bet · GA01UU16 · 1986-12-31 00:00:00 — om forskning (prop. 1986/87:80, bil. UU 1986/87:16 I detta betänkande behandlas punkterna 1 -3 i bilaga 2() till regeringens proposition 1986/87:80 om forskning,de motioner som väckts i anslutning till ifrågavarande avsnitt samt ettmotionsyrkande från allmänna motionstiden. Propositionen (s, 1-8) Säkerhetspolitisk och annan utrikespolitisk forskning internationella fredsforskningsinstitut (SIPRi)har vunnit uppmärksamhet som en oavhängig, internationellforskningsinstitution inriktad på rustnings- och nedrustningsfrågor, Instttutet skall enligt stadgarna "bedrivavetenskaplig forskning i konflikt-och samarbetsfrågor ay betydelse förinternationell fred och säkerhet i syfte att söka ge bidrag till förståelsen avbetingelserna för fredliga lösningar av mellanstatliga konflikter ochför enstabil fred," SIPRLs forskningsrapporter, särskilt dess årsbok, harblivit viktiga referensverk i det internationella nedrustningsarbetet, isynnerhet för stater som ej har tillgång till militäralliansernas egnakunskapsbanker. Institutet utgör också en unik mötesplats för forskare från östoch väst, nord och syd. Denna internationella kompetens kommer också svenskforskning till godo. Verksamheten inom ett av Försvarets forskningsanstalts(FOA) program syftar till att stödja arbete pånedrustningsområdet. långvariga engagemang i detta arbete har påsenare år fått än större omfattning genom bl. a, vår roll iStockholmskonferensen om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder,statsministerns medverkan i det s. k. femkontinentinitiativet och de krävandeförhandlingarna i kring en konvention om förbud mot kemiska vapen.Sverige har också aktivt deltagit i en rad studier inom FN:s ram kring olikanedrustningsfrågor. De svenska insatserna innebär på varje enskilt område oftamångåriga förhandlings- och utredningsåtaganden. Särskilt på två områden, där betydandeforskningsinsatser gjorts, kommer ytterligare krav att ställas framöver: förbudmot käriivapen-prov samt mot kemiska vapen. I provstoppsfrågan har Sverigekoncentrerat sig på att utveckla möjligheterna att med seismologiska metoderkontrollera efterlevnaden av ett avtal om stopp även för underjordiska prov.Vad beträffar kemiska vapen förefaller nu efter många års förberedelser ochförhandlingar med aktivt svenskt deltagande - och ånyo svensktordförandeskap i förhandlingskommittén i nedrustningskonferensen /87:16 i -ett fullständigt avtal om förbud mot kemiska vapen vara inom skall bedriva forskning inomområdet internationella relationer med tyngdpunkt på för utrikes-,säkerhets- och nedrustningspolitik särskilt betydelsefulla regioner ochproblem. Verksamheten syftar till att utveckla en kvalificerad kompetens inomett fåtal sakområden. En del av resurserna avsätts till att göraforskningsresultaten tillgängliga för en bredare allmänhet samt till att främjaforskningssamarbete med utlandet inom särskilt prioriterade områden. I och med att överförtstill utrikespolitiska institutet görs en ökad satsning på Europafrågor. 1 samband med att ett antal forskningsprojekt avslutasförutses forskningsverksamheten gå in i ett nytt skede. Tvä störreforskningsprogram, avsedda att inom sig omfatta flera projekt skallorganiseras: "strategiska studier" och "ekonomisksäkerhet". Den utrikespolitiska forskningens inriktning har i hög grad intresse av studier kring frågor avsärskild betydelse för vår utrikespolitik: kring neutralitetspolitiken,villkoren för internationell säkerhet och nedrustning, frågor som rörsäkerheten i vårt närområde, de militära styrkeförhållandena och villkoren förstabilitet i , stormaktsförbindelserna, den tekniska utvecklingensbetydelse, handelspolitik och ekonomiskt beroende. Samma direkta intresse finnsäven för forskning kring vissa folkrättsliga aspekter på problem inom utrikes-,säkerhets- och nedrustningspolitiken och beträffande mänskliga rättigheter,heter det i propositionen. Olika vägar bör prövas att fördjupa den internationelltinriktade utbildningen och forskningen, främst med anknytning tillämnesområdet statsvetenskap. Det är viktigt att säkerhetspolitisk forskning,freds- och konfliktforskning och inte minst öststatsforskning kan bidra tillatt bredare kunskaper på dessa områden skapas inom landet. På det säkerhetspolitiska området finns godsvensk kompetens, främst i vapenteknologiska och militärstrategiska frågor.Under senare tid har denna kompetens breddats genom såväl forskningsinsatsersom erfarenheter vunna i direkt anslutning till förhandlingarna i ,Att vidmakthålla och vidga denna kompetens är bl, a, av stor betydelse inför defortsatta överläggningarna inom ramen för ESK-processen om förtroende- ochsäkerhetsskapande åtgärder och nedrustning i , Resurserna för forskning ifrågor som rör neutralitetspolitikens villkor och möjligheter, regionala konflikteroch deras lösning, medling, samt kring begrepp som gemensam säkerhet och s. k.fredsbefrämjande utvecklingsbistånd har varit små. För att underbygga internationella agerande pådet seismologiska området har en experimentell seismisk mätstationupprätthållits i . är avsärskild betydelse eftersom den tillåter att utveckla en självständigseismologisk teknik. Undersenare år har utvecklingen inom elektronikområdet gjort att stationen UU1986/87:16 behöver förbättras för att upprätthålla sin ställning som en avvärldens mest kvalificerade mätstationer på detta området. är av största betydelse inför det fortsattaarbetet både inom femkontinentinitiativets ram och i nedrustningskonferensen iGeneve. Möjligheter har öppnat sig att inom konferensens ram ta nyasteg mot ett globalt system för att registrera, samla och analysera seismiskadata. har erbjudit sig att inrätta en av fyra internationelladatacentraler med uppgift att behandla de stora mängder av data som seismiskamätstationer över hela världen avses rapportera in. De övriga upprättas avAustralien, och , En fräga som kommer att ställa ökade krav påforskningsinsatser och kunskapsuppbyggnad är den militära utvecklingen pårymdområdet, behöver sådan kompetens för att kiinna delta aktivt inedrustningskonferensens arbete för att förhindra en kapprustning i yttrerymden, har ocksä ett intresse av att närmare utreda möjligheterna attanvända satellitövervakning för att kontrollera efterlevnaden avinternationella överenskommelser på nedrustningsområdet och för andraförtroende- och säkerhetsskapande syften. En central uppgift för Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) är att bidra till att bygga upp och stärka forskningskapaciteten ienskilda . Detta sker bl, a, genom samarbete mellanforskningsinstttutioner i och i resp, u-land. Med en förbättrad inhemskkapacitet på forskningsområdet i kan forskarflykt motverkas, ochländernas förmåga att formulera problemlösningar för sina egnautvecklingsansträngningar öka. En del av SAREC:s forskningsbistånd kanaliserasockså genom internationella forskningsinstitutioner - ibland med medverkan avsvenska forskare. Universitet och forskningsinstttutioner inom olikasakområden har ansvaret för en fortsatt internationalisering av sin forskning.En del av SAREC:s medel - - avser stöd tillu-landsforskning i , SAREC har inlett en omstrukturering av stödettill sådan forskning mot mer långsiktiga satsningar på ett antal utvaldaforskningsmiljöer med u-landsinriktning, I valet av miljö beaktar SAREC härvidinte minst i vilken mån resp, institutioner själva har visat sig beredda attprioritera u-landsaspekterna inom sitt forskningsområde och avsätta resurserför ändamålet. Ett annat område där ökad kunskap och svenskforskarkompetens behövs gäller miljöaspekter avseende bistånd och utveckling.Strävandena att främja ekonomisk tillväxt mäste innefatta hänsyn till miljö ochtill ekologiska samband. Dessa frågor har hög prioritet i svenskt bistånd, menytterligare kvalificerad personal med ekologisk inriktning behövs. Motioner uu 1986/87:16 Väckt under allmänna motionstiden: I motion 1986/87:U303 av i m.fl. (c)yrkande 1 hemställs .. . 1. att hos regeringen begär en översyn av denutrikespolitiska forskningens samordning samt den säkerhetspolitiska forskningens utform- ' ning. ,,.-., Väckta i anslutning till propositionen: I motion 1986/87:U102 av () hemställsatt vid sitt beslutom anslaget till SAREC uttalar sig för att man irite skall binda sig ' för enpermanentning av det stöd till foi-skningsmiljöer som prövas. I motion 1986/87:103 av av m.fl. (m)hemställs 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av klara riktlinjer för en koncentration av det bilaterala ' forskningstödet tillnaturvetenskapliga ämnen inom området ekologi/miljöfrågor ochsamhällsvetenskapliga ämnen som ekonomi och statskunskap, 2, attriksdagen-begär att regeringen för godkännande utarbetar förslagtill SAREC:s verksamhet vad avser uppbyggnaden av ett eller två s, k, centresof excellence i inom markvårdsområdet, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omfördjupad samverkan mellan . I motion 1986/87:U104 av i (c)hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om ett långsiktigt stabilt forskningsstöd för forskning om nedrustning, 2, att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts om resurstilldelningen för forskning rörande europeisk säkerhet och rymd- teknik. I motion 1986/87:Ub79 av () yrkande 1hemställs Fatt beslutar inrätta tre samhällsvetenskapligaforskar- attachétjänster. Utrikespolitisk forskning m, m. I propositionens avsnitt om den framtida inriktningen ävsäkerhetspolitisk, nedrustningspolitisk och allmänt utrikespolitiskt motiverad forskning kon stateras att har stort intresse och behov av studier, bl. a. omvillkoren för internattonell säkerhet och nedrustning, om säkerheten i vårt närområde och omvårt ekonomiska beroende. Det anförs vidare att det finns godsvensk kompetens i vapenteknologiska och militärstrategiska frågor och att detär av vikt att denna kompetens vidmakthålls. Vårt kunnande och vår beredskaptill ytterligare insatser på det seismologiska områdetunderstryks, liksom vårt intresse av att aktivt kunna bidra till UU1986/87:16 arbetet på att förhindra kapprustning i rymden. Inga nya förslagbeträffande den konkreta inriktningen av eller omfattningn av den säkerhetspolitiskaforskninjgen framförs emellertid i propositionen. I den motion som väckts i anledning av denna del avpropositionen, U104 (c), framhålls i fråga om forskning på nedrustningsområdetatt det är angeläget att både förfogar över en bred kunskapsnivå föratt kunna ta ställning till snabbt uppkommande initiativ från stormakternassida och över en långsiktigt inriktad forskning som stöd för värt egetdeltagande i nedrustningsarbetet. En svårighet att tillgodose behoven ligger iregeringens krav på besparingar, anser motionärerna och menar att det är avvikt att FOA får tillräckliga resurser och eventuellt förstärkta resurser inomexempelvis europeisk säkerhet och rymdteknik. En motion från allmäntia motionstiden U303 (c) riktar insig på den säkerhetspolittska forskningens framtid. För ett alliansfritt landsom är det angeläget att ha fillgång till inhemsk säkerhetspolitiskexpertis, heter det bl. a. i motionen som föreslår att anmodarregeringen att göra en översyn av den utrikespolitiska forskningens samordningsamt den säkerhetspolitiska forskningens utformning. Utskottet delar många av de" synpunkter som framförsi de båda motionerna. De ligger också i linje med vad som anförs ipropositionen. I ett yttrande till utbildningsutskottet (UU 1986/87:2 y)rörande ett yrkande i motion Ub5 (m) om en professur för säkerhetspolitiskforskning gjorde utskottet en viss åtskillnad mellan den akademiskt inriktadesäkerhetspolitiska forskningen och dén mer behovsinriktade forskning och långsiktigautredningskapacitet som regeringen har behov av för sina bedömningar. Bådabehövs, och de kan inte ersätta varandra. Det konstaterades vidare i yttrandetatt den behovsinriktade analysverksamheten företrädesvis bedrivs inom FOA menockså inom försvars- och . Det är denna säkerhetspolittskaforskning och analysverksamhet utrikesutskottet i första hand har att behandla. Enligt utskottets mening bör regeringen göra eninventering av den för svensk utrikes- och säkerhetspolitik relevanta forskningsom utförs av institutioner i , såväl pä det akademiska fältet som inomden offentliga förvaltningen. En sådan inventering borde därefter kunna liggatill grund för en bedömning av vilka åtgärder som kan bli erforderliga för attytterligare förstärka regeringens möjligheter att få kvalificerat underlag försina långsiktiga utrikes- och säkerhetspolitiska ställningstaganden: Avuppenbara skäl kan målet inte vara att skall ha egen kapacitet inomalla de många komplicerade frågor vi ställs inför, exempelvis i nedrustningsförhandlingarna.En viss koncentration är nödvändig. Med det anförda torde yrkande 1 i motion U303 ochyrkandena 1 och 2 i motion U104 få anses besvarade. Utskottet behandlar i detta sammanhang också motion Ub79(fp), vari föresläs att beslutar irirätta befattningar församhällsvetenskapliga attachéer vid ambassaderna i , och Paris.En uppgift för dessa attachéer skulle enligt motionären bli att underlättakontakterna mellan svenska forskare och forskningen i värdländerna. mening börambassadernas ordinarie personal ha förutsättningar att fullgöra UU1986/87; 16 även de i motionen angivna uppgifterna, särskilt somambassadpersonalen ofta har just en samhällsvetenskaplig grundutbildning.Utskottet avstyrker med hänvisning bl.a, härtill motion Ub79, Utskottet har tagit del av regeringens framställning underrubriken u-landsforskning och konstaterar att det som där framförs är ettfullföljande av de delvis nya riktlinjer för SAREC:s verksamhet som blevföljden av den genomförda översynen av SAREC (medSAREC, Ds Ud 1985:2, prop, 1985/86:100, bil, 5, UU 1985/86:15), I linje härmedkoncentrerar nu SAREC sitt stöd för svensk u-landsforskning till merlångsiktiga satsningar på ett antal utvalda forskningsinstitutioner snarare änatt ge bidrag till individuella forskare. Motion U102 (fp) ställer sig tveksam till denna stödformoch förordar att inte binder sig för en permanentning av den. Utskottet konstaterar att omläggningen av stödet tillsvensk u-landsforskning skedde efter utredning och beslut av regering ochriksdag. Den nya verksamheten har inletts. Erfarenheterna av den nyastödformen bör sedermera utvärderas, men detta är enligt utskottets mening ännuför . Utskottet anser inte att ett uttalande av det slag som föreslås imotionen är erforderligt. Motionen avstyrks därför. I motion U103 (m) framställs tre yrkanden rörandeinriktningen av SAREC:s verksamhet. 1 yrkande 1 föreslås att SAREC:s bilateralaforskningsstöd koncentreras till naturvetenskapliga ämnen inom området ekologimiljöfrågoroch till samhällsvetenskapliga ämnen som ekonomi och statskunskap. I yrkande 2föreslås att SAREC skall medverka till att bygga upp ett eller två s. k.centres of excellence i inom markvårdsområdet och i yrkande 3 att ennärmare samverkan äger rum mellan SIDA och SAREC i mottagarländerna. Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföraföljande. En koncentration av SAREC:s arbete till centrala områden ärsjälvfallet nödvändig. Miljö och markvård är ett sådant område på vilket SAREC,liksom SIDA, successivt lagt allt större vikt. Enligt utskottets mening är detemellertid inte rimligt att SAREC skall koncentrera sig på det fåtalämnesområden som nämns i motionen. En sådan strävan skulle missgynna viktigaområden såsom hälsovård och undervisning. Det är också angeläget att vid val avprioritetsområden ta hänsyn till mottagarlandets önskemål och till de lokalaförutsättningar för forskningsstöd på olika områden som finns. Yrkande 1 imotion U103 avstyrks med hänvisning härtill. Förslaget att med biståndsmedel bygga upp ett begränsatantal särskilt kvalificerade forskningsinstitutioner (centres of excellence) iAfrika har utskottet tidigare behandlat och avstyrkt med hänvisning till att ensådan satsning kunde medföra risker för att dessa institutioner blev isoleradeöar, särskilt i en pä forskningstradition fattig världsdel som ,Utskottet finner att samma invädning fortfarande gör sig gällande och avstyrkerdärför motionsyrkandet. Om det i ett senare skede skulle framstå som naturligtatt ge ettutvidgat stöd till några få institutioner, exempelvis på markvårdsområ- UU1986/87:16 det, bör detta dock kunna ske. Utskottet delar uppfattningen att mycket står att vinna påen ökande samverkan mellan där sådan är ändamålsenlig. En sådansamverkan äger också rum, såväl centralt som på fältet. Utskottet anser därföratt det inte föreligger behov av ett särskilt riksdagsuttalande i frågan.Motionsyrkande! Utskottet, som inte har någon invändning mot regeringensframställning under punkterna 2 och 3 i bilaga 2 till propositionen, hemställer 1, beträffandeutrikespolitisk forskning m. m. attriksdagen förklarar yrkandena 1 och 2 i motion 1986/87:U104 och yrkande 1 imotion 1986/87;U303 besvarade med vad utskottet anfört, 2, beträffandesamhällsvetenskapliga attachéer att avslår motton 1986/87:Ub79, 3, beträffandestöd till svensk u-la/tdsforskning att avslår motion 1986/87:U102, 4, beträffandemdjövärdsinriktad forskning /n. res (m) att avslår motion 1986/87:U103, Närvarande: (), (c), StureEricson (s), Axel (), () (),(), (), (), AnitaBråkenhielm (m), (), (), (), () och (vpk). Inriktningen av SAREC:s verksamhet , och (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s, 6 börjarmed "Enligt utskottets mening" och slutar på s, 7 med "tillpropositionen, hemställer" bort ha följande lydelse: I proposifionen framhålls behovet av ökad kunskap ochsvensk forskarkompetens för att klarlägga sambandet mellan miljö, bistånd ochutveckling. Regeringen ger hög prioritet åt dessa frågor. Trots detta ges intei proposifionen några riktlinjer för de åtgärder som måste följa pä denuttalade prioriteringen. Inte minst har det bilaterala forskningsstödet ettbehov av, klara riktlinjer för att få en lämplig avvägning av stödet tillprioriterade områdenoch till områden av lägre priorteringsgrad men därför ej oväsentliga UU1986/87:16 ur forskningssynpunkt. Betydelsen av en nära samverkan med SIDA:s verksamhet ärinte heller närmare belyst. En sådan samverkan kan exempelvis innebära att SAREC stöder forskning där SIDA behöver fördjupning för uppföljning och utvärdering av något projekt. Forskning för långtidsplanering är ett annat gemensamt intresseområde liksom forskningsresultatens praktiska tillämp-" ning. Program för nya biståndsobjekt kan få ökad kvalitet om de upprättas i samråd mellan SAREC och SIDA. Samma brist på riktlinjer har propositionen vad avserSAREC:s verksamhet. I betänkandet med SAREC föreslås att SAREC tarinitiativ till en internationell insats för att stödja en eller tvåforskningsinstitutioner på den afrikanska kontinenten för en snabb ochomfattande uppbyggnad av den vetenskapliga och operationella kapaciteten inommarkvårdsområdet. I proposition 1985/86:100, bil, 5, instämmer föredraganden iatt behovet ay att bygga upp en sådan kapacitet är stort. Mot denna bakgrundfinner utskottet att propositionens "Ett regionalt nät av ett antalsamarbetande nationella institutioner kan vara ett bättre alternativ för ensådan kapacitetsuppbyggnad" är vagt formulerat, saknar ställningstagandeoch inte ger några riktlinjer. Ej heller i proposition 1986/87:80 belyseshithörande frågeställningar. Situationen i på naturmiljöns område ärkatastrofartad. Motåtgärder mäste därför sättas in snabbt, kraftfullt ochkoncentrerat. Härför nödvändig forskning måste genomföras på kortast möjligatid. Detta kan enligt utskottets mening endast ske genom en kraftsamling eller två forskningsinstitutioner, något som också föreslås i utredningen.Ett regionalt nät av nationella institutioner kan endast på lång sikt.förväntas nåönskvärd forskningskapacitet. Den tiden står inte till vårtförfogande. Med hänvisning till det anförda fillstyrks förslaget imotion U103 yrkandena 1-3. Utskottet har härutöver ingen invändning motpropositionens framställning under punkterna 2 och 3. dets att utskottets hemställan i punkt 4 bort ha följandelydelse: 4.beträffande //liljövärdsi/iriktad forskning //i./n. ' attriksdagen med bifall till motion 1986/87:U103 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.