bet · GA01KU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett slopande av åldersgränsenkunde dock enligt propositionen befaras förstärka det rådande förhållandet attgenomsnittsåldern bland nämndemän är markant högre än bland befolkningen iövrigt. anslöt sig till propositionens förslag att bibehållaåldersgränserna för nämndemännen (JuU 1982/83:32). Den övre åldersgränsen för ledamöter och suppleanter idomkapitel () har tagits upp av kyrkokommitté. I dess i början avåret avlämnade utredningsbetänkande (SOU 1986:18) Framtid i samverkan föreslåsatt gränsen slopas. Ärendet bereds inom . När det gäller den övre åldersgränsen för ordförande,ledamöter och suppleanter i taxeringsnämnd () finns anledning erinra omdet principförslag till nytt taxeringsförfarande som framlagts i den nyligentill överlämnade propositionen om ändringar itaxeringsorganisationen (prop. 1986/87:47). Där föreslås att taxeringsnämndernaskall avskaffas. Även enligt den nya ordningen skall det dock finnas enbeslutsform där förtroendevalda lekmän ingår (skattenämnd). Någotställningstagande görs inte i propositionen till vilka valbarhets- ochbehörighetsvillkor som skall gälla för dessa ledamöter. Med hänsyn till den prövning som tidigare skett av denövre åldersgränsen för nämndemän och mot bakgrund av ovannämndautredningsförslag m. m. anser utskottet det inte påkallat med ett sådantinitiativ som begärts i motionen. Utskottet avstyrker alltså motion 1985/86:K501. 1 motion 1985/86:K503 av m.fl. (s) tasupp frågan om suppleanters närvarorätt vid sammanträden i statliga styrelser.Motionärerna förordar att suppleanter i statliga styrelser kallas att närvaravid sammanträdenäven då de inte skall ersätta någon ordinarie ledamot. KU 1986/87:10Vidare föreslås att för suppleants deltagande i sådant sammanträde skall gällade ekonomiska förmåner som tillkommer ordinarie ledamot. Förslagen syftar tillatt förbättra förutsättningarna för suppleanter i statliga styrelser attfullgöra sina uppgifter. I verksledningskommitténs huvudbetänkande (SOU 1985:40)Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning anläggs olika aspekter påvad som bör gälla för styrelsesuppleanter i statliga styrelser. Enligt utskottets mening bör resultatet avberedningsarbetet avvaktas. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1985/86:K503. I motion 1985/86: K504 av () tas uppfrågan om utgivningen av (). Motionärenframhåller det angelägna i att distributionen av SFS sker skyndsamt. I motionenbehandlas vidare tiden från det att författningar utkommer från trycket tillikraftträdandet. Motionären konstaterar att situationen varitotillfredsställande enär ett stort antal författningar då utkommit senare före ikraftträdandet. Motionären begår ett tillkännagivande tillregeringen dels om vad som i motionen anförts om angelägenheten av en skyndsamdistribution, dels om att tid för ikraftträdande av författningar bestäms iförhållande till en realistisk bedömning av tidsintervallen mellan beslut ochdistribution. När det gäller tryckeri- och distributionsförfarandet avSFS-författning-arna får utskottet hänvisa till den ovan på s. 13 f. lämnaderedogörelsen för gången från det att lämnat ifrån sigtrycklovskorrektur till dess att den tryckta upplagan distribueras per post.Som där framgått är statsrådsberedningens uppfattning att det för närvarandeinte föreligger något egentligt utrymme att förkorta tryckeri- ochdistributionsförfarandet. Vad härefter gäller den i motionen påtalade planeringen avförfattningsutgivningen hänvisar utskottet till sina uttalanden i samband medgranskningen av regeringen (senast i betänkandet KU 1985/86:25 s. 11 f.). Med detanförda avstyrks motion 1985/86: K504. I motion 1985/86: K505 av () förordasinrättande av ett marknadsekonomiskt granskningsråd. Motionären pekar på attsystemet med lagrådsgranskning innebär att det säkerställs att nya lagar intestrider mot det existerande rättssystemet och grundlagarna. Enligt motionen ärdet mot bakgrund av den ökande tendensen till regleringar angeläget att inrättaen motsvarighet till lagrådet med uppgift att granska varje förslag tillekonomisk-politisk åtgärd utifrån dess eventuella inverkan på det ekonomiskasystemets förmåga att främja frihet och demokrati. Frågan om att inrätta ett särskilt i förhållande tillregeringen fristående granskningsorgan i ekonomiska frågor har tidigare tagits upp i motioner, vilka behandlats av . Senaste gången var då utskottet (KU 1983/84:24) behandlade en motion av samma innebörd som den nu aktuella. Utskottet avstyrkte motionen under hänvisning till dels de olika bestämmelser m.m. som tillkommit för att få en belysning av tilltänkta reformer ur ekonomisk synpunkt, dels de olika organ vars verksamhet 19 bidrartill att ge regering och riksdag underlag för ekonomiska ställningsta- KU1986/87:10 ganden. I samband härmed framhöll utskottet vikten av att regeringeni sina förslag till redovisar ett utförligt material som underlag förriksdagens beslut. Vidare hänvisade utskottet till möjligheterna att underberedningen av ärendena i anlita utomstående expertis. Vad gäller den nu föreliggande motionen får utskottetanföra följande. Sedan frågan senast behandlats i har jnte tillkommitnågra omständigheter som föranleder en ändrad bedömning från utskottetssida. Det är självfallet angeläget att bredast möjliga underlag står till budsi fråga om långsiktiga effekter av riksdagsbeslut i olika samhällsfrågor. Detär sålunda, som utskottet tidigare framhållit, av vikt att regeringen i sinaförslag till redovisar ett utförligt material i detta hånseende.Regeringen har också, som framgår av utskottets här förut lämnade redogörelse,flera organ till sitt förfogande för att få fram sådant material. I sammanhangetkan vidare erinras om att det i riksdagsordningen är förutsatt attriksdagsutskott kan behöva direkt anlita statliga myndigheters sakkunskap.Myndigheterna har därför ålagts att på begäran av utskott lämna upplysningaroch avge yttranden (4 kap. 10 § riksdagsordningen). 1 den mån ett utskottskulle anse att underlaget för ett förslag från regeringen är i behov avkompletteringar har utskottet alltså möjlighet att begära sådan komplettering. Utskottet kan alltså inte förorda att det inrättas en myndighetmed sådana mera allmänna uppgifter som avses i motionen. Den övergripandeekonomisk-politiska bedömningen av regeringens förslag måste alltid ankomma påriksdagen. Med detanförda avstyrks motion 1985/86: K505. 1. beträffandeutredning av myndighetsbegreppei att avslår motion 1984/85:1501, 2. beträffandevärdering av myndigheters verksamhet med hjälp av datoriserad ärendeanalys attriksdagen avslår motion 1984/85:1550, 3. beträffande användningen av beteckningen"Kunglig" i nam net på statliga myndigheter attriksdagen avslår motion 1984/85:1555, 4. beträffande slopande av övre åldersgränserföroffentliga upp drag attriksdagen avslår motion 1985/86: K501, 5. beträffande suppleanters närvarorätt vidsammanträden i stat liga styrelser attriksdagen avslår motion 1985/86: K503, 6. beträffande utgivningen av Svenskföifatlningssamling att avslår mofion 1985/86: K504, 7. beträffande inrättande av ett marknadsekonomisktgransk- KU 1986/87:10 ningsråd att avslår motion 1985/86: K505. Närvarande: (), (),(), (). (), StureThun (s), Hans Nyhage (m), (), (), (), i (m), (), (), NilsBerndtson (vpk) och (). beträffande utredning av myndighetsbegreppei (mom. 1) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och IngelaMårtensson (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "1 detta betänkande" och slutar med "motion 1984/85:1501" bort ha följande lydelse: Den oklarhet beträffande myndighetsbegreppet som kom tillsynes under debatten rörande löntagarfondstyrelsernas rättsliga status (seovan s. 2 ff.) måste enligt utskottets mening undanröjas. Frågan bör bliföremål för en särskild utredning. Syftet med utredningsarbetet skall vara attfå till stånd en precisering av myndighetsbegreppet som bl. a. omöjliggör inrättandetav statliga organ utan att deras förvaltningsrättsliga status är klarlagd. Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker med det anförda motion 1984/85:1501. dels att utskottets hemställanunder I bort ha följande lydelse: I. beträffande uiredning avmyndighetsbegreppei att med bifall till motion 1984/85:1501 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. beträffande användningen av beteckningen"Kunglig" i namnet på statliga myndigheter , Hans Nyhage och i (alla m) anför: Vid riksdagsbehandlingen av frågan om slopande avbeteckningen "Kunglig" i namnet på statliga myndigheterredovisade moderata sam- 21 lingspartietsledamöter i en reservation till betan- KU1986/87:10 kände (KU1975: 12 s. 42 ff.) flera invändningar av principiell natur mot ett Det framhölls att den dåvarande regeringens förklaring, attslopandet av beteckningen "Kunglig" skulle vara en logisk följd avden nyagrundlagen, var helt ohållbar. Mot bakgrund av bl. a. att den nya grundlagenantogs under den uttryckliga förutsättningen om monarkins bevarandei vårt land talade i stället övervägande skäl för ett bibehållande avbeteckningen "Kunglig". De myndigheter etc. som tidigare allmänt brukadebeteckningen "Kunglig" kan sålunda, om de så önskar, ävenfortsättningsvis använda denna beteckning. Tryckeri, 1986 22