bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — a. attdet inom eller i m. m. nära anslutning till områden med samlad bebyggelseskall finnas möjligheter att anordna en rimlig samhällsservice och kommersiellservice. Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck ispecialmotiveringen (s. 477478) till 2 kap. 4 § och som går ut på attvariationer beträffande servicestandarden måste accepteras. Vidare anförs idetta sammanhang att 2 kap. 4 § andra stycket bör ses som ett uttryck för attde som bor i ett område skall få tillfredsställande tillgång bl.a. till sådanaserviceinrättningar och fritidsanläggningar som anses nödvändiga för ett fullvärdigtsamhällsliv. Ytterligare bör erinras om att de krav som tas upp i 2 kap. är avövergripande natur och att de krav som rimligen kan ställas på de enskildabyggnaderna blir beroende även allmän lämplighetsbedömning-en bedömning somnormalt sker genom detaljplan eller områdesbestämmelser. Vid prövning avbygglov har därvid att utgå från de krav som anges i dessaplandokument. Ytterst ankommer det på kommunerna att lägga fast det materiellainnehållet i de av motionärerna aktualiserade reglerna. Utskottet finner inte anledning till annat antagande änatt det av motionärerna aktualiserade kravet om gemensamma lokaler i rimligomfattning kommer att tillgodoses vid utarbetande av detaljplaner. De ovanrefererade avsnitten av specialmotiveringen ger enligt utskottets mening grundför uppfattningen att den av motionärerna aktualiserade frågan ges berättigaduppmärksamhet även utan det av dem förordade tillägget. Som motionärerna ocksåerinrar om finns ju möjligheter att erhålla statliga lån för sådana lokaler.Även denna omständighet talar för att det finns anledning förutsätta att det nudiskuterade lokalbehovet i skälig utsträckning kommer att uppmärksammas iplaneringen. Enligt utskottets mening är det av motionärerna förordadetillägget till 2 kap. 4 § inte erforderligt. kommunisternaspartimotion 1985/86:73 yrkande 2 avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. I 2 kap. 4 § används på två ställen begreppet "samladbebyggelse". Detta begrepp bör enligt utskottets mening förbehållas de ilagförslagets 8 kap. av utskottet förordade bestämmelserna om bygglovsbefrielseför vissa åtgärder på byggnader som inte ingår i samlad bebyggelse. Detaktuella begreppet bör därför i nu förevarande sammanhang ersättas av begreppet"sammanhållen bebyggelse". 5 Krav på byggnader m.m. Utgångspurikten för regeringens förslag i vad avser kravenpå byggnader och andra anläggningar samt tomter är att bestämmelserna i i huvudsak bör överensstämma med dagens lagstiftning, och med den praxis som har utvecklats. Det betonas dock att PBL i större utsträckning bör utgå från ett synsätt som innebär att den befinfiiga bebyggelsen samt befintliga natur- och 54 kulturvärdenutgör resurser som skall tas till vara. Kraven på byggnader, andra anläggningaroch tomter bör enligt förslaget formuleras med utgångspunkt häri. Vidare angesatt det i PBL bör finnas klarare uttalade krav på beständighet och underhåll äni dagens byggnadsstadga. I likhet med vad som gäller skall enligtregeringsförslaget kraven i PBL kunna anpassas efter byggnadens avseddaändamål. Någon särskild bestämmelse härom föreslås dock inte. När det däremotgäller fritidshusen innebär förslaget att dessa genom särskilda bestämmelser ivissa avseenden skils från permanentbostäder. Den närmare utformningen av regeringens förslag behandlarutskottet nedan. Härvid behandlas kraven på nya byggnader, kraven vid ändringav byggnader samt kraven på andra anläggningar m.m. för sig. Frågor avseendetillgänglighet tas upp i ett särskilt avsnitt. m. m. 5.2 Krav på nya byggnader 5.2.1 Krav på anpassning till den omgivande miljön Enligt regeringsförslaget - 3 kap. 1 § - bör det i PBLfinnas en grundläggande hänsynsregel som tar sikte både på en byggnadsegenvärde och den omgivande miljön. I förslaget till 3 kap. 1 § har tagits inen bestämmelse om att byggnader skall placeras och utformas på ett sätt som ärlämpligt med hänsyn till stads- eller landskapsbilden och till natur- ochkulturvärdena på platsen. Vidare skall byggnader ha en yttre form och färg somär lämplig och ger en god helhetsverkan. Regeringsförslaget i nu aktuell del tillstyrks av utskottet. 5.2.2HushåUning med energi och Förslaget i propositionen - 3 kap. 3 § - innebär attgällande krav på hushållning med energi förs över till PBL. I fråga omdirektverkande elvärme innebär förslaget sålunda att en- och tvåbostadshus fårförses med direktverkande elvärme endast om det finns särskilda skäl. Sådanaskäl föreligger bl. a. för småhus som är energisnålt utformade. Ett småhusanses enligt Svensk byggnorm som energisnålt om årsbehovet av elenergi förradiatorer och tappvarmvatten kan minskas med av årsbehovet avelenergi för radiatorerna om byggnaden utförts så att de minimikrav påvärmeisolering och luftomsättning som finns i uppfylls. Med stöd av de i propositionen förordade bestämmelsernaskall det dessutom bli möjligt att i områden med vattenbrist eller en befaradsådan bri.st ställa krav på hushållning med vatten. I två under allmänna motionstiden väckta motioner tasupp frågor som anknyter till bestämmelserna i den nu aktuella paragrafen. I motion I985/86:Bo510 (fp) föreslås att bestämmelserna i3 kap. 3 § skall kompletteras så att det framgår att klimatdata skall beaktasvid bebyggelseplanering. Enligt motionären visar undersökningar att det finnsstora besparingar att göra vad gäller energikostnader om bebyggelsen anpassastill klimatologiska data. I partimotion 1985/86:Bo512 yrkande 1hemställs att skärpta krav för installation av direktverkande elvärme skallinföras. Inledningsvis behandlar utskottet frågan om beaktande avklimatdata i bebyggelseplaneringen. Kraven i 3 kap. 3 § om hushållning med energi är avnaturliga skäl allmänt hållna. I motivtexten till den aktuella paragrafenåterfinns förtydliganden som bl.a. är avsedda att vägleda den kommandeutformningen av detaljföreskrifterna till PBL. Som också redovisas i motionenframgår av motivuttalandena i denna del att byggnaders placering ochutformning bör ägnas uppmärksamhet också från energihushållningssynpunkt.Vidare anges att kravet på att byggnader skall medge god hushållning med energiinnebär-utöver kravet på en väl fungerande klimatskärm - att byggnader skallplaceras på ett sätt som främjar god energihushållning. Syftet med mofion1985/86:Bo510 (fp) torde komma att tillgodoses utan att något direkt stadgandehärom tas in i lagen. Det finns dessutom anledning förutsätta att den imotionen aktualiserade frågan ytterligare kommer att behandlas i deföreskrifter som avses vägleda tillämpningen av PBL. Motionen avstyrks avutskottet med hänvisning härtill. Utskottet övergår nu till att behandla frågan om kravenför installation av direktverkande elvärme. I samband med att beslutade attdirektverkande elvärme endast skulle tillåtas i särskilt energisnåla byggnaderaviserades en omprövning av dessa krav . 1985framlagda proposition 1984/85:120 med förslag till riktlinjerförenergipolitiken tas också frågan om en omprövning upp. Med hänvisning till attutredningen om el och inhemska bränslen () hade till uppgift att övervägavilka krav som bör ställas på användningen av el för uppvärmningsändamålföreslogs dock inga ändringar av de aktuella kraven. I den till utredningenavgivna rapporten i bostäder och lokaler (Ds I 1986:2) har ensärskild arbetsgrupp tagit upp frågan om de krav som bör ställas i anslutningtill att el används för uppvärmningsändamål. Med utgångspunkt i en analys avnybebyggelsens uppvärmning kommer dock arbetsgruppen till slutsatsen att nugällande krav för installation av direktverkande elvärme inte behöver ändraseller kompletteras med andra styrmedel för att begränsa användningen av dennauppvärmningsform. Förslaget har sedermera följts upp i betänkandet Effekfivareelanvändning (SOU 1986:16). Utredningsförslaget bereds iregeringskansliet. Enligt utskottets mening bör resultatet av denna beredningavvaktas. Motion 1985/86:Bo512 (c) yrkande 1 avstyrks med hänvisning härtill. Avslutningsvis tar utskottet upp frågan om krav påbyggnaders uppvärmningssystem ur beredskapssynpunkt. tar i ett till bostadsutskottetöverlämnat protokollsutdrag (protokoll FöU 1985/86:10) upp förslaget i 3 kap.3 § andra stycket om att uppvärmningssystemet i byggnader som innehållerbostäder eller arbetslokaler i skälig utsträckning skall utformas så attskilda energislag som är lämpliga från allmän energisynpunkt kan användas utanomfattande ändringar. Enligt försvarsutskottets mening bör bestämmelsen varasådan att även energislagens lämplighet från försörjningsberedskapssynpunktbeaktas vid m. m. Ett uppvärmningssystem för el eller för ettenergislag som är i huvudsak importerat bör alltså utformas så att det utanomfattande ändringar kan utnyttjas för inhemska fasta bränslen. Som försvarsutskottet redovisar innebär förslaget till 3kap. 3 § att uppvärmningssystemet i byggnader med bostäder eller arbetslokaleri skälig utsträckning skall utformas så att en övergång fill andra energislagkan ske utan omfattande ändringar. Syftet med bestämmelsen är bl.a. attunderlätta en övergång fill sådana energislag som kan komma till användning föruppvärmning . Härmed avses i första hand sådana inhemska bränsleneller uthålliga energiformer som flis, torv, solenergi, jordvärme eller energifrån värmepumpar. Vad försvarsutskottet anfört om den aktuella bestämmelsenstillämpning med avseende på bränslen som är lämpliga frånförsörjningsberedskapssynpunkt får således anses tillgodosett. Med hänvisning till det nu anförda tillstyrkerbostadsutskottet regeringsförslaget i vad avser 3 kap. 3 §. m. m. 5.2.3Krav på lämplighet, trevnad och hy gien m.m. I förslaget till 3 kap. 5 § redovisas ett antalövergripande krav på byggnader. Enligt förslaget skall byggnader vara lämpadeför sitt ändamål och ge möjlighet till trevnad, god hygien, en god arbetsmiljöoch ett tillfredsställande inomhusklimat. Av motivuttalandena (s. 489) till den aktuella paragrafenframgår bl.a. att lämplighetskravet innebär att bostäder skall ha välfungerande planlösningar med god rumsstandard och god möblerbarhet. Krav angesvidare kunna ställas på lämplig fast inredning i kök och hygienrum samt påförrådsutrymmen oeh andra bostadskomplement. När det gäller trevnad och hygien anförs att kravnivån börbestämmas med utgångspunkt i definitionen av begreppet sanitär olägenhet ihälsoskyddslagstiftningen och i vad som är tekniskt och ekonomiskt möjligt. Stadgandet om goda hygieniska förhållanden anges ocksåinnebära att krav kan ställas på att i byggnaden ingående byggnadsmaterial intefår medföra hygieniska olägenheter så att de t. ex. avger formaldehyd, strålningsfarligapartiklar eller elak lukt. Vidare anförs att det år rimligt att byggnader imöjligaste mån skall fungera väl även för personer med allergiska besvär. Ommaterial används som kan väntas medföra besvär för vissa personer, men tekniskteller ekonomiskt likvärdigt ersättningsmaterial inte finns, bör sådana materialanbringas så att de är lätta att byta ut. Frågor som anknyter till bestämmelserna i 3 kap. 5 § tasupp i ett flertal motioner. Enligt kommunisternas partimotion1985/86:73 yrkande 5 såvitt nu är i fråga bör dels kvalitetskraven i PBLpreciseras med avseende på byggnadsmaterial som är bra ur allergisynpunkt, delsföreskrifter utfärdas så att bostäder förses med lämpligt förråd för förvaringav rotfrukter m.m. Yrkande 7 innefattar krav på att beträffandebostadskvalitet uttalar att tillräckligt stora bostadsrum, tillgång tilltvättstuga och balkong/ uteplats är normala standardkrav. I motion1985/86:77 (s) framhålls att allt fler människor får allergiska reaktioneroch att det är det moderna samhällets användning av en mängd nya material somutlöser dessa allergiska reaktioner. Med hänvisning härtill förordas imotionens yrkande 2 att material som kan medföra allergiska besvär inte bör fåanvändas om det finns andra likvärdiga material att tillgå -detta även om dessamaterial är något dyrare. Den under allmänna motionstiden väckta motionen1985/86:Bo508 (fp) innefattar krav på att statens planverk skall få i uppdragatt i samråd med och göra en översyn avreglerna för godkända bullervärden. Enligt motionärerna har det i praxis visatsig att bullerstörningar mycket ofta ger besvär för många människor som kanskeär känsligare än normalt även om bullervärdena i sig är "godkända". I den likaledes under allmänna motionstiden väcktamotionen 1985/86:Bo516 (m) begärs förslag som kan förbättra skyddet förmänniskors hälsa mot kemiska hälsorisker i miljön. Enligt motionären innebärkemiskafysikaliska hälsorisker orsakade av avdunstning av kemiska ämnen ellerutstrålning av radioaktivt material att allmänheten utsätts för nya riskerjämfört med tidigare. För att komma till råtta med detta föreslås att lagen omkemiska produkter ändras så att den omfattar byggnadsmaterial, att regler förförhandsgodkännande av byggnadsmaterial utarbetas samt att byggnormensbestämmelser om luftomsättning förbättras. I motion 1985/86:Bo517 (m) -även denna motion frånallmänna motionstiden - begärs förslag till åtgärder för att motverka ochförebygga hälsorisker orsakade av radon i bostäder och andra lokaler somomfattas av hälsoskyddslagen. Enligt motionären bör gränserna för den högsta tillåtnaradonhalten sänkas för såväl nybyggda som ombyggda hus. Utskottet tar först upp frågan om användningen avbyggnadsmaterial som kan orsaka allergiska reaktioner. I sitt yttrande SoU 1985/86:1 y tar socialutskottet uppfrågan om byggnadsmaterial och allergiska reaktioner. erinrarhärvid om de många typer av allergi som finns och att vad som är harmlöst fören allergiker kan vara besvärande eller skadligt för en annan. Det går enligtsocialutskottet inte att finna en enkel och enhetlig lösning på dessa problem.De riktlinjer som ges i propositionen ligger enligt socialutskottet väl i linjemed vad tidigare uttalat. Den forskning och utveckling som pågåranges vidare kunna ge underlag för mera specificerade krav. När det finnsfullgoda ersättningsmaterial att tillgå bör sådana enligt socialutskottetsjälvfallet användas om det inte ter sig helt orimligt med hänsyn tillbyggnadens användning. Med detanförda avstyrker socialutskottet de aktuella motionerna. vill erinra om att regeringen beslutattillkalla en kommitté med uppgift att undersöka vilka forskningsbehov somfinns och vad samhället kan göra för att motverka uppkomsten av allergi. a.skall undersökas forskningsbehovet avseende material i bostäder. Kommitténskall arbeta t. o. m. . Frågan om att helt undanröja eller så långt möjligt minskauppkomsten av allergi i bostäder är enligt bostadsutskottets uppfattningbetydelsefull. har (bl. a. BoU1984/85:4 och 19) behandlat frågor om hälsorisker i bostäder; främst ianslutning till förslag om 5 Krav på byggnader åtgärderför att komma till rätta med fukt- och mögelproblem i våra bostäder. Ävenåtgärder inom bostadsfinansieringssystemet i avsikt att minska vissabyggnadshygieniska olägenheter har vidtagits. Med hänvisning till vad socialutskottet anfört samt motbakgrund av vidtagna åtgärder och pågående utredningsarbete avstyrker bostadsutskottetmotionerna /86:73 (vpk) yrkande 5 såvitt nu är i fråga samt motion1985/86:77 (s) yrkande 2. Utskottet övergår nu till att behandla vad som i motion1985/86:73 (vpk) föreslagits beträffande förråd och vissa bostadskvaliteterm.m. Vad i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 5 såvitt nu är ifråga föreslagits om ett uttalande om bl. a. atttillämpningsföreskrifter utfärdas avseende lämpliga förråd för förvaring avrotfrukter avstyrks av utskottet. Utskottet, som givetvis inte har någon annanuppfattning än motionärerna om behovet av lämpliga förråd, vill erinra om att iSvensk byggnorm tagits in föreskrifter om utformning av sådana. Som framgått ovan föreslås i kommunisternaspartimotion 1985/86:73 yrkande 7 ett uttalande bl. a. om atttillräckligt stora bostadsrum skall vara ett normalt standardkrav. Förslagethar inte närmare motiverats i motionen. Vad i motionen föreslagits avviker intefrån vare sig dagens regler eller från de som kommer att gälla sedan PBL trätti kraft. Ett uttalande enligt motionärernas förslag framstår sålunda somöverflödigt. Med anledning av vad som i motion 1985/86:Bo508 (fp)anförts om gränserna för godkända bullervärden vill utskottet anföra följande. har regeringens uppdrag att utarbetatillämpningsföreskrifter till PBL. I detta arbete övervägs bl. a. frågor omgodtagbara bullervärden m.m. Det får enligt bostadsutskottets meningförutsättas att dessa överväganden också omfattar de särskilda bullerproblemsom kan finnas kring vissa nya installationer t. ex. värmepumpar. Utskottet ärmed hänsyn härtill inte nu berett förorda en särskilda översyn av hithörandefrågor. Det bör erinras om att till regeringen överlämnat ettförslag om riktvärden för trafikbuller. Frågan övervägs iregeringens kansli. Motion 1985/86:Bo508 (fp) avstyrks med hänvisning tillpågående överväganden. Förslagen i motionerna 1985/86:Bo516 (m) och Bo517 (m) omskyddet mot kemiska hälsorisker resp. radon i bostäder behandlas av utskottet iett sammanhang. Som framgår av redovisningen ovan innebär förslaget i PBLatt kraven på trevnad och hygien i våra bostäder bör bestämmas med utgångspunkti vad som är sanitär olägenhet i hälsoskyddslagstiftningen. Kravet på godahygieniska förhållanden innebär sålunda att i byggnader ingående byggnadsmaterialinte får medföra hygieniska olägenheter därför att de t. ex. avger formaldehydeller strålningsfarliga partiklar. Som redovisas budgetproposition(bil. 13 s. 86) utarbetar planverket tillsammans med arbetarskyddsstyrelsen ochsocialstyrelsen ett handlingsprogram för hälsoskyddet i byggnader. I fråga omstrålning i bostäder har regeringen uppdragit åt ,, planverket samt statens mät-och provråd att ur olika aspekterfölja utvecklingen. 5 Krav på byggnader m. m. a. attplanverket - inom ramen för pågående översyn av Svensk byggnorm - skallutarbeta förslag till föreskrifter som ger kommunerna möjligheter att vidbygglovsprövningen ställa krav på åtgärder som begränsar den genomsnittligakollektiva expositionen av radondöttrar och för gammastrålning i bebyggelsen sålångt som är praktiskt och ekonomiskt rimhgt. Kraven skall vidare medföra attradondotterhalten i en bostad inte får överstiga det gränsvärde ellermotsvarande som de ansvariga myndigheterna fastställer. Det får vidareförutsättas att nya medicinska och andra rön i den mån de får genomslag ihälsoskyddslagstiftningen också ger effekter på de regler som styr byggandet. Utskottet har tidigare (BoU 1984/85:19) bl. a. anfört attett arbete pågår i avsikt att bestämma normer angående formaldehyd iinomhusluften. Beträffande strålningsrisker pågår, som redovisats ovan, ettomfattande arbete. Med hänvisning fill det nu anförda avstyrker utskottetmofionerna /86:Bo516 (m) och Bo517 (m). m. m. 5.3Krav på beflntliga byggnader 5.3.1 Krav vid ändring av byggnader De krav som skall uppfyllas vid ändring av byggnaderutgår från de krav som ställs när nya byggnader uppförs. Enligt bostadsministern(s. 236) talar dock en rad skäl för att man nu bör ge utrymme för en mernyanserad syn på vilken standard som behövs vid ändring av byggnader. Ändringav byggnader bör därför enligt förslaget prövas efter andra grunder än de somgäller vid nybyggnad. Regelsystemet föreslås sålunda uppbyggt på ett sådantsätt att den befintliga byggnadens behov, områdets behov och brukarnas önskemålpå ett bättre sätt kan beaktas vid prövning av byggnadsåtgärdernas lämplighet. Enligt 3 kap. 10 § i regeringens förslag skall vidombyggnad byggnaden tillföras sådana egenskaper att den kan fungera på etttillfredsställande sätt för brukarna. För tillbyggnader som kräver bygglovinnebär det att samma krav bör gälla som för nya byggnader. Vid ombyggnaderinnebär förslaget att det skall finnas möjlighet att i vissa avseenden sänkakraven i förhållande till kraven vid nybyggnad. Vilka närmare egenskaper ochkvaliteter som krävs skall anges i särskilda ombyggnadsföreskrifter. Slutligen föreslås att kommunen genom detaljplan ellerområdesbestämmelser skall kunna avvika från ombyggnadsföreskrifterna,förutsatt att bebyggelsen inom området ändå får långsiktigt godtagbaraegenskaper. Kraven vid ändring av byggnad tas upp i vänsterpartietkommunisternas parfimotion 1985/86:73. Enligt motionens yrkande 9 a bör sålundavarsamhetsaspekten som den kommer till uttryck i den nu aktuella paragrafengälla inte enbart byggnaden som sådan utan även de människor som bor ellerarbetar där. Motionärerna motsätter sig - yrkande 9 b - dessutom att kommunengenom detaljplan eller områdesbestämmelser skall kunna avvika frånombyggnadsföreskrifterna om bebyggelsen inom området ändå får långsiktigtgodtagbara egenskaper. Enligtmotion 1985/86:74 (c) såvitt nu är i fråga bör normerna för ombyggnadanpassas så att det alltid är mer fördelaktigt för en husägare att renovera ettvärdefullt äldre hus varsamt än att genomgripande förändra det eller riva det.För att tillgodose dessa synpunkter bör enligt motionären bestämmelserna i 3kap. 10 § ändras. tar i sitt yttrande KrU 1985/86:2 y uppdet nu aktuella förslaget i motion 1985/86:74 (c). Med hänvisning tillmotivuttalandena till 3 kap. 10 § konstaterar kulturutskottet att dekulturminnesvårdande och miljömässiga synpunkterna i rimlig grad får ansestillgodosedda i lagförslaget. Utifrån de aspekter kulturutskottet har attbevaka anser detta utskott därför inte att motionen bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Bostadsutskottetgör följande bedömning. De grundläggande egenskaper och kvaliteter i bebyggelsensom samhället värnar om uttrycks i de krav som formuleras för nybyggnader.Vilka av dessa krav som bör hävdas vid ändring och förnyelse av den befintligabebyggelsen måste enligt utskottets mening bestämmas med hänsyn tillytterligare två aspekter. Den ena är att förnyelsen måste ske på ett sådantsätt att den redan befintliga miljöns värden beaktas. Den andra är att kravenmåste avvägas mot de resurser som kan sättas in för förnyelsen av vårabyggnader. Kraven vid ombyggnad måste därför kunna nyanseras i olika avseenden.De av regeringen i 3 kap. 10 § förordade kraven vid ändring av byggnader harockså denna utgångspunkt. Utskottet kan rned hänvisning till det anförda inte ställasig bakom förslagen i motion 1985/86:73 (vpk) yrkande 9 a och 9 b. Ettgenomförande av motionens förslag i denna del skulle enligt utskottets meninginnebära minskade möjligheter att nyansera ombyggnadskraven i enlighet med vadutskottet ovan förordat och därmed också minska möjligheterna att tillvaratavärdena i den redan byggda miljön. Brukarnas berättigade krav får aktualiserasi samma ordning som . Utskottet kan inte heller ansluta sig till förslaget imotion 1985/86:74 (c) i nu aktuell del. Som kulturutskottet konstaterar får dekulturminnesvårdande och miljömässiga synpunkterna i rimlig grad ansestillgodosedda genom lagförslaget. Underhållskravet sådant det formulerats ipropositionen kommer att undanröja de i motionen yppade farhågorna. Dessutomerinrar bostadsutskottet om att under /87 kommer attföreläggas ett regeringsförslag om ändrade regler för de s. k. ROT-lånen. Ettgenomförande av denna ändring kan väntas medföra en mera varsam upprustning avvåra bostäder i samband med ombyggnad än . Motionen avstyrks såvitt nu äri fråga. Regeringens förslag fill utformning av 3 kap. 10 §tillstyrks i vad paragrafen inte avser tillgänglighetsfrågor. Till denna senarefråga återkommer utskottet nedan (avsnitt 5.4.1). Enligt utskottets mening bör en rubrik med lydelsen"Befintliga byggnader" tas in före 3 kap. 10 §. Avslutningsvis tar utskottet i detta avsnitt upp den underallmänna motionstiden väckta motionen 1984/85:2217 (c). Enligtmotionärerna är det inte alltid rimligt att kräva nybyggnadsstandard vidombyggnation. Med hänvisning härtill hemställs, såvitt nu är i fråga, attdispenser skall kunna ges m. m. frånbyggnormens krav om nybyggnadsstandard vid ombyggnad.