bet · GA01LU5 · 1986-12-31 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet nio motioner, variframförs önskemål om förstärkning av aktieägarnas ställning mot bakgrund avutvecklingen på aktiemarknaden. I motionerna tas upp olika aktiebolagsrättsligafrågor avseende bl. a. s. k. riktade nyemissioner, informationsskyldighet,möjlighet till extra bolagsstämma, korsvist ägande, revisorernas ställning ochrättegångsreglerna. Vidare behandlas tre motioner angående låneförbudet iaktiebolagslagen, införande av en särskild bolagsform för småföretag samtregistrering av revisorer. En av de nio motionerna om aktiemarknaden har avskatteutskottet överlämnats till lagutskottet. Över de övriga åtta motionernahar remissyttranden inhämtats från , bankinspektionen, styrelsenför , . , föreningsbankers förbund, ,, , . Aktiefrämjandet, Föreningen auktoriserade revisorer /SR, Remissyttrandena har intagitsi bilaga till betänkandet. Utskottet som anser att kommande ställningstaganden frånregeringens sida inte bör föregripas avstyrker bifall till de nio motionerna omaktieägarnas ställning. Även de tre övriga motionerna avstyrks av utskottet. Motion 1985/86:L208 av () vari yrkasatt beslutar om sådan ändring i aktiebolagslagen som i motionen anförtsom utseende av revisorer i aktiebolag. Mofion 1985/86:L211 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avskaffa den i 4 kap. 15 § aktiebolagslagen införda bestämmelsen ombolagsstämmans befogenhet att vid riktade nyemissioner ge styrelsen inblanco-fullmakt, 2. att riksdagenbeslutar införa utvidgad upplysningsplikt rörande konsekvenserna för de gamlaaktieägarna vid riktade emissioner, 3. att riksdagenbeslutar införa upplysningsskyldighet om konsekvenserna för aktieägarna i ett bolagav att bolaget eller den koncern till vilken bolaget hör offentliggör ett budpå aktierna i ett annat bolag, 1 1986/87. 4. att riksdagenbeslutar införa ovillkoriig rätt till extra bolagsstämma vid LU 1986/87:5fall av fundamentala ändringar i äganderätten, om aktieägare så begär, 5. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära revision av aktiebolagslagen i de avseenden somberörts i motionen. Motion 1985/86:L240 av m. fl. (s) variyrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om förslag till ändringar i aktiebolagslagen i syfte att motverka osundaktiespekulation. Motion 1985/86:L249 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade regler för fördelning avrättegångskostnader i syfte att möjliggöra för enskilda aktieägare atträttsligen angripa aktiebolagsstyrelser för handlingar stridande motaktiebolagslag och annan civil lagstiftning. Motion 1985/86:L255 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag möjligt om sådana ändringar avaktiebolagslagen och i syfte att stärka minoritetsskyddet iaktiebolag som anförs i motionen. Motion 1985/86:L261 av m. fl. (fp)vari-med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N301 - yrkas attriksdagen godkänner de i motionen anförda riktlinjerna för arbetet med ettbättre skydd för de mindre aktieägarna. Motion 1985/86:L264 av m. fl. (fp)vari-med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:N307 - yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om en särskild bolagsform försmåföretag. Motion 1985/86:L268 av . Åsling (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till en omarbetning av aktiebolagslagensregler när det gäller beslut om nyemissioner och rätten för gamla aktieägareatt delta i nyemissioner i enlighet med vad som anförts i motionen. Motion 1985/86:L269 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift att lägga fram förslagsom syftar till att stärka de små aktieägarnas ställning på aktiemarknaden ilinje med vad som anförs i motionen. Motion 1985/86:L270 av (c) vari yrkas 1, att hos regeringen begär en översyn avreglerna för riktade nyemissioner i aktiebolag, 2. att hos regeringen begär förslag om enförstärkning av revisorernas roll. Motion 1985/86:L282 av m.fl. (m)vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1985/86:Sk351 - yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om undantag från låneförbudet iaktiebolagslagen. Motion1985/86:442 av m.fl. (c) vari (yrkande 3) yrkas att LU 1986/87:5riksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag om beslut vid bolagsstämmavid riktade emissioner. Motionen, som väckts med anledning av proposition1985/86:140 om vissa inkomstförstärkningar på statsbudgeten, har avskatteutskottet i aktuell del överlämnats till lagutskottet. Övriga yrkandenbehandlas i skatteutskottets betänkande 1985/86:38. Associationsrätten har varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. Det första steget togs , dåbetydelsefulla ändringar vidtogs i 1944 ärs aktiebolagslag (prop. 1973:93, LU1973:19). a. höjdes den undre gränsen för aktiekapitalet . och infördes ett förbud för aktieägare, styrelseledamöter m.fl. attlåna pengar av bolaget. Vidare ändrades reglerna om nyemission. 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes 1944 årsakfiebolagslag av en ny aktiebolagslag (1975:1385). lagstiftninginnebar i huvudsak en genomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Dennya aktiebolagslagen (ABL) trädde i kraft . Turen kom härefter till lagstiftningen om handelsbolag ochenkla bolag. tillkallades särskilda sakkunniga, vilka antog namnet 1974års bolagskommitté, för att göra en översyn av bl.a. denna lagstiftning.Kommittén hade vidare i uppgift att utreda frågan om en särskild bolagsform förmindre bolag. Genom tilläggsdirektiv utvidgades kommitténs uppdrag till attavse också vissa koncernrättsliga spörsmål. redovisade sittarbete i tre betänkanden (SOU 1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nyabolagsregler m.m. samt (SOU 1979:46) Koncernbegreppet m. m. Förslaget till en ny bolagsform, s. k. andelsbolag, förmindre företag mötte vid remissbehandlingen viss kritik. På grund härav komförslaget inte att läggas till grund för någon proposition. På grundval av bolagskommitténs två övriga betänkandensamt av bl.a. två promemorior från brottsförebyggande rådet (BRÅ) - (BRÅ PM1978:2) Revisors verksamhet och (BRÅ PM 1979:5) Aktiebolagslagen - förstärktskydd för det bundna kapitalet - framlades i proposition 1979/80:143 förslagtill dels lag om handelsbolag och enkla bolag, som skulle ersätta gällande lag påområdet, dels lag om årsredovisning m.m. i vissa företag, dels vissa ändringari ABL. Förslagen i propositionen antogs av (LU1980/81:4). Den nya lagstiftningen trädde i kraft . Ytterligare ändringar i ABL genomfördes åren 1981-1984.Bl. a. mjukades reglerna om låneförbudet upp, avskaffades möjligheterna tills. k. fattiglikvidation, skärptes bestämmelserna om tvångslikvidation vidförlust av aktiekapitalet och ändrades reglerna om inlösen av minoritetsaktier. Genom lagen (1985:571) om värdepappersmarknaden infördesstraffsank-tionerade förbud mot s, k. insiderhandel med aktier och vissa andrapapper som getts ut av börsbolag eller OTC-bolag, Förbuden avser handel grundadpå viss information om ett enskilt företag vilken ännu inte offentliggjorts. Förbudengäller i princip bara för dem som har viss anknytning till det företag /87:5 informationen avser, t. ex. ledande befattningshavare eller störreaktieägare. Gällande ordning m. m. Aktiekapitalet i ett bolag kan ökas genom att nya aktiertecknas mot betalning, nyemission, eller genom att nya aktier ges ut eller atttidigare aktiers nominella belopp höjs utan ny betalning, fondemission. Vid fondemissionoch vid nyemission, där de nya aktierna skall betalas kontant, gäller somhuvudregel att aktieägarna har företrädesrätt till de nya aktierna iförhållande till sitt tidigare aktieinnehav, I bolagsordningen kan emellertidföreskrivas en annan fördelningsgrund mellan aktieägarna. Vidare kan i sambandmed beslut om nyemission mot kontant betalning avsteg göras från huvudregeln såatt andra än aktieägare får teckna nya aktier, s,k. Det ärockså möjligt för bolag som ger ut s. k. konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning av aktier att bestämma att sådanaskuldebrev oavsett om de innehas av aktieägare eller annan skall vara förenademed en företrädesrätt vid nyemission. Beslut om nyemission och eventuella avsteg frånaktieägarnas företrädesrätt skall i princip fattas av bolagsstämman. Förbeslutet krävs blott enkel majoritet. Måste bolagsordningen ändras - t. ex. närdet gäller aktiekapitalets storlek - krävs dock kvalificerad majoritet.Bolagsstämman kan emellertid också bemyndiga styrelsen att besluta omnyemission och att därvid göra avsteg från företrädesrätten under förutsättningatt bolagsordningen inte behöver ändras (4 kap. 15 § ABL). Bemyndigandet gällertill nästa ordinarie bolagsstämma. Styrelsen har också möjlighet att fattasådana beslut utan bemyndigande under förutsättning av bolagsstämmansgodkännande. Samma regler gäller för beslut om utgivande av konvertiblaskuldebrev och skuldebrev med optionsrätt. Reglerna om akfieägarnas företrädesrätt vid nyemissionsyftar till att ge de gamla aktieägarna ett skydd mot den förlust de kan lida isådana fall, då kursen på de nya aktierna inte motsvarar det verkliga värdet påde gamla aktierna. Till skydd för minoriteten i ett aktiebolag har uppställtsen särskild bestämmelse som bl, a. är tillämplig vid nyemissioner. Enligt dennaregel (9 kap, 16 § ABL) får bolagsstämman inte fatta beslut som är ägnat att geotillbörlig fördel åt aktieägare eller annan fill nackdel för bolaget ellerannan aktieägare. En liknande bestämmelse finns beträffande beslut av bolagsstyrelsen(8 kap. 13 §), Frågan om riktade emissioner har tagits upp i enrekommendation som () utfärdade ,Kommittén är ett permanent organ som tillsatts av ochSveriges industriförbund med uppgift bl, a. att verka för en bättre och merenhetlig information frän börsföretagen när det gäller deras resultat ochställning. NBK rekommenderar att, om ej särskilda skäl talar däremot, beslut omemission av aktier med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt, s. k. riktad emission, fattas avföretagets bolagsstämma och ej av styrelsen efter LU 1986/87:5 bemyndigandeav stämman, I uttrycket riktad emission inkluderas apportemission, dvs.emission som inte sker mot kontant betalning utan mot tillskott av egendom. Vidarerekommenderas att bemyndigande till styrelsen att besluta om en riktad emissionbör förekomma endast när så är påkallat av marknadens förutsättningar - främstvid emissioner på utländska marknader - eller då andra särskilda skälföreligger. Bemyndigande bör mot denna bakgrund enligt rekommendationen inteförekomma vid en riktad emission till de anställda och/eller styrelsensledamöter, I de fall särskilda skäl motiverar att bemyndigande lämnas anges irekommendafionen att de bör preciseras så långt som möjligt, särskilt i vissanärmare angivna avseenden, Rekommendafionenäger motsvarande tillämpning vid riktade emissioner av konvertibla skuldebrevoch skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. Stockholmshandelskammare och har vidare beslutat inrätta ensärskild nämnd. , för olika frågor inomakfiemarknadsområdet, exempelvis frågor om riktade emissioner,minoritetsskyddsfrågor och offentliga erbjudanden om aktieförvärv. Nämndenshuvuduppgift är att uttala sig om god sed i aktiemarknadsfrågor antingen påbegäran av ett företag inför en planerad åtgärd eller pä eget initiativ ellerpå begäran från berörd part när det gäller redan genomförda åtgärder. Ävenstyrelsen för har i en rekommendation tagit uppfrågan om riktade emissioner och därvid förordat viss utökadinformationsskyldighet, Rekommendafionens närmare innehåll redovisas nedan pås. 14 och 15, Imotion L211 (m) hävdas inledningsvis att det är angeläget att på olika sättstärka minoritetsskyddet för akfieägarna. Särskilt viktigt anser mofionärernadet vara med åtgärder som begränsar möjligheterna fill riktade emissioner.Enligt motionärerna medför reglerna i 14 kap. 15 § ABL om fullmakt förstyrelsen att besluta om riktade nyemissioner, att bolagsstämman avskärs frånmöjligheterna att bedöma emissionens ändamål och lämplighet inom ramen förbolagets rörelse. Motionärernapåpekar att en riktad nyemission innebär att de gamla aktieägarnas relativaandel i bolagsförmögenheten minskas liksom deras relativa röstetal vidbolagsstämman. Särskilt om likvid för de nyemitterade akfierna skall lämnasgenom andra aktier eller apportegendom, införs enligt mofionärerna enosäkerhetsfaktor i bilden. Motionärernaanför vidare att erfarenheterna har bekräftat attdelegationsrätten är olycklig för de gamla akfieägarna. Enligt motionärernafyller den ingen prakfisk uppgift. Lagregeln bör därför saklöst kunna avvarasoch rätten för bolagsstämman att i förväg delegera beslutanderätten tillstyrelsen avskaffas. Motsvarande ändring bör enligt mofionärerna göras även ifråga om utgivande av förlagsbevis, optionsrätter och konvertibla skuldebrev,eftersom sådana åtgärder också påverkar akfiekapi-talets storlek. Motionärerna yrkar att beslutar avskaffa regelnom bolagsstäm- LU 1986/87:5 mans befogenhet att vid riktade emissioner gestyrelsen in blanco-fullmakt. Motionärerna i motion L240 (s) hävdar att insideraffärer,korsvist ägande, riktade emissioner, s.k. fientliga övertaganden, tvivelaktigabörsintroduktioner, kursmanipulationer och maktkamper mellan stora ägargrupperhar blivit allt vanligare inslag på börsen. Som exempel anger motionärerna bl.a. den s.k. Leo-affären. Motionärerna anför att även i flera andra fall harinflytelserika makthavare i näringslivet gjort miljonvinster genom sininsiderkunskap och maktposition till förfång för andra aktieägare. Enligt motionärerna ger verkligheten otvetydigt vid handenatt börsen och näringslivet själva saknar förmåga att åstadkomma en välbehövligoch nödvändig sanering av aktiehandeln i . Motionärerna anser att den bästa lösningen tordevara att fler seriösa aktörer kommer in på börsen, dvs. aktörer som sätter densamhällsekonomiska uppgiften främst. Därför måste, enligt motionärerna, bl. a.större utrymme skapas för placerare som prioriterar långsiktiga satsningar påproduktion och sysselsättning. Motionärerna anför vidare att för att komma till rätta medde uppenbara missförhållanden som i alltför hög grad präglar den svenskaaktiemarknaden erfordras emellertid ocksä direkta lagstiftningsåtgärder.Motionärerna förordar att flera olika närmare angivna åtgärder genomförs, bl.a. att den nuvarande möjligheten för bolagsstämman att ge styrelsen fullmaktatt besluta om riktade emissioner slopas. Motiveringen till motion L261 (fp) finns i motion1985/86:N301 i vilken fondbörsverksamheten behandlas. Motionärerna påtalar atten lång rad uppmärksammade händelser har givit upphov tillomfattande diskussioner om de regler som styr den svenska fondbörsen. Enligtmotionärerna har den snabba uppgången i börsvärde och kraftigt stigandeemissionsvolymer skapat ändrade förutsättningar och aktualiserat nya kravframför allt när det gäller skyddet för de mindre aktieägarna. Enligt motionärernas uppfattning måste de etiska reglersom styr handeln med aktier ses över och kompletteras. Motionärerna framhålleratt en viktig förutsättning för att få fler småsparare att våga skaffa aktierär att deras sparande är skyddat mot spekulationer pä aktiemarknaden. Motionärernahänvisar till att det inom pågår en rad aktiviteter meddetta syfte, och motionärerna anser att självsanering är ett bättre sätt attkomma till rätta med bristerna än att skärpa lagstiftningen. Motionärernaframhåller att det är börsstyrelsen som tillsammans med har ansvaret för att reglerna blir heltäckande och att de följs. Enligt motionärerna har möjligheterna till riktadenyemissioner uppenbart kommit att användas på fel sätt och i alltför stor omfattning,något som har inneburit nackdelar för de akfieägare som inte har haft möjlighetatt utnyttja sin företrädesrätt. Motionärerna anför att det pågår en utredninginom fondbörsen angående riktade nyemissioner, och de utgår från att depåvisade nackdelarna med riktade nyemissioner då aktualiserar det eventuellabehovet av ändrade regler. Motionärerna yrkar att skall godkänna de imotionen förordade riktlinjerna för arbetet med att skydda de mindreaktieägarna. I motion L268 (c) hänvisas till att i enmotion yrkade avslag LU 1986/87:5 på regeringens förslag (prop. 1973:93)rörande ändrade regler för nyemissioner. Motionären hävdar att utvecklingenefter har tagit den vändning som man varnade för i den nämnda motionen.Bolagsstyrelserna har, enligt motionären, t.o.m. i större utsträckning än någonräknade med 1973 utnyttjat möjligheterna att genomföra riktade emissioner, ochfler situationer har uppstått där småaktieägarna har ansett att de har liditekonomisk skada. Motionären hävdar vidare att lagändringar harbidragit till en ökad maktkoncentration. Motionären anser därför att det nufinns anledning att ompröva för nyemissioner och att därvid de lagreglersom gällde fram fill 1973 i princip bör återinföras. Motionären hävdar att ensådan lagändring skulle återge de mindre ägarna något av den makt de förlorade1973 och framför allt skulle de hållas ekonomiskt skadeslösa, när denbestämmande aktieägargruppen i ett bolag tvingar fram en nyemission mot demindre aktieägarnas intressen. Vidare skulle man enligt motionären befordrastörre öppenhet och offentlighet vid nyemissioner. Med lagreglerflyttades besluten om nyemissioner i börsbolag från i princip öppnabolagsstämmor till slutna styrelserum. Enligt motionären skulle bolagen ocksåtvingas att redovisa sina motiv för olika former av korsvist ägande. En sådanöppnare redovisning skulle, hävdar motionären, indirekt också stimulera densjälvsanering när det gäller aktieaffärer och börsetik som bl. a. näringslivetsäger sig eftersträva. Några ökade svårigheter för bolagen att skaffa riskvilligtkapital om man återgår till de tidigare lagreglerna är, enligt mofionären,svåra att se. Nya akfieägare kan alltid släppas in i ett bolag genom beslut påstämma. Motionären anser att den föreslagna lagändringen bara skulle bidra sundare aktiehandel och större tillit till börsen som institufion.Motionären föreslår att frågan lämpligen aktualiseras genom tilläggsdirektivtill den s. k. , Motionären i motion L269 (c) anför att olika åtgärdermåste vidtas för att stärka aktieägarnas ställning för den händelse man integenom självsanering på aktiemarknaden kan få fill stånd erforderliga förändringar.Enligt motionären har de riktade nyemissionerna blivit ett effektivt maktmedelför att stärka och bygga upp det korsvisa ägandet. Men det innebär också,hävdar mofionären, att småaktieägarna inte kan fä del i fördelaktiganyemissioner som deras aktievärde tunnas ut när en sädan åtgärdvidtas. Enligt motionären skulle den situafion som uppstått i t.ex, Leo-affären aldrig kunnat uppstå om inte styrelsen haft rätt att besluta omnyemission. Motionären anser att ett förbud för styrelsen att besluta omriktade emissioner skulle stärka de små aktieägarnas ställning och ge demmöjlighet att få del av nyemissionerna utan förbehåll. Mofionären anser att manbör överväga att föra in ett sådant förbud i . I motion L270 (c) anförs bl.a. att möjligheten tillriktade nyemissioner med förbigående av de tidigare aktieägarnas företrädesrättvar avsedd att användas i undantagsfall. Enligt motionären har undantagetemellertid närmast blivit en regel. Mofionären hävdar att även om ingenutredning gjorts om hur riktade nyemissioner drabbat berörda aktieägare, kanman utgå från att de lider skada när deras företrädesrätt sätts ur spel.Mofionären anser attrisken dessutom är stor, att det är de kapitalstarka människorna som LU1986/87:5 favoriseras på de mindre aktieägarnas bekostnad. Mot denna bakgrundanför motionären att ABL bör ändras så att möjligheten att förbigå aktieägarnasföreträdesrätt slopas. Undantag bör dock göras för de anställdas möjlighet att erhållaaktier. Enligt motionärerna i motion 442 bör möjligheterna tillriktade emissioner begränsas till skydd för småspararnas intressen. Som inledningsvis nämnts kom de nuvarande reglerna omnyemission av aktier och om konvertibla skuldebrev (prop, 1973:93,LU 1973:19) och överfördes i huvudsakligen oförändrat skick till 1975 årsakfiebolagslag. Syftet med reformen var att öka aktiebolagens möjligheter attdra till sig nytt kapital. Med anledning av proposition väcktes bl. a.en motion (c) vari yrkades avslag på reglerna om avsteg från aktieägarnasföreträdesrätt vid nyemission och styrelsens möjligheter att besluta omnyemission. På hemställan av lagutskottet avslog motionen. Ibetänkandet anförde utskottet beträffande styrelsens befogenheter att detförelåg behov av regler som möjliggör snabbare åtgärder för nyemission än dennormala vägen över beslut av bolagsstämma. Särskilt i stora bolag kunde detvara en tidsödande procedur att sammankalla en extra bolagsstämma. Vidare hadeenligt utskottet ett ökat behov inom näringslivet av riskvilligt kapital ökatkonkurrensen om det tillgängliga kapitalet. Utskottet fann det därför angelägetatt företagen fick instrument fill sitt förfogande för att snabbt kunnagenomföra emissioner och anpassa emissionsvillkoren efter växlandemarknadslägen. Bemyndigande åt styrelsen att genomföra kapitalökningar varenligt utskottets uppfattning ett sådant ändamålsenligt instrument. Förslaget om fullmakt för styrelsen att besluta omnyemission, konverte-ringslån m.m. och om företrädesrätt innebar enligtpropositionen att bolagsledningen och den bestämmande aktieägargruppen fickfler befogenheter och större handlingsfrihet än vad som var fallet.Detta utgjorde en konsekvens av att företagen måste kunna snabbt och smidigtanpassa sig efter utvecklingen. fick enligt utskottet den önskvärdaökade rörelsefriheten fill följd att illojala majoriteter fick lättare attutöva maktmissbruk. Såsom föredragande statsrådet framhållit kunde detta i sintur motverkas genom mera allmänt hållna bestämmelser, generalklausuler, motmaktmissbruk, I propositionen föreslogs därför en generalklausul enligt vilkenbolagsstämman inte får fatta beslut som är ägnat att bereda otillbörlig fördelät aktieägare eller annan, till nackdel för bolaget eller annan aktieägare. Utskottet framhöll att bestämmelsen gav ett klart uttryckåt grundsatsen att bolagsorganen är skyldiga att handla lojalt mot enakfieägarminoritet, I likhet med föredragande statsrådet ansåg därför utskottetatt den föreslagna generalklausulen - i förening med övrigaminoritetsskyddsregler i aktiebolagslagen - utgjorde ett tillräckligt skyddmot bolagsledningens ökade handlingsfrihet. När det gällde frågan om avsteg från företrädesrättenanförde utskottet att LU 1986/87:5 dåvarande regler om kontantemission varalltför stela och därför kunde medföra hinder för bolagen att få till stånd eni och för sig önskvärd förstärkning av det egna kapitalet. En kontantemissionkan nämligen i vissa lägen vara genomförbar bara om någon utomstående fårteckna hela eller en större del av emissionen. Den utomståendes deltagande iemissionen kan då vara beroende av att han får företrädesrätt framföraktieägarna. Som ett exempel på en annan situafion där avvikelse frånföreträdesrätt kan vara påkallad hade i propositionen nämnts det fallet att ettbolag vill emittera fria aktier utomlands för att därmed få en finansiering medhjälp av utländskt kapital. Utskottet erinrade om att genom proposifion 1973:97förslag framlagts om att 500 milj. kr. av AP-fondens medel skall kunnatillföras näringslivet i form av riskvilligt ägarkapital. Det kunde därvidinnebära en fördel om fondens tillskott kan ske i samband med nyemissioner, såatt medlen direkt kan tillföras de företag som har behov av kapital. Enförutsättning för sådana riktade insatser var emellertid att dåvarandebestämmelser om företrädesrätt ändrades. Införandet av regler om ett mer flexibelt förfarande vidbeslut om emissioner innebar såsom utskottet tidigare anfört attbolagsledningen och den bestämmande aktieägargruppen får fler befogenheter ochstörre handlingsfrihet än vad som varit fallet. Som utskottet därvidnärmare utvecklat, balanserades emellertid förslaget i denna del av regler somtjänar till att motverka att den ökade rörelsefriheten används i otillbörligtsyfte.