bet · GA01KrU5 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlas sju motioner om olikalotterifrågor. Flera av motionerna avser förutsättningarna för de rikslotteriersom anordnas av folkrörelserna, användningen av statens inkomster av spel ochmöjligheterna att utnyttja statens organisatoriska resurser för att bl. a.ordna lotterier till förmån för föreningslivet. Rätten att ordna lotterier med penningvinster är i principförbehållen staten. Utskottet är inte berett att göra en omprövning i dettahänseende. Utskottet har inhämtat att företrädare för regeringenställt sig posifiva till att låta utreda frågan om ett folkrörelseägt spelbolagför automatspel samt andra frågor som berör folkrörelsernas lotterier.Utskottet anför vissa synpunkter beträffande inriktningen av översynsarbetet. Utskottet kan inte förorda att det ordnas extralotteriertill förmån för föreningslivet inom ram eller att det tas ettriksdagens initiativ till ett lotteri för att finansiera Gamla stansåterstående upprustning. I sistnämnda hänseende hänvisar utskottet bl. a. tillde stödformer som finns inom bostadssektorn. Främst med hänvisning till att i allmänhetavvisat krav på specialdestinering av vissa inkomster på statsbudgeten avstyrksmotioner om inrättande av en kultur- och folkrörelsefond baserad på vinstmedelfrån statlig spelverksamhet och om att ett lika stort belopp som tipsmedlenutgör skall tillföras idrotts- och friluftslivet. Under hänvisning till att ett utvärderingsarbete nuinletts inom avstyrker utskottet tre motioner omutvärdering eller upphävande av automatspelslagen. Vidbetänkandet har fogats två reservationer och ett särskilt yttrande. I motion 1985/86:Kr201 av () och () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om förbättrade möjligheter för rikslotterierna och ominrättande av . extra föreningslotterier inom verksamhet. 1 1986/87. I motion1985/86:Kr233 av m. fl. (s) yrkas.att KrU1986/87:5 som sin mening ger regeringen till känna vad som i mofionen anförtsom att igångsätta ett riksomfattande lotteri för att finansiera Gamla stansåterstående upprustning. I motion 1985/86: Kr256 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen fill känna vad i motionen anförts omutvärdering av lagen om automatspel. I motion 1985/86:Kr268 av m. fl. (c) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrk. 8), att beslutar att hos regeringen begäraförslag om inrättande av en kultur- och folkrörelsefond baserad på vinstmedelfrån statlig spelverksamhet. I mofion 1985/86:Kr298 av () och BengtRosén (fp) yrkas att hos regeringen begär en utvärdering av lagen(1982:636) om anordnande av visst automatspel. I motion 1985/86:Kr307 av m. fl. (vpk) yrkas,såvitt nu är i fråga (yrk. 2), att hos regeringen begär förslag omatt överskottet av tipsmedlen skall överföras som stöd till idrotten ienlighet med vad som anförs i motionen. I motion 1986/87: Jul02 av () yrkas attriksdagen beslutar att upphäva lagen (1982:636) om anordnande av visstautomatspel. Motionen, som väckts med anledning av proposition1986/87:6 om förverkande m.m., har överflyttats från justitieutskottet tillkulturutskottet. Lotterilagstiftningen, m. m. trädde lotterilagen (1982:1011) ikraft. Lagen bygger i väsentliga delar på bestämmelserna i den tidigaregällande lotteriförordningen (1939:207). Sålunda får traditionella lotterier,automatspel, roulettspel och bingospel m. m. i princip anordnas endast eftertillstånd. Huvudregeln är alltjämt att behållningen skall fillfalla ideellaändamål eller gå till det allmänna. I den nya lagen har på olika punkterskrivits in den praxis som har utbildats vid tillständsgivning enligt detidigare reglerna. För lokala ideella föreningar innebar den nya lagstiftningenvissa förenklingar. Lotterinåmn-den har fått en central ställning i fråga omfillståndsgivning enligt lotterilagen. Bestämmelserna i lotterilagen visade sig snart medföraproblem i vissa avseenden. Som en följd härav beslöt efter förslag iproposition 1983/84:45 om vissa ändringar i lotterilagen, som trädde i kraftden (KrU 1983/84:11, rskr. 1983/84:117', SFS 1983:1083). I en nyparagraf i lotterilagen (17 a §) intogs bestämmelser soin gör det möjligt attutan tillstånd anordna s. k. tillståndslotferier med efterhandsdragning. Ilagstiftningsärendet beslöts vidare bl. a. att insatsernas värde i s. k.frisektorlotterier (14 §) skulle få uppgå till högst i stället förhögst . Lotteriermed penningvinster KrU 1986/87:5 Enligt 4 § lotterilagen får lotteri om pengar ellerpengars värde inom landet inte utan särskilt tillstånd av regeringen anordnasför allmänheten i andra fall eller annan ordning än som anges i lagen. De möjligheteratt ordna lotterier om pengar som lagen medger är starkt begränsade.Penningvinster får således utgå endast i vissa lotterier- roulettspel,kortspel, tärningsspel och automatspel på fartyg i internationell trafik - ochhögsta vinstbeloppet på varje vinstmöjlighet i sådana spel är låga utom då detgäller automatspel, där vinsternas storlek inte maximeras i lagen. Regeringen har meddelat tillstånd till vissa lotterier medpenningvinster, nämligen i första hand lotterier som ordnas av de statliga bolagenSvenska och AB Tipstjänst samt totalisatorvadhållning vidhästtävlingar, som ordnas av AB Trav och Galopp (ATG). Här bör anmärkas attvadhållning i samband med hästtävlingar är att anse som lotteri i lotterilagensmening. Banker har också fått tillstånd att ordna lotterier med penningvinster.Syftet med dessa'lotterier är att främja sparandet. I detta sammanhang börockså nämnas att lotterimyndigheten (lotterinämnden) får medge att i s. k.rikslotterier vinster får utgöras av värdepapper (se närmare härom nedan). Regeringen har avslagit ansökningarom tillstånd att anordna lotterier med penningvinster. avslogs enansökan om ett penninglotteri till förmån för restaurering. År 1984avslogs en ansökan från mot cancer - Cancerfonden om ett sådantlotteri. har regeringen lämnat utan åtgärd en begäran från kds iJönköpings län om viss tilläggsavgift vid tippning, vilken avgift skulletillfalla u-hjälpen. I särskilda avsnitt (s. 6-8) lämnas en redovisning för destatliga lotteriernas och ATG:s verksamhet. Bingospel, traditionella lotterier m. m. Med traditionella lotterier avses lotterier i egentligmening, dvs. sådana lotterier där antalet insatser och vinster samt värdet avdessa är bestämda i förväg enligt en uppgjord plan. Vinsterna utgörs iallmänhet av varor och presentkort på varor. I 11 § lotterilagen regleras främst traditionellalotterier och bingospel. Bestämmelserna omfattar dock även vissa övrigalotterier, nämligen motionsbingo och liknande lotterier. Lotterierna fårordnas endast av svenska juridiska personer som är ideella föreningar.Föreningen måste ha till huvudsakligt syfte att främja allmännyttigt ändamålinom landet och i sin verksamhet huvudsakligen tillgodose sådant ändamål. Vissaundantag från de angivna reglerna kan göras. Enligt 12 § lotterilagen får vinsterna inte utgöras avpengar eller värdepapper. Om lotterierna får bedrivas inom flera län fårtillståndsmyndigheten - i sådana fall lotterinämnden - dock medge att vinsterutgörs av värdepapper. Föredragande departementschefen uttalade i propositionenmed förslag till lotterilag m. m. bl. a. följande: 1* 1986/87.13 saml. Det börankomma på nämnden att från fall till fall pröva frågan i vilken KrU 1986/87:5utsträckning värdepapper bör få förekomma som vinster. Utgångspunkten bör dock,liksom , vara att vinsterna i dessa lotterier i allt väsentligtinte skall utgöras av värdepapper. I den mån värdepapper för närvarandeförekommer i rikslotterier torde värdet av dessa, inklusive vinstskatten, sömregel inte överstiga,av vinsternas totala värde. Med hänsyn bl. a. tillatt varurabatter inte utgår för vinster som utgörs av värdepapper är intressetfrån lotterianordnarnas sida för vinster av detta slag i viss mån begränsat. Vid tillståndsprövning enligt 11 § skall särskild hänsyntas till vilket behov av lotteriinkomster som sammanslutningen kan anses ha försin verksamhet samt till det utrymme för lotterier som kan antas finnas påmarknaden. Enligt 13 § lotterilagen prövar frågan omtillstånd. Om lotteriet skall bedrivas i flera län är dock lotterinämndentillståndsmyndighet. 114 § lotterilagen regleras s. k. frisektor-lotterier.Syftet med reglerna är att allmänt sett minska administrationen inomlotteriområdet. Frisektor-lotterier ordnas av sådan ideell förening som avsesi 11 § och som är verksam huvudsakligen inom endast en kommun. Värdet av varjeinsats är begränsad till fio kronor och högsta vinsten till . Insatsernafår uppgå till högst . Tillstånd meddelasav polismyndigheten. Tillståndet gälleri regel . Då det gäller bingospel är huvudregeln att bingospel fårordnas endast av ideella föreningar med stöd av 11 §. I viss utsträckning fårdock bingospel efter tillstånd av ordnas i samband med offentlignöjestillställning (16 §). Det är således i sådana fall fråga om bingo sombedrivs kommersiellt'. Lotterier som får ordnas utan tillstånd Tillställningslotterier får ordnas utan tillstånd underförutsättning bl. a. att insatserna och högsta vinsten är begränsade på visstsätt och att vinstdragningen förrättas i förväg (17 §). Med stöd av dessabestämmelser får ordnas bl. a. sedvanliga fombolalotterier samt chokladhjul,lyckohjul, pilkastning och bollkastning. Lotterier enligt 17 § förutsätter förhandsdragning. Efteren lagändring som trädde i kraft är det, som ovan nämnts,numera möjligt att med stöd av en ny paragraf i lotterilagen, 17a §, anordnatillställningslotterier med efterhandsdragning. övrigalotterier KrU 1986/87:5 Då det gäller reglerna för bl. a. automatspel,roulettspel, tärningsspel och ' kortspel hänvisar utskottet i första hand till lotterilagen och propositionen 1981/82:170. , ' inrättades lotterinämnden (prop. 1974:51, NU1974:21, rskr. I samband med tillkomsten av lotterilagenpermanentades nämnden (se främst prop. 1981/82:170 s. 100 och 314). Enligtförordningen (1982:1012) med instruktion för lotterinämnden är nämriden centralförvaltningsmyndighet för frågor om tillämpningen av lotterilagen. Då detgäller lotterinämndens verksamhet m.m. hänvisar utskottet till KrU 1985/86:1(s. 5). Lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster Enligt lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster utgårskatt för vinst i svenskt lotteri och för vinst vid vinstdragning på här iriket utfärdade premieobligafioner. Skattskyldig är den som anordnar lotterietresp. den sorri utfärdar premieobligationerna. () ärbeskattningsmyndighet. Skatten utgör av vinstens värde i fråga om vinst påpremieobligation och av vinstens värde i fråga om annan vinst.- Skattskall dock inte betalas med högre belopp än att av vinsten återstår 100 kr.Skatt skall inte . 1. vinst vidvadhållning genom totalisator vid hästtävlingar, 2. vinst ilotteri, när vinsten inte utgörs av pengar, 3. vinst i sådantspel som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel, 4. vinst somuppgår till högst . Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värdeinräknas den skatt som belöper på vinsten. Skatt skall inte betalas för vinster som utfallit pålotter eller obligationer som inte sålts, eller för vinster som inte tagits utav vinnaren. De redovisade bestämmelserna som efter en lagändringhösten 1985 har varit i kraft (prop. 1985/86:46, SkU1985/86:5, 1985/86:23, SFS 1985:964). Fram till nämnda tidpunkt utgick i vissutsträckning skatt även på varulotterier. Deii nya lagstiftningen innebärockså att gränsen för skattefria penningvinster höjdes från . Lotterivinstskatten uppgick till 1 037 milj. kr.och till 1 231 milj. kr. Den betalas in av , , och av de banker som anordnarvinstsparande. Den vinstskatt som tidigare betalades in för varu- ochtombolalotterier uppgick till ca 17 milj. kr. Lagen(1984:351) om totalisatorskatt KrU 1986/87:5 Enligt rubricerade lag tas totalisatorskatt ut avde sammanlagda insatserna upp fill 2 600 milj. kr. , 2 600 milj. kr. år1985, 2 750 milj. kr. , 3 050 milj. kr. , 3 150 milj. kr. år 1988och på överstigande insatser. .Totalisatorskatten uppgick enligt Trav och Galopps årsredovisning fill324,2 milj. kr. och till 378,8 milj. kr. Lagen (1972:820) om skatt på spel Enligt rubricerade lag (omtryckt 1984:157) erläggsspelskatt för sådant roulett- eller bingospel som kräver tillstånd enligtlotterilagen. Kortspel och tärningsspel jämställs med roulettspel. Spelskatt utgår i fråga om roulettspel, för varjekalendermånad då skattskyldighet föreligger, med . för tillstånd sominnebär rätt till spel minst och med . förtillstånd i annat fall. Om ett tillstånd avser fler än ett spelbord skall docknämnda belopp höjas med 3 000 resp. . för varje spelbord utöver ett. Ifråga om bingospel utgår spelskatt av värdet av erlagda spelinsatseroch entréavgifter eller andra avgifter i den mån avgifterna berättigar tilldeltagande i spelet. Spelskatten uppgick fill 97 milj. kr. och år 1985fiU 100 milj. kr. Avgifterenligt lotteriförordningen (1982:1012) Enligt lotteriförordningen utgår avgift för vissa bevisom. tillstånd enligt lotterilagen. En närmare redovisning för avgifterna finnsi KrU 1985/86:1 (s. 7). Aktiebolaget började sin verksamhet år 1934.Numera är bolaget belagt av staten. Bolaget anordnar en rad olika vadhållningaroch lotterier. Förutom det klassiska Stryktipset ordnas Måltips, somersatt poängtipset. Vidare ordnas och, efter introduktionunder 1984, Joker, som innebär utlottning på löpnummer som finns tryckta påtips- och lottokupongerna. Extratips i form av stryktips arrangeras jämsidesmed det ordinarie tipset vissa veckor. Under innevarande höst startar bolagetför en försöksperiod, som sträcker sig till utgången av , tre nyavadhållningsspel (Lången, Matchen och Toppen). uppgick den totala omsättningen till 3 876milj. kr., varav på Stryktips 1 089 milj. kr., på Måltips 320 milj. kr., påLotto 1 880 milj. kr., på Joker 578 milj. kr. och på Extratips 8 milj. kr.Under år 1985 höjdes vinnarnas andel från till på Stryktips ochMålfips (höjningen skedde för att öka fotbollstipsets konkurrenskraft gentemotV 65, se prop. 1983/84:180 s. 22). Totalt erhöll staten en nettovinst frånbolaget på 1 143 milj. kr. var vinsten 1 045 milj. kr. Vidareinlevererade bolaget 489 milj. kr. uppgickvinstskatten till 398 milj. kr. Detnuvarande tillståndet för bolaget gäller till utgången av . har vissa år idrottsrörelsen efter beslut avregeringen erhållit KrU 1986/87:5 överskottet från viss tipsomgång. Tipstjänstsvinst - som inlevereras till staten - har således minskat i motsvarande mån. olika regeringsbesluten har angivits till vilka ändamål medlen skallanvändas. Sådana ändamål har varit exempelvis stöd till handikappidrotten,stipendier till elitidrottsmän, bidrag till iVålådalen och bidrag till en kampanj av . Totalthar idrottsrörelsen erhållit 46,5 milj. kr. i stöd av tipsmedel. Här bör också nämnas att Tipstjänst också på annat sättger ett direkt stöd till idrotten. anslogs 10 milj. kr. tillarenaförbättringar vid elitfotbollsklubbarnas hemmaarenor för att stärkafotbollens och fotbollstipsets konkurrenskraft. Tipstjänst har ocksåtillsammans med ställt medel till förfogande för en professur iidrottsmedicin vid . Frågan om tipsmedlens användning har behandlats vid en,rad tillfållen i . avslog på förslag avkulturutskottet ett motionsyrkande vari yrkades att förslag skulle framläggasom hur ett anslag motsvarande tipsmedlens överskott skulle tillförasidrotts- och friluftslivet. Utskottet anförde i sitt betänkande KrU 1984/85:12följande -(s.5): Frågan om tipsmedlen har behandlats vid en rad tillfällenoch (KrU 1983/84:13). Utskottet hänvisade vid det fillfällettill vad utskottet anfört (KrU 1976/77:33) om att idrotten har rätttill ett betydande samhällsstöd oberoende av att den via tipsmedlen tillförstatsverket inkomster. Enligt utskottets uppfattning borde samhällets stödtill idrotten på sedvanligt sätt avvägas vid bedömning av anslagsbelopp förandra ändamål. Efter en redovisning för omfattningen av det stöd somsedan 1979 utgått till idrottsrörelsen från Tipstjänst avstyrkte utskottetmotionsyrkandet under hänvisning till att den tidigare motiveringen fortfarandeägde full giltighet. Det av staten helägda bolaget ÄBbörjade sin verksamhet . Bolaget har tillstånd att bedriva lotterier medpenningvinster. Det nuvarande tillståndet gäller till utgången av år 1993.Villkoren för rörelsen är fastställda i regeringens tillståndsbeslut. Bolagethar anordnat tre olika lotterier, nämligen (24ggr/år), Bellman-lotteriet (/år) samt Kulturiotteriet till förmån förkonst, teater och andra kulturella ändamål (1 gång/år). Överskottet av de tvåförstnämnda lotterierna fillfaller staten. Överskottet av Kulturiotteriet - år1984 8,7 milj. kr. och 16,0 milj. kr. - tillfaller också staten menfördelas efter ansökan på olika kulturella ändamål. Fr. o. m. ordnas ettnytt lotteri, Triss, med s. k. skraplotter av vilka kan ufiäsas omvinst utfallit. Efter särskilt beslut av regeringen har bolaget åren 1984och 1985 ordnat Fredslotteriet. Behållningen har oavkortad gått till svensktfredsarbete. Behållningen blev 20,0 milj. kr. men sjönk fill12,5 milj. kr. Även ordnas ett fredslotteri. 1** 1986/87. sålde bolaget lotter för 1 429,9 niilj. kr.,varav penninglotter KrU 1986/87:5 för 778,0 milj. kr., Bellmanlotter för556,5 milj. kr., kulturlotter för 47,2 milj. kr. och fredslotter för 48,2 milj.kr. Staten tillfördes samriia år 470,7 milj. kr. i vinstmedeloch 160,8 milj. kr. Motsvarande belopp var 456,1 milj .kr.och 155,2 milj. kr. AB Trav och Galopp (ATG) Totalisatorverksamhet i samband med trav- ochgaiopptävlingar har i förekommit sedan lång fid. har ABTrav och Galopp (ATG) bildat av () ochSvenska () tillstånd att anordna vadhållningi samband med hästtävlingar. I enlighet med vad som redovisats i proposition1983/ 84:180 gäller numera och till utgången av en överenskommelse somträffats efter överläggningar mellan staten på den ena sidan och STC och SGC påden andra om villkoren för trav- och galoppsporten och spelet i anslutningdärtill. Enligt ett regeringsbeslut med stöd av lotterilagen harATG numera fillstånd att anordna vadhållning i samband med hästtävlingar: Ibeslutet anges de närmare villkor som gäller tillståndet, bl. a. omstorleksordningarna av vinnarnas andel (beroende på spelform). Vidsidan ay lotteritillståndet för ATG finns förordningen (1984:354 ) omtotalisatorvadhållning. Av denna framgår att () ärtillsynsmyndighet, att RSV utser särskilda kontrollanter och att RSV meddelarnärmare föreskrifter för kontrollverksamheten. RSV har utfärdat ettvadhållningsreglemente. ATG anordnar de s. k. rikstotospelen (V 65 och G 5 somersätter TRIO) medan lokala trav- och galoppsällskap bedriver banspel. Även desenare spelen bedrivs numera för ATG:s räkning och i bolagets namn. Totalisatoromsättningen uppgick till 3 759,3 milj.kr. Motsvarande siffra var 3 273,9. ATG:s överskott före bokslutsdisposifioner uppgick år 1985till ett i förhållande till omsättningen lågt belopp eller till 10,8 milj. kr.Av ATG:s verksamhetsberättelse framgår emellertid att betydande belopp - 241,5milj. - tillförts trav- och galoppsporten i form av anslag och bidrag,vilka belastats företagets kostnadssida. Motsvarande belopp var 205,3milj. Även från de olika banorna skedde överföringar till hästsportensaktiva. Vissa uttalanden i lotterilagens förarbeten I proposition 1981/82:170 med förslag till lotterilag, m.m. behandlades bl. a. frågan om relationerna mellan å ena sidan de statligalotterierna och totalisatorspelet, å andra sidan de ideella föreningarnaslotterier (s. 76-78). Föredragande statsrådet inledningsvis att han, liksom remissinstanserna i allmänhet gjort,anslöt sig till förslaget av lotteriutredningen att rätten att anordnalotterier med penningvinster liksom ditintills varit fallet i princip skullevara förbehållen staten. Vidare anförde statsrådet följande: Åtskilligaremissinstanser ansluter sig, till utredningens uttalande att de KrU1986/87:5 statligalotterierna och totalisatorspelet inte bör tillåtas att ytterligare breda ut sig påde ideella lotteriernas bekostnad. Flera remissinstanser anser dock atttillräckliga fakta inte har redovisats till stöd för några säkVa slutsatser angåendekonkurrensen mellan olika typer av lotterier. Från flera håll anförs också attnågot direkt konkurrensförhållande inte föreligger mellan de statligaoch de ideella lotterierna. Även jag anser givetvis att de ideella föreningarna börges så goda förutsättningar som möjligt att själva finansiera sin verksamhet.Den reglering som jag förordat i det föregående bygger också på grundtanken attförsöka åstadkomma sådana förutsättningar. I propositionen togs härefter upp frågan hur de statligalotterierna och totalisatorspelet kunde antas påverka de ideella lotterierna.Sedan föredragande statsrådet konstaterat att några säkra slutsatser angåendekonkurrensen och dess verkningar för olika lotterier inte kunde dras av denstatistik som redovisats , anförde föredragande statsrådetföljande: Utredningens ställningstagande bygger bl. a. på tesen attdet finns en begränsad marknad för lotterier. Som jag tidigare (avsnitt2.7.2.3) har anfört är också min uppfattning att man bör kunna utgå från attutrymmet för lotterier i viss mening är begränsat. I och för sig bör man därförockså kunna utgå från att det råder en viss konkurrens mellan olika lotterier.Enligt min uppfattning kan man dock knappast göra gällande att det finris engemensam marknad för lotterier som exempelvis skulle innebära att en ökning förett lotteri måste medföra en motsvarande minskning för ett annat lotteri. 1 det här sammanhanget är det väsentligt att erinra om deskillnader som föreligger mellan olika lotteriformer. Det förefaller sannoliktatt olika lotteriformer attraherar olika grupper av deltagare. Totalisatorspelettorde exempelvis i huvudsak vända sig till en helt annan kundkrets än detraditionella lotterierna. Det finns inte anledning att räkna med att de som besöker trav- och galoppbanor och deltar i totalisatorspel i någon.nämnvärd grad skulle övergå till att delta i traditionella lotterier, omtotalisatorspelet begränsades. Inte heller finns det anledning att räkna medatt de som deltar i traditionella lotterier, som ofta är lokalt förankrade ochbygger på ett personligt engagemang, i någon högre grad skulle övergå tillandra lotteriformer där behållningen inte tillfaller ideella intressen, om detraditionella lotterierna begränsades. Man bör,pckså hålla i åtanke att mångadeltai- i ett lotteri huvudsakligen för att på ett enkelt sätt kunna lämna sittbidrag till eri viss typ av verksamhet som man finner skäl att stödja. a. mot bakgrund av det nu anförda finns det enligt minmening inte tillräckligt underlag för ett påstående om atf det statligalotterierna och totalisatorspelet skulle ha brett ut sig på de ideellalotteriernas bekostnad. Jag vill emellertid inte bestrida att de statligalotterierna för många som är intresserade av lotterier och spel kan utgöra enstörre attraktion än de ideella lotterierna. Den framtida omfattningen och utformningenav de statliga lotterierna och totalisatorspelet bör därför vägas bl. a. motintresset av att skapa så goda förutsättningar som möjligt för de ideellaföreningarna att själva finansiera sin verksamhet. Det är emellertid samtidigtangeläget att de ideella föreningarna ges möjlighet att utveckla och förnyasitt produktutbud, exempelvis i fråga om kvaliteten på vinsterna ochvinstplanernas uppbyggnad, och därmed på ett bättre sätt kunna hävda sig ikonkurrensen med andra lotterier. Jag har i det föregående strävat efter attförsöka åstadkomma sådana möjligheter för föreningarna. Resurserför upprustning av KrU 1986/87:5 Tilläggslån kan utgå för ombyggnad av vissa kulturhus ochgrundförstärk-ningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefulla bostadshus, föråtgärder mot radon, röta, fukt, mögel och rost m. m. samt för ändradlägenhetssammansättning i hus med många outhyrda lägenheter. Sedan en statligfond för avhjälpande av fukt- och mögelskador inrättades utgåremellertid inga tillåggslån for fukt- och mögelskador i egnahem. Tilläggslånetges för att täcka kostnader som överstiger husets ekonomiska bärkraft.