bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — 87 :U238bifaller budgetpropositionens förslag och till medelsram för särskilda programför /88 godkänner ett belopp av , 52. beträffande stöd för demokratin iFilippinerna res. 72 (fp, c) att riksdagenavslår yrkande 31 i motion 1986/87:U216 och motion 1986/87:U236,, 53. att i övrigt godkänner deriktlinjer för utvecklingssamarbete och bidrag genom SIDA som förordats ibudgetproposi- 89 tionen. 54. att med ändring av budgetpropositionensanslags- UU 1986/87:10 förslag till Utvecklingssamarbete genom SIDA / 88 anvisar ett reservationsanslag av 5 . Information (C 3) Frän anslaget bestrids kostnader för att sprida upplysningi om situationen i samt insatser för att bidra tillutvecklingen i dessa länder. Ca två tredjedelar av anslaget går till enskildaorganisationers u-landsinformation och ca en tredjedel till SlDA:s egeninformationsverksamhet. Informationsanslagets storlek måste noga avvägas mot andraangelägna behov inom biståndet. Regeringen har dock räknat upp anslaget med . Av detta belopp avser . bidrag till enskilda organisationersinformationsverksamhet, medan . anvisas för SIDA:s egeninformationsverksamhet. 1 motion I986/87:U2I6 av m. fi. (fp)yrkande 33 hemställs 33. att till Information anslår ytterligare 1,0milj. utöver vad regeringen föreslagit, I motion 1986/87:U225 av m. fi. (vpk)yrkandena 1 och 2 hemställs 1. att beslutar att under bil. 5 till budgetprop.1987, C. Interna tionellt utvecklingssamarbete, anvisa , till Afrikagrupperna för informationsinsatser utöver regeringens förslag, 2, att beslutar att under bil, 5 tillbudgetprop. 1987, C. Interna tionellt utvecklingssamarbete, anvisa . till för informa tionsinsatser utöver regeringens förslag. 1 motion 1986/87:U226 av och () hemställs att uttalar sig för att SlDA:sinformationsanslag till och omvandlas till ett s. k. generelltbidrag. Som framgär av propositionen kommer SIDA:s och ett antalenskilda organisationers informationssatsning pä att fortsätta ävenunder det kommande budgetåret. Utskottet välkomnar detta. Fp-motionen U216 föreslär att medelsanvisningen tillanslaget Information höjs med en milj. kr. utöver regeringens förslag i syfteatt utöka informationen om de enskilda organisationernas framgångsrikaverksamhet i . SlDA:s informationsanslag C 3 är i jämförelse med andramyndigheters motsvarande anslag relativt stort. Drygt tvä tredjedelar av det går till enskil da organisationers u-landsinformation. Av den i årets budgetproposition föreslagna höjningen av anslaget förutses ca hälften gä till enskilda organi- 90 sationer.Utskottet anser sig inte ha anledning att föreslå den ytterligare UU1986/87:10 höjning som förordas i yrkande 33 i motion U216, vilket följaktligenavstyrks. I två motioner, nämligen U225 (vpk) och U226 (s) föreslåsatt kretsen av fasta bidragsmottagare utökas med Isolera Sydafrika-kommitténISAK och Afrikagrupperna i AGIS. Motion U225 (vpk) föreslär i dettasyfte att anslaget C 3 höjs med . för bidrag till AGIS och 900 000kr. för bidrag till . Utskottet anser sig inte ha möjlighet att föreslå nägonytterligare höjning av anslaget för information utöver vad regeringen föreslär.Det torde också vara svårt att inom ramen för anslaget utöka kretsen av fastabidragsmottagare ytterligare och därmed minska utrymmet för projektstöd. Motbakgrund av att det nu är många är sedan systemet med generella bidrag etableradesoch dessa bidrag upptar sä stor del av utrymmet för enskilda organisationersinformationsverksamhet finns det enligt utskottets mening skäl att se översystemet i dess helhet. Yrkandena 1 och 2 i motion U225 (vpk) och motion U226 (s)avstyrks med hänvisning till vad som ovan anförts. Behovet av information omsödra kommer att vara stort för läng tid framöver. Utskottet har ingetatt invända mot att regeringen söker finna en form för projektbidragen tillAGIS och som sä långt det är möjligt minskar de i motionerna redovisadeadministrativa olägenheterna för de båda organisationerna och ger dem en högregrad av planeringstrygghet. 1. beträffande generelltinformationsbidrag lill Afrikagrupperna m. m. res. 73 (vpk) att avslår motion 1986/87:U226, 2. att med avslag på yrkande33 i motion 1986/87:U216 och res. 74 (fp) yrkandena 1 och 2 i motion1986/87:U225 till I/iformation för budgetåret 1987/88anvisar ett reservationsanslag av . 6, Styrelsen för internationell utveckling (SIDA, C 4) Propositionen (s. 89 91) SIDA har i anslagsframställningen utförligt redogjortförsitt kapacitetsläge och i detta sammanhang argumenterat för en fiexibel ochrationell avvägning mellan anslag för administrativa kostnader och renabiständskostna-der. SI DA upphandlar ett stort antal konsulttjänster.Till största delen innebär SlDA:s konsultupphandling att SIDA införskaffarnödvändig expertis för beredning, genomförande och utvärdering avbiståndsinsatser. En mindre del av de konsulter som har anlitats av SIDA utfördock arbetsuppgifter som i princip bör ankomma pä SIDA:s tjänstemän. Denna upphandlingavser konsulter som har grundläggande fackkunskaper inom olika områden och somav kapacitetsskäl används främst av SIDA:s sektorbyråer. Regeringen är ej beredd att nu ta ställning tilleventuella tjänster för att ersätta upphandling av konsulttjänster för arbetsuppgifter som i princip 91 börankomma på SlDA:s tjänstemän. SIDA bör tillsammans med statskon- UU 1986/87:10toret se över bl.a. denna konsultupphandling och tillregeringen lämna förslag om hur tjänstestrukturen bör se ut med beaktande avnämnda konsultupphandling i kombination med övriga resurser. Genomförda ochplanerade insatser på ADB-omrädet, bl. a. rationaliseringsvinster som kanuppkomma genom det planerade nya ekonomiadministrativa systemet, bör beaktas idetta utredningsarbete. SIDA och statskontorets analys och förslag böröverlämnas till regeringen . 1 motion I986/87:U216 av m. fi. (fp)yrkande 34 hemställs 34. att till Styrelsen för internationellutveckling (SI DA) anslår ytterligare 4 milj. kr. utöver vad regeringenföreslagit, 1 motion I986/87:U218 av m. fi. (vpk) yrkande16 hemställs 16. att bifaller SIDA:s framställning om medel för sexnya handläggarljänster och fyra assistenttjänster. 1 sin anslagsframställning föreslär SIDA bl, a, sex nyahandläggarljänster och fyra assistenttjänster samt ett belopp på 1,5 milj, kr,för att ersätta en del av den upphandling av konsulter som mästeske i brist på egen fast personal. Regeringen är inte beredd att nu föreslå medel för nyatjänster men hänvisar SIDA att tillsammans med statskontoret se över.bl. Översynen skall föreligga . I fp-motionen U2I6 konstateras att ökningen av biståndetsvolym och nya uppgifter som lagts pä SIDA nödvändiggör en förstärkning av deadministrativa resurserna. I motionen föresläs därför att myndighetsanslagettillförs ytterligare 4 milj. kr. Med en liknande motivering föresläs ivpk-motionen U218 att SIDA tillförs medel motsvarande önskemålet om sex nyatjänster. Utskottet har förståelse för synpunkten att en kvantitativoch kvalitativ ökning av den operativa verksamheten ställer ökande krav på de admini strativa resurserna. En relativt stor del av SIDA:s administrativa budget upptas av resor till och i mottagarländerna. Det är naturligt och oundvikligt eftersom besök på projekt och program i mottagarländerna är en del av själva biståndet. Om tjänsteresor företas av en av SIDA anlitad konsult, belastar kostnaden sakanslaget för det projekt konsulten arbetar med. Om en av SIDA anställd tjänsteman besöker samma projekt i motsvarande uppdrag belastar resekostnaden administrationsanslaget. Utskottet finner det mot denna bakgrund rimligt att tjänsteresor som SIDA:s personal gör som ett direkt led i planeringen och uppföljningen av projektarbetet fort sättningsvis fär belasta anslagsposten Vissa landprogramkostnader under sakanslaget C 2. För nästkommande budgetär torde högst 3,5 milj. kr. behövatas i an- UU 1986/87:10 språk för sådana resor. Detta förfarande bör skapa ett visst utrymme fören.förstärkning av SlDA:s administrativa resurser. Utskottet är i väntan på deni propositionen föreslagna översynen dock inte berett tillstyrka de förslag omhöjningar av anslaget C 4 som framförs i motionerna U216 (fp) och U2I8 (vpk).Yrkande 34 i motion U2l6och yrkande 16 i motion U218 avstyrks följaktligen. 1. beträffande resekostnader res. 75 (m) att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet 2. att med avslag på yrkande 34 i motion1986/87:U2I6 och yrkande 16 i motion I986/87:U218 till Styrelsen för internaiionell utveckling (SIDA) för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Propositionen (s. 91 93) till uppgift att ledaoch samordna den utbildning i språk och u-landskunskap inför uppdrag iu-länder, som bedrivs vid . Nämnden har i sin nuvarande funktionfunnits . har nämndens roll och arbetsuppgifterdiskuterats utförligt. Det har härvid framkommit att ledningen av Sandöskolanutgjort den centrala arbetsuppgiften för nämnden, även om en ökad delegeringtill ordförande och rektor har skett. Denna inriktning av nämndens verksamhethar visat sig ändamålsenlig. Regeringen föreslär därför att nämnden föru-landsutbildning ombildas till en styrelse förverksamheten i . Styrelsens sammansättning bör i likhet med den nuvarandenämnden representera olika mål- och intressegrupper. De fiesta funktioner och arbetsuppgifter som regleras iinstruktionen för; nämnden föru-landsutbildning, och som utförts vidSandöskolan, böräven sprida information och kunskap om vilken u-landsutbildningsom finns att tillgå i och vem som erbjuder olika slags utbildning.Andra centrala arbetsuppgifter bör vara att anordna konferenser och seminariersamt bedriva visst utredningsarbete i frågor kring u-landsutbildning. Mot bakgrund av skolans verksamhet föreslär regeringen attden ombil-dade myndighetens namn blir styrelsen för u-landsutbildning i (). Den om- och tillbyggnad äv U-centrums lokaler sompåbörjades ger nya och förbättrade möjligheter för U-centrum att vidareut veckla och utvidga sin verksamhet. Byggkostnaderna uppgår till 40,7 milj. 93 kr., tprisläge , och tas i statsbudgeten upp av försvarsdeparte- UU1986/87:10 mentet. Av totalbeloppet hänför sig 25,7 milj. kr. till SandöU-centrum och avräknas från biständsramen. Avräkningen för /88utgör 14,4 milj. kr. Kostnaderna för om- och tillbyggnaden av U-centrumfinansieras till sin helhet av anslagsmedel. För utrustning och inventariertill de nybyggda lokalerna har U-centrum äskat sammanlagt 2,45 milj. kr.Regeringen anser att inventarier och utrustning i princip bör finansieras frånsåväl den anslags- som den avgiftsfinansierade delen av verksamheten.Regeringen kan därför endast biträda att en del av kostnaderna finansieras avanslagsmedel och har avsatt . som en engängsanvisning för dettaändamål. I motion 1986/87:U208 av m. fi. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om förutsättningarna för att på ett godtagbartsätt fullgöra sin utbildningsverksamhet. Utskottet har tagit del av budgetpropositionensredogörelse för verksamheten vid och noterar medtillfredsställelse att om- och tillbyggnaden av lokalerna pågår. Arbetet skallenligt planerna vara avslutat till höstterminens början i är. Byggnadskostnaderna, som beräknas uppgå till 25,7 milj.kr., och en del av inventariekostnaderna (1,2 milj. ), finansieras medbiständsmedel. Återstående delen av beräknade inventariekostnader eller ca 3milj. skall enligt budgetpropositionens förslag finansieras med intäkternafrån skolans kursverksamhet. 1 motion U208 (s) anförs bl. a. att intäkterna frän deavgiftsbelagda kurserna används för att täcka lärarresurser m. m. och att dedärför inte kan utnyttjas för anskaffning av inventarier.Motionärerna föreslär därför att frågan om kostnaderna för inventarier skall fåen lösning och att därvid även regionalpolitiska synpunkter anläggs i ärendet. Utskottet anser det inte orimligt att Sandöskolans behovav inventarier och utrustning bekostas av inkomsterna från kursverksamhetennien har viss förståelse för att det i ett uppbyggnadsskede kanfinnas behov även av annan finansiering av inventarieanskaffningen. Enligt vadutskottet inhämtat undersöker vilka möjligheter detfinns att exempelvis genom omfördelningar av medel inom Sandöbudge-tenstotalram finna utrymme för ytterligare bidrag till inventariekostnaderna.Syftet med motion U208 skulle därmed till viss del kunna tillgodoses, varförutskottet får anse motionen besvarad. Utskottet har i övrigt ingen erinran mot propositionensförslag under anslaget C 5. Hemställan UU 1986/87:10 1. att riksdagenförklarar motion 1986/87:U208 besvarad med vad utskottet anfört, 2. att riksdagengodkänner de riktlinjer för u-landsutbildning som förordas ibudgetpropositionen, 3. att riksdagengodkänner att till styrelsen föru-landsutbildning i (). 4. att riksdagentill styrelsen för u-landsutbildning i () för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av . 8, Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) C 6 Propositionen (s. 93 96) 1 föregående års budgetproposition redovisade regeringenutförligt forskningens roll inom biståndet. Övervägandena grundade sig päöversynsrapporten (Ds UD 1985:2) Tio är med SAREC och remissyttrandena överdenna. På regeringens förslag beslutade om en ökning av forskningsstödetsandel i det svenska biståndet. SAREC:s anslag räknades upp med 50 milj. kr.,varav 21 milj. kr. anvisades för det särskilda forskningsprogram om avskogningoch ökenutbredning som hade redovisats i regeringens skrivelse 1985/86:76 omforskning rörande skog och miljö. För /88 beräknas 19 milj. kr.för detta ändamål; Forskningens kapacitetskris har varit särskiltframträdande i . Regeringen anser det därför rimligt att SAREC liksomövriga biständsmyn-digheter ger prioritet i sin verksamhet. De ökadesatsningarna pä forskarutbildning och olika former av stöd till forskningensinfrastruktur exempelvis i bibliotek och laboratorier bör fortsätta. De fattigaste utgör SAREC:s främstaverksamhetsområde. bör SAREC även i fortsättningen i begränsadutsträckning bedriva forskningssamarbete med som har en starkare basför forskning än de fattigaste . Erfarenheter och forskningsresultatfrän dylikt samarbete kan utnyttjas i samarbetet med de fattigaste länderna. ILatinamerika har SAREC:s forskningsstöd bidragit till att bevara samhällsvetenskapligforskningskapacitet trots svåra ekonomiska och politiska förhållanden.Forskningsstödet har därigenom också kunna främja demokratisträvandena i fieraländer i . En del av SAREC:s verksamhet gäller stöd till svensku-landsforskning. 1 enlighet med av gjorda uttalanden är detta stöd nu föremål för en omstrukturering. Den hittillsvarande ordningen med enskilda ansökningar kommer successivt att reduceras och ersättas av mer långsiktigt stöd till ett antal forskningsinstitutioner. Regeringen finner det väsentligt att u-lands forskning integreras i olika svenska forskningsmiljöer och att kreativa mil jöer för u-landsforskning skapas och befästs. Dessa frågor avses bli behand lade i den forskningspolitiska proposition som planeras . Däri kommer även att beröras behovet av att medbiståndsmedel stödja UU 1986/87:10 inrättandet av ett mindre antal högreforskartjänster. Ett syfte med denna insats är att förstärka den svenskaresursbasen för utvecklingssamarbete, forskarutbyte och kvalificeradu-landsdebatt. För ändamålet beräknas ett medelsbehov på högst 5 milj. kr. I motion 1986/87 :U202 av och (m) yrkandena I och 2 hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den typ av forskningsprojekt somSAREC bedriver i även kan utsträckas till , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att anslaget för utvecklingsbiståndtill bör kunna inrymma 2 milj. kr. för förstärkning av det svenskabönforskningsprojektet enligt ovan angivna riktlinjer. I motion I986/87:U216 av m. fi. (fp)yrkande 35 hemställs 35. att till Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) anslår ytterligare 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. 1 motion 1986/87:U217 av () yrkandena3 och 7 hemställs 3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt betydande stimulans mäste ges ät en systematisk forskning och dokumentation röran de sambandet mellan underutveckling och global miljöförstöring enligt vad som i motionen anförs, 7. att begär att regeringen tar initiativ tillatt i öppna studieplatser för studerande från för utbildning ibiståndsforskning inom främst naturmiljöområdet. Forskningen och den högre utbildningens roll iutvecklingssamarbetet har framhävts. En översyn har gjorts avverksamheten i Styrelsen för u-landsforskning (SAREC), som tilldelats delvisnya uppgifter och fått ökade resurser. Till innevarande budgetår höjdes anslaget till SAREC med50 milj. kr. varav 21 milj. kr. anvisades för ett särskilt forskningsprogram omavskogning och ökenutbredning. För nästkommande budgetår beräknas 19 milj. kr.för denna insats. Totalt föreslås att SAREC:s anslag höjs med drygt|33 milj.kr. I motion U2I6 (fp) föreslås ett ytterligare päslag med 5milj. pä SA- REC:s anslag bl.a. med hänvisning till att svenskt forskningssamarbete med är en värdefull metod att bidra till mångfald och debatt och därmed till en demokratisk samhällsutveckling. Med hänsyn till att SA- REC:s verksamhet expanderat betydligt anser utskottet inte att det finns 96 anledningatt ytterligare höja anslaget, även om de ändamål som anges i UU'1986/87:10 motionen är angelägna. Yrkande 35 i motionen avstyrks därför. Tyngdpunkten i SAREC:s verksamhet skall ligga i uppbyggnadav forskningskapacitet i , särskilt de fattigaste. Det är ofta enfördel om det sker en samverkan mellan i verksamheten i deenskilda länderna. Som framgår av propositionen är denna fräga föremål förökad uppmärksamhet. I motion U202 (m) föreslås att ett forskningssamarbeteinleds med . 1 detta land upprätthålls demokrati och respekt förmänskliga rättigheter och förhållandevis positiva sociala och ekonomiskaförhållanden råder. , som drabbats hårt av infiation och vikandepriser pä råvaror, åtnjuter inget svenskt stöd utöver visst bistånd frän BITS,heter det vidare i motionen. Motionärerna föreslär mot denna bakgrund att detforskningssamarbete SAREC bedriver med grannlandet pä bönodlingsom-rådet börkunna utsträckas att omfatta även . Ett sådant samarbete bör kunnafinansieras med 2 milj. kr. av de medel som är avsatta för . är ett av SAREC:s samarbetsländer.Bönodlingsprojekt är ett av fiera inslag i forskningsstödprogrammet mellanSverige och . Det har formen av ett institutionssamarbete mellanlantbruksuniversitetet i och . Enutvidgning av bönforskningsprojektet till skulle i praktikenförutsätta beslut av SAREC att inleda forskningssamarbete pä jordbruksområdetmed ännu ett land. Utskottet har självfallet inget att invända mot att detordnas så att kan dra nytta av forskningsresultaten från projektet iNicaragua, men det ankommer på SAREC att besluta om detta. Utskottet finner detdäremot inte rimligt att ett forskningssamarbete med ett nytt land skallfinansieras pä det sätt som föreslås i motionen. Utskottet avstyrker medhänvisning till det anförda motion U202. SAREC :s stöd till svensk forskningsverksamhet har efteröversynen lagts om sä till vida att bidrag till enskilda forskare minskat tillförmån för långsiktigt stöd till ett antal forskningsinstitutioner. Ibudgetpropositionen föreslås att 5 milj. kr. av SAREC:s anslag skall användasför inrättandet av ett antal forskartjänster. Inriktningen av detta stöd berörsnågot närmare i forskningspropositionen 1986/87:80 vartill utskottet återkommeri annat sammanhang. Två yrkanden i motion U2l7(m) vars övriga delarbehandlas pä annan plats i detta betänkande avser biständsforskning. Iyrkande 3 föreslås att som sin meningger regeringen till känna attbetydande stimulans måste ges åt systematisk forskning och dokumentationrörande sambandet mellan underutveckling och global miljöförstöring. Ensärskild professur i biståndsforskning med tyngdpunkten lagd vid miljö ochmarkvärd bör inrättas heter det i motionen. Vidare föreslås (i yrkande 7) attstudieplatser för studerande frän öppnas i för utbildning ibiståndsforskning inom naturmiljöområdet. Önskemålet om en förstärkning av den u-landsinriktadeforskningen i ligger i linje med propositionens förslag om SAREC:s nya uppgif ter på detta område. Till viss del torde synpunkterna i yrkande 3tillgodoses 97 7 I9S6/87. av stödetför nya forskartjänster. Mälet bör enligt utskottets mening emel- UU 1986/87:10lertid vara att främja forskning om för relevanta frågor inom ramenför den redan existerande forskningsorganisationen i . Biståndsforskningär i ännu inte en självständig disciplin. Utskottet vill i sammanhangetocksä erinra om vad det tidigare anfört i denna fräga, nämligen att omsorgen omen internationellt inriktad forskning pä akademisk nivå i är enutbildningspolitisk och inte en biståndspolitisk uppgift-Frågan omstudieplatser i för u-landsstudenter har från generella utgångspunkterbehandlats på annan plats i detta betänkande. Synpunkten att stöd tillutbildning i första hand bör ges i själva och inte i gälleräven forskarutbildning. Därtill kommer att svenska forskningsinstitutionerinte alltid har kompetens för de miljöproblem som är särskilt typiska föru-länderna. Visst stöd till gästforskare och högre utbildning i gesdock av SAREC, bl. a. i form av internationella fysik-och kemiseminarier iUppsala. En eventuell utökning av SAREC:s stöd till gäststuderande i Sverigebör enligt utskottets mening vara nära anknutet till pågående projekt isamarbetsländerna. Utskottet är inte berett att förorda ett allmäntstipendieprogram för u-landsstudenter i SAREC:s regi. Yrkandena 3 och 7 i motion U217 avstyrks med hänvisningtill det anförda. 1. beträffandeforskningssamarbete med att avslår motion 1986/87:U202, 2. beträffandebiståndsforskning m. m. attriksdagen avslår yrkandena 3 och 7 i motion 1986/87:U2I7, 3. att riksdagengodkänner de allmänna riktlinjer för verksamheten vid Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) som förordas i budgetpropositionen, 4. att riksdagenmed avslag pä yrkande 35 i motion I986/87:U2I6 till styrelsen föru-landsforskning (SAREC) för /88 anvisar ett reservationsanslagav . (C 7) Utskottet tillstyrker regeringens förslag under avsnitt C7 i propositionen och hemställer attriksdagen till för /88 anvisar ettförslagsanslag av . 10. övriga u-landspolitiska insatser m. m. (C 8) Propositionen (s. 100106) Genom det tekniska samarbetet som administreras av BITS(Beredningen 98 för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete)överförs teknologi och andrakunskaper pä områden som är prioriterade i samarbetsländernas UU 1986/87:10utvecklingspolitik. Det tekniska samarbetet är ett fiexibelt instrument som haren betydande bredd och möjliggör samverkan i olika former som kan anpassas tillmottagarländernas behov och utvecklingsnivå. Regeringen förordar en medelsram för tekniskt samarbete om150 milj. kr. under budgetaret 1987/88. Inom denna ram bör BITS liksom tidigarelämna stöd till utbildning och driftledning i SWEDFUND-projekt i fattigareländer, där sädana insatser med hänsyn till ländernas utvecklingsnivå ärsärskilt påkallade. Vidare bör ca 3 milj. kr. fä utnyttjas för granskning ochuppföljning av projektförslag inom det tekniska samarbetet och u-kreditsystemetsamt för systemutveckling. Under /86 gjordes inom utrikesdepartementeten översyn av den biständsfinansierade verksamhet som svenska institutetadministrerar i samverkan med BITS och för vilken medel anvisats inom det tekniskasamarbetet. Syftet med översynen var att säkerställa att verksamhetenunderställs en fortlöpande biståndspolitisk prövning och genomförs i rationellaformer. Mot bakgrund av de överväganden som gjorts i översynen och desynpunkter som lämnats av , BITS och SIDA förordar regeringenvissa, i propositionen närmare beskrivna, ändringar av gällande system. Det av BITS beräknade sammanlagda medelsbehovet förexpertutbyte, u-stipendier och kulturutbyte innebär en ökning med 3 milj. kr. iförhållande till innevarande budgetår.