådanabetingelser för sjöfarten i svenska farvatten att den kan bedrivas under säkraoch effektiva former samt att verka för säkerheten ombord på svenska fartygoberoende av farvatten. Verksamheten, som skall bedrivas med huvudsakliginriktning på handelssjöfarten, kan hänföras till två huvudprogram, nämligenFarledsverksamhet och Fartygsverksamhet. Som ekonomiskt mål för verksamhetengäller i princip full kostnadstäckning. Denna verkets affärsmässiga inriktningmar- keradesytterligare genom beslut om förändringar av TU1986/87:14 betalningsansvar och finansieringsform (prop. 1985/86:100bil. 8, , rskr. Enligt beslutet gäller bl. a. att verket fr.o.m.innevarande budgetår finansierar sina investeringar genom affärsmässigupplåning i . De förslag till förändringar av sjöfartsverketsfinansiering m.m. som lämnas i nu förevarande proposition innebär - framhållerföredragande departementschefen - att verket övergår tillaffärsverksforrn. Förslagen är i huvudsak följande: - Verketdisponerar fritt de löpande intäkterna, däri inbegripet de allmännasjöfartsavgifterna. - Kostnaderna förden del av verksamheten som inte belastar handelssjöfarten finansierasäven i fortsättningen genom anslag över statsbudgeten. - Förfinansiering av investeringar får verket - förutom upplåning iriksgäldskontoret - disponera sina avskrivningsmedel. - Verketdisponerar en rörlig kredit i för att möta tillfälligasvängningar i likviditetsbelastningen. - Regeringenfastställer ramen för såväl långsiktig som kortsiktig upplåning i . - Sjöfartsverketövergår till redovisning per kalenderår. Ifrågavarande förslag i propositionen föranleder ingenerinran från utskottets sida och tillstyrks följaktligen. Övergången till affärsverksform innebär - framhållerföredraganden -bl. a. en utvidgning av verkets befogenheter. Fortlöpandeinsatser krävs i rationaliserande och effektiviserande syfte för att kunnaerbjuda sjöfartens olika intressenter en god service och hållatillbaka avgiftshöjningar så långt som möjligt. I takt med attverksamhetsformen förändras och ges vidgade befogenheter börstatsmakternas styrning bli mer övergripande och ta sikte på fastställande avekonomiska mål och servicemål i stället för styrning genom anvisande av medel.Verket bör därför övergå från årliga anslagsframställningar till att presenterarullande treårsplaner för verksamheten. I sin första treårsplan bör verketredovisa förslag till utformning av mål för verksamheten i fråga om avkastning,soliditet, produktivitet, prissättning och service samt strategier för att nådessa mål. 1 propositionen nämns i detta sammanhang attsjöfartsverket har för avsikt att påbörja en översyn av sin organisation.Föredraganden framhåller att det i den nya affärsverksformen är än mer angelägetatt verkets organisation anpassas till de nya förutsättningarna förverksamheten och dess marknads-och affärsmässiga inriktning. Översynsarbetetsigångsättande har vilat i avvaktan på ett ställningstagande i frågan om eneventuellt gemensam organisation för och tullverketskustbevakning. Efter slutlig utvärdering anser föredraganden, efter samråd medchefen för och chefen för försvarsdepartementet, att någonsammanslagning av och inte bör genomföras. Inriktningenoch omfauningen av verksamhet behandlas också /87:14i ett flertal motioner. Sålunda begärs i motion T603 (m) en ändring avsjöfartsverkets instruktion i syfte att markera fritidsbåttrafikens betydelseför verksamheten. Att "verksamheten skall bedrivas med inriktninghuvudsakligen på handelssjöfarten" finner motionärerna felaktigt motbakgrund av att ägarna av fritidsbåtar utgör den största avnämargruppen i frågaom sjökartor. I motionerna T227 (fp), T601 (vpk), T602 (vpk), T611 (c),T612 (m), T616 (c) och T618 (s) behandlas verksamheten vid lotsplatsernaLandsort, , och lotspassningsstället Hölick utanför Hudiksvall.Ett genomgående tema i motionerna är att man motsätter sig personalinskränkningarsom sägs planera vid dessa lotsplatser och ha genomfört iHölick. Verkets agerande strider-hävdar motionärerna bl. -mot begreppet en"levande skärgård", som tagit ställning för och som innebäratt stöd skall ges för att motverka avfolkning i skärgårdsområden. Vad först gäller frågan om en ändring av sjöfartsverketsinstruktion vill utskottet framhålla att den huvudsakliga inriktningen påhandelssjöfarten inte innebär att åsidosätterfritidsbåttrafikens intressen. Som framgår av propositionen omfattarregeringens förslag till anslag avseende Ersättning till förvissa tjänster bl. a. ett belopp på 35,9 milj. kr. för vissa kostnader för fritidsbåttrafikoch yrkesfiske. Av verkets anslagsframställning för nästa budgetår framgårvidare att intäkterna från försäljning av sjökort och båtsportkort 1985/86uppgick till 6,3 milj. kr., medan kostnaderna för sjökartläggning under sammatid uppgick till 43,5 milj. kr. Fritidsbåttrafikens ekonomiska betydelse försjöfartsverkets verksamhet synes sålunda inte vara av den omfattningen att denmotiverar en förändring av verkets instruktion i sådan riktning sommotionärerna avser. Av det anförda följer att utskottet avstyrker motion T603(m). Vad beträffar de övriga motionsyrkanden som är i frågavill utskottet erinra om de krav som ställs på att fortlöpandevidta åtgärder i rationaliserande och effektiviserande syfte för att kunnaerbjuda sjöfartens olika intressenter en god service och hållatillbaka avgiftshöjningarna så långt som möjligt. I fråga omlotsningsorganisationen är det angeläget att anpassa denna till förändringar isjöfartens struktur och servicebehov. Så sker bl. a. genom samordning avnärliggande lotsplatsers verksamhet för ett bättre och effektivareresursutnyttjande inom större områden, I de fall sådana rationaliseringsåtgärder medförpersonalinskränkningar gäller förordningen (1982:136) om handläggning av vissapersonalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Enligt dennaförordning skall en myndighet som planerar en inskränkning av personal som hardirekt betydelse för tillsyn och övervakning av kusterna inhämta länsstyrelsensyttrande över den planerade åtgärden. skall bereda andra berördamyndigheter tillfälle att yttra sig och bedöma hur åtgärden påverkar de anspråkpå bemanning som olika samhällsintressen ställer. Om anser attåtgärden inte innebär mera väsentliga förändringar, skall länsstyrelsengenast avge sitt yttrande till den myndighet som planerar /87:14åtgärden. 1 annat fiill skall skyndsamt utreda följderna avåtgärden och därvid bereda landstingskommun.samt berörda statliga myndigheter,kommuner och organisationer tillfälle att yttra sig. Om finneratt det är angeläget med fortsatt bemanning skall i sitt yttrandelämna ett förslag om organisation, huvudmannaskap samt finansiering ochkostnadsfördelning. Om den myndighet som aktualiserat åtgärden trotsinvändningar vill genomföra personalinskränkningen eller förslaget, skallmyndigheten hänskjuta frågan till regeringens prövning. Detsamma gäller omregeringens beslut behövs av andra skäl. Denna handläggningsordning har-enligt vad utskotteterfarit-iakttagits i fråga om sådana personalinskränkningar som planeras vidLandsorts och lotsplatser. Vid planeras inte- såsom hävdas i motion T612 (m) - några personalinskränkningar. Vid Hölicks lotspassningställe är det enligtsjöfartsverkets uppfattning inte fråga om någon personalinskränkning enligt förordning utan om en omstationering av tre båtniän till i . Verket har dock informerat i om åtgärden . ' Vad gäller Landsort och pågåröverläggningar mellan och i . Omenighet ej uppnås vid dessa överläggningar, har verket för avsikt attunderställa frågorna regering- . förordning är enligt utskottets mening väl ägnadatt tillgodose de krav på en allsidig bedömning av konsekvenserna avpersonalinskränkningar vid verksamhet utmed rikets kuster som framställs i demotioner som är i fråga. Utskottet ser därför inte.något behov av -. såsombegärs i motion T611 . (c) - att omarbeta förordningen: Sammanfattningsvis finner utskottet ej skäl för någonsådan åtgärd som begärs i ifrågavarande motioner. Samtliga dessaavstyrks följaktligen.. Regeringens förslag i fråga oni inriktningen ochomfattningen av verksamhet under /88 samt ombemyndigande för regeringen att besluta om avvikelser därifrån tillstyrks. Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag i frågaom inriktningen och omfattningen av investeringar /88. Av propositionen framgår att dessa investeringar främstavser delbetalning för en ny isbrytare samt fyr- och lotsväsendet. Som nämnts inledningsvis föreslås i propositionen attkostnaderna för den del av verksamhet som intebelastar handelssjöfarten även i fortsättningen skall finansieras genom anslagöver statsbudgeten. Ifrågavarande kostnader redovisas under ett nytt anslagmed beteckningen E 1. Ersättning till för vissa tjänster.Ersättningen bör enligt föredraganden uppgå till 101,4 milj. kr. föreslås i propositionen attriksdagen godkänneratt regeringen fär besluta oiu överföring nv medel frånchefen för marinen för viss bemanning.av sjömätarfartyg till ,när avtal härom föreligger mellan verket . och chefen för marinen; Utskottet har ingen erinran mot anslagsberäkningen ochtillstyrker därför förslaget till medelsanvisning. Vidare tillstyrks att godkänner vadföredraganden anfört om /87:14 överföring av medel för viss bemanningav sjömätarfartyg. I motion T604 (fp) begärs en omlokalisering avisbrytarflottan till samt en utvärdering av nuvarandeisbrytarkapacitet. Motionärerna framhåller att stationering och service avisbrytarna bör ske där de har sin huvudsakliga verksamhet och att erforderligavarvsresurser finns bl. a. vid varv i . Den norrländska exporten -fortsätter motionärerna -är också så viktig för landet att uppgjordatransporttider inte får spolieras av för låg isbrytarkapacitet. ' Motionsyrkanden om en lokalisering av isbrytarunderhållettill varv har tidigare behandlats och avstyrkts avutskottet. Så skedde senast i betänkandet /84:14, där utskottet betonadevikten av en fortsatt tillämpning av bestämmelserna i upphandlingskungörelsen isyfte att hålla nere kostnaderna för underhåll och service. Vidare framhöllsatt varv inte har tillräcklig kapacitet för att kunna erbjuda de störreenheterna inom isbrytarflottan erforderlig service. Utskottet ser inget skälatt frångå sin sålunda redovisade syn på lokaliseringsfrågan. Vad härefter gäller kravet på en utvärdering av nuvarandeisbrytarkapacitet vill utskottet erinra om beslut ,varigenom bemyndigades anskaffa en ny isbrytare' såsomersättare för och som har låg kapacitet och dålig arbetsmiljö (prop.1985/86:100 bil. 8, , rskr. 1 nämnda proposition framhölls bl. a.att målet för den statliga isbrytningen - sjöfart året runt på alla väsentligahamnar - hade nåtts /71. Vidare betonades vikten av enoförminskad isbrytarkapacitet, särskilt för Norrlandssjöfarten under strängavintrar. Isbrytarflottans kapacitet har således så sent som bedömtsav statsmakterna, varför någon ytterligare utvärdering inte nu syneserforderlig. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion T614 (c) erinras om fjolårets riksdagsbeslut attkapacitetskostnaderna för den statliga isbrytningen skall omfattas avsjöfartens betalningsansvar. Motionärerna framhåller att isbrytningen tillNorrlandshamnarna bör betraktas som en regionalpolitiskt betingadinfrastrukturen insats. Staten måste -fortsätter motionärerna - visa sinambition att garantera transporter till och från genom att förbilligaisbrytningen med ett regionalpolitiskt betingat stöd till , på 46milj. för nästa budgetår. För /89 bör verket få i uppdragatt inkomma med en särskild redovisning av de ökade kostnader en sådan framtidaöppethållningsgaranti kan komma att kräva. Utskottet vill med anledning av detta motionsyrkandeerinra om att ifrågavarande riksdagsbeslut motiverades med bl. a. en hänvisningtill den statliga isbrytningens betydelse inte bara för Norrlandshamnarna utanockså för .sjöfarten på som helhet. Vidare framhölls att det varnödvändigt att begränsa statsutgifterna. För sjöfarten uppskattadesmerkostnaden till ca 30 milj. kr. Av anslagsframställning förnästa budgetår framgår att verket nu beräknar merkostnaden till 46 milj. kr.,dvs. samma belopp som motionärerna föreslår bör utgå i ersättning till verket. Målsättningenför den statliga isbrytningen är, som nämnts, sjöfart året runt pålandets alla väsentliga hamnar. Innebörden av fjolårets riksdagsbe- TU1986/87:14 slut är att sjöfarten har ett betalningsansvar för den statligaisbrytningens kapacitetskostnader avseende assistans på öppna havet och till samtligasvenska hamnar av betydelse, inte endast de norrländska. Utskottet anser för sin del att beslutet bör stå fast ochavstyrker därför motionsyrkandet. I motion T6t)9 (fp) begärs insatser för att säkrapassagemöjligheter genom . Enligt motionärerna planerarSödertälje kommun att låta bygga en ny vägbro över kanalen. Denna plan börsamordnas med planer på att renovera och att bygga en ny järnvägsbroöver kanalen, så att slutprodukten blir en hindersfri passage för större fartygän dagens. Enligt vad utskottet erfarit utreder kommun, iegenskapav väghållare, en ny vägbros läge och utformning.Berörda intressenter kommer i sedvanlig ordning att beredas tillfälle att yttrasig över kommunens förslag. Utskottet vill vidare erinra om att regeringen haruppdragit åt samtliga trafikverk att ta fram en långsiktsbedömning och enlångtidsplan för infiastrukturinvesteringar (prop. 1985/86:100 bil. 8, ,rskr. Långsiktsbedömningen skall avse ochinvesteringsplanen . För väginvesteringarna kommerinvesteringsplanerna liksom tidigare att avse . Uppdragen skallredovisas till regeringen före . Förutsättningar synes sålunda föreligga för att få tillstånd en sådan samordning av intressen och investeringsinsatser sommotionärerna finner erforderlig. Någon åtgärd torde därför inte varapåkallad, varför motionen avstyrks. behandlas i två motioner. I motion T622 (c) begärs en prövning av möjligheterna tillstatliga insatser för fortsatt upprustning av kanalen. I motion T619 (c) framhålls att regeringen i kontakter medden norska regeringen bör verka för en sammanbindning mellan kanaloch Haldenvassdraget i . 1 båda motionerna betonas dessa vattenvägarsbetydelse för turismen. Som utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /86:14 torde frågan om en fortsatt upprustning av Dalslandskanal kunna prövas inom ramen för det regelsystem som gäller för bidrag tillberedskapsarbete. En sammanbindning mellan kanalen och Haldenvassdraget synesvidare vara ett spörsmål lämpat för samarbete på regional nivå mellan berördasvenska och norska myndigheter eller andra intressenter. Med hänvisning till det anförda finner utskottet intenågon åtgärd erforderlig med anledning av motionerna, varför dessaavstyrks. 1 motion T621 (s) framhålls att flottningen i ärden enda kvarvarande älvflottningen i landet och att den därför är av stortkulturhistoriskt värde. Vidare betonas flottningens betydelse försysselsättningen i regionen samt flottningens fördelar från miljö-, energi- ochvägkostnadssyn-punkt. De sålunda angivna skälen för att behålla flottningen börenligt motionärerna ges regeringen till känna. Motionärerna begär också att, i avvaktanpå en utvärdering av flottningen i , åtgärder vidtas i syfte TU1986/87:14 att förhindra att flottningen läggs ned. Utskottet vill med anledning av denna motion erinra 1979 beslutade att konsekvenserna av en nedläggning avlöstimmerflottning-en i landet borde bli föremål för en allsidig bedömning(Mot. 1978/79:457, , rskr. Regeringens bedömning, som baserades på studier genomfördaav länsstyrelserna i , , och Norrbottenslän, redovisades i bilaga 9 till budgetpropositionen . godkända betänkande /81:22 (rskr. 256) konstaterade utskottetatt det endast var i som flottningen var företagsekonomiskt motiverad.Några särskilda statliga insatser i fråga om denna flottning fann utskottetinte påkallade. Vidare framhölls i betänkandet att förutsättningarna förflottning varierar mellan olika regioner och att dessa förutsättningar bäst kanbedömas av flottningsföreningarna, som också bör ha det ekonomiska ansvaret förflottningen. Beslut om nedläggning bör dock - betonade utskottet - föregås avöverläggningar med berörda länsmyndigheter. Utskottet kan i och för sig instämma i vad motionärernaanfört om flottningens fördelar. Någon ytterligare utvärdering av flottningen iKlarälven synes emellertid inte erforderlig. Frågan om dennas framtid börenligt utskottets mening i första hand bestämmas av berörda intressenter. Någonriksdagens åtgärd synes följaktligen inte påkallad med anledning av motionen,varför denna avstyrks. 1. att riksdagengodkänner vad som förordas i propositionen om verksamhetsformoch de i propositionen förordade riktlinjerna för finansiering av verksamheten. 2. att riksdagengodkänner att övergår till redovisning per kalenderår, 3. att riksdagenbemyndigar regeringen att fastställa ram för upplåning i , 4. beträffandeinriktningen av .sjöfartsverkets verksamhet m. m. att , medgodkännande av vad som i propositionen anförs om inriktningen och omfattningenav verksamhet /88, a) bemyndigarregeringen att besluta om avvikelser därifrån, b) avslårmotionerna 1986/87:T227 (fp) yrkandena 4 och 5, 1986/ 87:T60l (vpk),1986/87:T602 (vpk), 1986/87:T603 (m), 1986/87:T611 (c), 1986/87:T612 (m),1986/87:T616 (c) och 1986/87:T618 (s), 5. att riksdagengodkänner vad som anförs i propositionen om inriktningen och omfattningen avsjöfartsverkets investeringar /88 och bemyndigar regeringen attbesluta om avvikelser därifrån, 6. att riksdagengodkänner vad som anförs i propositionen om överföring av medel för vissbemanning av sjömätarfartyg, 7. att riksdagentill Ersättning ull för vissa tjänster för /88anvisar ett förslagsanslag på . 8. beträffande omlokalisering av isbrytarflottantill /87:14 m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:T604 (fp), 9. beträffande isbrytningen tillNorrlandshamnarna att avslår motion 1986/87:T614 (c) yrkande 5, 10. beträffande att avslårmotion 1986/87:T609 (fp). beträffande att avslårmotionerna 1986/87:T619 (c) och 1986/87:T622 (c).. 12. beträffande flottningen i att riksdagenavslår motion 1986/87:T621 (s). Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 2.(s. 110-111) och hemställer att till Handelsflottans pensionsanstalt /88 anvisar ett anslag på . Regeringen föreslår under punkt E 3. (s. 111-112) attriksdagen