bet · GA01SoU35 · 1986-12-31 00:00:00 — De yngsta barnen inorn denna åldersgrupp () är vanligen fortfarande beroende av en 40 nära ochstabil vuxenkontakt, medan 1012-åringen behöver en trygg miljö SoU1986/87:35 som bas att utgå från och återkomma till, därdet finns vuxna som kange stöd i olika situationer. Dessa behov för de äldre barnen kan oftatillgodoses i öppnare former än det traditionella fritidshemmet, anförs detvidare. I propositionen anges också att fritidshemsverksamhetenbör ha en förankring i närmiljön. Därför skall den pedagogiska planeringen, förvilken personalen ansvarar, ske tillsammans med barnen i den egna verksamhetenoch i nära samarbete med barnens föräldrar. Varje fritidshem bör söka finnaformer för ett ändamålsenligt föräldrasamarbete. Fritidshemmet skall ocksåsamverka med skolan och andra verksamheter i närmiljön som påverkar barnensfostran och utveckling. I propositionen erinras om att fortlöpandeutarbetar arbetsplaner för förskolan, medan det inte finns något motsvarandearbete för fritidshemmen. Föredragande statsrådet anför att det enligt hansuppfattning är en angelägen uppgift att också fritidshemsverksamhetens mål,innehåll och arbetssätt konkretiseras. Vistelsen i fritidshemmet innebär enligt propositionen engruppsamvaro med barn i olika åldrar under friare former än de som normaltförekommer i skolan. Barnen skall ha stor frihet att själva välja vad de villägna sig åt i fritidshemmet. Det är viktigt att personalen så långt som möjligtstöder och respekterar barnens egen kultur. Innehållet i verksamheten kananpassas till frågor och intressen som är aktuella i barngruppen. Fritidshemmetkan exempelvis välja att stödja skolans arbete i olika tillämpningar,studiebesök och praktiska verksamheter. Vikten av att barnen engagerar sig i olika former avföreningsverksamhet understryks. Det anses värdefullt att barnen, innan deslutar i fritidshemmet, har haft möjlighet att knyta kontakter med detfritidsutbud och det föreningsliv som finns att tillgå för dem. För dettakrävs, enligt propositionen, att personalen känner till och har kontakter medförenings-, kultur- och fritidsliv i kommunen. Beträffande pedagogiskt program för fritidshem upplyses ipropositionen (s. 7) att lagt fram ett pedagogisktprogram för förskolan. Statsrådet anför att han avser att återkommatill regeringen med frågan om ett uppdrag till att utarbeta ettpedagogiskt program även för fritidshem. Det upplyses vidare att socialstyrelsenutarbetat ett förslag till sådant program som remissbehandlats. Det pedagogiskaprogrammet bör, i likhet med det för förskolan, vara av principiell karaktäroch ange ramarna för verksamheten. Alla skolbarn i fritidshem, utvidgad syskongrupp och öppetfritidshem skall enligt propositionen få del av det pedagogiska programmet.Programmet bör utformas så att det kan tjäna som underlag för kommunernasledning, utveckling och utvärdering av den pedagogiska verksamheten och förpersonalens pedagogiska planering. Det pedagogiska programmet skall anpassas ochvidareutvecklas med hänsyn till lokala förhållanden och resurser i kommunen.Detta bör enligt propositionen ske genom att varje kommun utarbetar riktlinjerför barnomsorgens fritidshemsverksamhet och dess pedagogiska innehåll. av fritidshemsverksamheten anser statsrådet 43 Lindqvistatt lokala förutsättningar och behov måste vara avgörande för hur SoU1986/87:35 Det yttersta ansvaret härför sägs vila på komrnu- Dettasägs innebära att kommunen beslutar om fördelningen mellan olikaverksamhetsformer och även i övriga frågor av organisatorisk art, t. ex. barngruppernasstorlek, personaldimensionering, extra resurser för barn i behov avsärskilt stöd, lokalutformning och öppethållande. Det uppges vidare vara kommunens sak att beräkna behovetav platser i de olika formerna. Plats i heldagsöppna fritidshem kommer enligtstatsrådets bedömning att i första hand behövas för barn i årskurserna 13.Barn på mellanstadiet kan få sitt omsorgsbehov tillgodosett genom enkombination av skolans verksamhet och ett eftermiddagsöppet fritidshem eller enöppen fritidshemsverksamhet. Föredragande statsrådet anser att det bör varamöjligt att erbjuda även de yngre barnen plats i eftermiddagsöppna avdelningar,liksom att låta äldre barn i vissa fall behålla sin plats i heldagsöppetfritidshem t. o. m. ålder. Statsrådet förutsätter också att kommunenvid sin planering tar hänsyn till att verksamheten måste vara tillgänglig förbarn med olika handikapp eller med andra behov av särskilt stöd för sinutveckling. anses även fortsättningsvis böra noggrantfölja fritidshemmens utveckling i kommunerna, i synnerhet vad gällerutvecklingen av nya verksamhetsformer för barn i årskurserna 4-6. I propositionen erinras vidare om att kommunens ansvar förfritidshemsverksamhetens kvalitet kvarstår även om driften av en anläggningöverlåtits på ett föräldrakooperativ eller på en förening. Under rubriken för organisationen (prop. s. 8)redovisar föredragande statsrådet som sin bedömning att det finns anledningatt sträva efter att få ett utbud av olika tillsynsformer som står i relationtill olika barns tillsynsbehov. För skolbarn i utvidgade syskongrupper, dvs. grupper därbarn i åldern integrerats i en daghemsavdelning, framhålls betydelsenav en medveten planering för barn i olika åldrar med utgångspunkt i detpedagogiska programmet för fritidshem. Enligt propositionen har av de skolbarn som harplats inom barnomsorgen plats i familjedaghem. Föredragande statsrådet anseratt förutsättningarna för arbetet i familjedaghem är sådana att viss kompletterandeverksamhet i form av öppna fritidshem krävs för att en plats i familjedaghemskall kunna anses likvärdig med en plats i fritidshem. För skolbarn inskrivna i familjedaghem och för barn tillhemmavarande föräldrar uppges finnas ett behov av organiserad fritidsverksamhetunder eftermiddagstid. Detta uppges kunna ske i öppna fritidshem som kanorganiseras i befintliga lokaler i skolor, kvarters- och fritidsgårdar eller ommöjligt i barnomsorgslokaler. För barn i åldrarna kan det öppnafritidshemmet tillgodose en del av omsorgsbehovet, heter det i propositionen.Statsrådet vill emellertid peka på att det i många sammanhang, bl. a. medhänsyn till bostadsområdets utformning och andra liknande faktorer, kan finnasbehov av ett större ansvarstagande från kommunens sida även för dessa äldrebarn. Undersommarmånaderna då skolan stänger kan behovet av barnomsorg 44 förskolbarnen vara större än under övriga delar av året, sägs det vidare i SoU1986/87:35 propositionen (s. 9). Det anses därför vara av stor betydelse attbarnomsorgen om möjligt organiseras så att omsorg kan erbjudas även de barnsom under skolterminerna inte efterfrågar detta. Enligt föredragandestatsrådets uppfattning bör sådan verksamhet som bedrivs i form av koloni ellersommargårdar, veckokoloni och dagkoloni ses som en del av barnomsorgen undersommaren. Barn i fritidshemsverksamhet i form av daghem (utvidgadesyskongrupper), fritidshem, familjedaghem eller organiserad sommarverksamhetskall enligt propositionen vara inskrivna i verksamheten. Barn i öppnafritidshem är normalt inte inskrivna. I motion Sol41 (vpk) yrkande 1 och motion Sol43 (s) yrkasavslag på propositionens förslag i dess helhet. I motion Sol42 (m, fp, c) hemställs att regeringen gestill känna vad som i motionen anförts om fritidshemsverksamheten (yrkande 1).För många barn utgör fritidshemmet ett utmärkt alternativ, anför motionärerna.Propositionen överbetonar dock den institutionella delen av skolbarnsomsorgenoch intar en alltför negativ hållning till familjedaghemmen, som svararför av skolbarnsomsorgen. Enligt motionärernas mening skall familjedaghemmenäven i fortsättningen spela en stor roll i skolbarnsomsorgen. Motionärernavänder sig också mot tanken att skolbarn i familjedaghem regelmässigt kullebehöva ytterligare stimulans i form av särskilda öppna fritidshem. Vidareanförs att ideella föreningar och kyrklig verksamhet kan ge värdefullsysselsättning och omsorg . Ur dessa verksamheter skulle kunnaväxa fram en skolbarnsomsorg, särskilt i form av eftermiddags-öppna fritidshem,heter det i motionen. Motionärerna avvisar förslaget om ett centralt pedagogisktprogram för fritidshemmen och erinrar om att endast en minoritet av skolbarnenhar plats i fritidshemmen och att verksamheten där sker på barnens fritid. Decentrala pedagogiska ambitionerna för barn bör komma till uttryck i läroplanenför . Fritidshemmen bör enligt motionärernas mening inte utvecklastill en andra skola. Utskottet vill med anledning av propositionens förslag ochyrkandet i motion Sol42 (m, fp, c) anföra följande. fastslog att det varnödvändigt att personalen i förskolor och i barnomsorgen i övrigt, däriblandfritidshemsverksamheten, fick en mer preciserad målsättning för sitt arbete ochklarare riktlinjer för vilket innehåll verksamheten skulle ha (SoU 1981/82:1,rskr. De förslag som läggs fram i propositionen (yrkande 1 delvis ipropositionen) är således ett svar på tidigare begäran. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser attett pedagogiskt program för fritidshem bör finnas såsom en gemensam ram förverksamheten i hela landet. Såsom föreslås i propositionen bör vidarekommunerna besluta om riktlinjer för fritidshemsverksamheten som är anpassadetill lokala förhållanden. Vårdnadshavare till barn i barnomsorg börges rätt att delta i planeringen och genomförandet av verksamheten i enlighetmed kommunala riktlinjer. Att deskolbarn som har plats i familjedaghem får tillgång till komplette- randepedagogisk verksamhet i öppna fritidshem ser utskottet som en klar SoU1986/87:35 fördel. Utskottet tillstyrker alltså propositionens förslag ompedagogiskt program och om behovet av kompletterande verksamhet tillfamiljedaghemmen samt avstyrker motion Sol42 (m, fp, c) yrkande 1. I propositionen angivna riktlinjer i övrigt beträffandemål för och organisation av fritidshemsverksamheten (yrkande 1 i återståendedel) har inte ifrågasatts i motion Sol42 (m, fp, c). Inte heller i de motionervari yrkats avslag på propositionen i dess helhet [Sol41 (vpk) yrkande 1 delvisoch Sol43 (s) delvis] berörs dessa frågor. Utskottet anser inte att det finns anledning till erinranmot vad som anförs i propositionen i nu nämnda delar. Dessa tillstyrks alltså.Detta innebär att utskottet avstyrker motionerna Sol41 (vpk) yrkande 1 ochSol43 (s) såvitt nu är i fråga. 1. beträffande frågan om avslag på propositionensförslag till nytt .statsbidragssystem attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol38 yrkande 1, motion 1986/ 87:Sol41 yrkande1 delvis, mofion 1986/87:Sol42 yrkande 2 och motion 1986/87:Sol43 delvis, 2. beträffandestatsbidragets beräkning attriksdagen med anledning av propositionen yrkande 2 i motsvarande del samtmotion 1986/87:Sol37 yrkande 2 och motion 1986/ 87:Sol46 yrkande 1 delvis somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 3. beträffandestatsbidrag till nattöppna daghem attriksdagen med anledning av propositionen yrkande 2 i motsvarande del samtmotion 1986/87:Sol45 och med avslag på motion 1986/87:Sol38 yrkande 3 ochmotion 1986/87:Sol44 delvis som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 4. beträffandeöppettider i daghem attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol37 yrkande 1, mofion 1986/ 87:Sol44 delvis,motion 1986/87:Sol46 yrkande 1 delvis och motion 1986/87:Sol47 delvis, 5. beträffandefördelning av bidrag till alternativ barnomsorg attriksdagen med anledning av propositionen yrkande 2 i motsvarande del samtmotion 1986/87:Sol39 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, 6. beträffandeeffekter för utbyggd heldagsomsorg att avslår motion 1986/87:Sol48, attriksdagen med anledning av propositionen yrkande 2 i motsvaran de del samt motion 1986/87:So623 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . 8. beträffandeextra förstärkningsresurser SoU 1986/87:35 att avslår motion 1986/87:Sol41yrkande 4, 9. beträffandeutjämning mellan kommuner att avslår motion 1986/87:Sol44 delvis, 10. beträffanderiktade åtgärder attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol46 yrkande 1 delvis, 11. beträffandestatsbidrag till barnomsorg i regi att med bifalltill propositionen yrkande 2 i motsvarande del avslår motion 1986/87:So605,motion 1986/87:So608, motion 1986/ 87:So610 yrkande 4 och motion 1986/87:So639yrkande 3, 12. beträffandeutvärdering av de nya reglerna attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol44 delvis och motion 1986/ 87:Sol46 yrkande1 delvis, 13. beträffanderikdittjer för statsbidrag attriksdagen godkänner i propositionen yrkande 2 angivna riktlinjer förstatsbidrag till daghem, fritidshem, kommunala familjedaghem, deltidsgrupper,öppen förskola och nattöppna daghem i den mån de inte behandlats under momenten2-10, 14. beträffandebegäran om nytt statsbidragssystem attriksdagen avslår mofion 1986/87:So602 yrkande 2, motion 1986/ 87:So609 yrkande3, mofion 1986/87:So610 yrkandena 2, 3 och 5, motion 1986/87:So620, motion1986/87:So627, motion 1986/87:So632 yrkande 2, motion 1986/87:So633, mofion1986/87:So636, mofion 1986/87:So639 yrkande 2, motion 1986/87:Sol38 yrkandena 2och 4, motion 1986/87:Sol41 yrkande 2 och motion 1986/87:Sol42 yrkande 15. beträffandehöjning av barnomsorgsavgiften attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol41 yrkande 5 och motion 1986/87:Sk386yrkande 12, 16. beträffande vissa villkor för statsbidrag till alternativbarnom sorg attriksdagen avslår mofion 1986/87:So619 och motion 1986/87:Sol47 delvis, 17. beträffandedagbarnvårdares tillsyn av egna barn att avslår motion 1986/87:So614, 18. beträffandestatsbidrag till barnomsorg på obekväm arbetstid att avslår motion1986/87:So604, 19. beträffandehandikappade barn i förskolan att avslår motion 1986/87:So630, 20. beträffandestatsbidrag till s. k. skördedaghem ttt. attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So634 yrkande 2 och motion1986/87:Sol40 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 21. beträffandebindande kvalitetsnormer attriksdagen avslår motion 1986/87:So623 yrkande 3, 22. beträffande minskat statsbidrag tdl familjedaghem att avslår mofion 1986/87:Sol41 yrkande 7, 23. beträffandebidrag till barnomsorg för flyktingbarn m.fl. SoU 1986/87:35 att avslår motion 1986/87:Sol46 yrkande 2, ättriksdagen med bifall till propositionen yrkande 3 och med avslag på motion1986/87:Sol41 yrkande 1 delvis och motion 1986/87:Sol43 delvis till Bidrag tillkommunal barnomsorg för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 25. beträffandelagstadgad rätt till förskoleplats att avslår motion 1986/87:So623yrkande 1 delvis, 26. beträffandeutbyggnadens inriktning attriksdagen avslår motion 1986/87:So623 yrkande 1 delvis och motion 1986/87:Sol41yrkande 6, 27. beträffandeutbyggnaden av barnomsorgen /88 att avslår motion1986/87:So623 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1986/87:Sol41 yrkande 3, attriksdagen avslår motion 1986/87:So615 yrkande 6, attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Sol41 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 31. beträffanderätt till barnoiJisorg vid arbetslöshet attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So628 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, 32. beträffandeanvändningen av benämningen förskola att avslår motion 1986/87:So602yrkande 1, 33. beträffandeskolstyrelsens och ansvar för skolförberedande verksamhet attriksdagen avslår motion 1986/87:So602 yrkandena 4, 5 och 6 samt motion1986/87:So610 yrkande 6, 34. beträffande deltidsförskolans utveckling ti/lenskolförberedande skola attriksdagen avslår motion 1986/87:So602 yrkande 3, 35. beträffande uppmuntran av enskilda skolförberedandeförsko lor attriksdagen avslår motion 1986/87;So602 yrkande 7, 36. beträffandekristna grundvärderingar i förskolan att avslår motion 1986/87:So615yrkande 1, 37. beträffandedemokratiska principer i förskolan att avslår motion 1986/87:So610yrkande 7, 38. beträffandeallsidighet och objektivitet i förskolan att avslår motion1986/87:So610 yrkande 8, 39. beträffandestöd till familjedaghemmen att avslår mofion 1986/87:So621, 40. beträffandeinformation om alternativ barnomsorg att avslår mofion 1986/87;So622, 41. beträffande en undersökning avhälsoförhållandena i barnom- SoU 1986/87:35 sorgen attriksdagen avslår motion 1986/87:So610 yrkande 9 delvis, 42. beträffande en undersökning av orsakerna tillpersonalomsätt ningen i barnomsorgen attriksdagen avslår motion 1986/87:So610 yrkande 9 delvis och motion 1986/87:So624delvis, 43. beträffandepersonalrekryteringen till barnomsorgen att avslår motion1986/87:So624 delvis, 44. beträffandebehörighet för personal inom barnomsorgen att avslår motion1986/87:So623 yrkandena 4 och 5, 45. beträffandeundersökning av behovet av barnvårdare attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So611 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 46. beträffandebarnvårdarnas betydelse attriksdagen avslår motion 1986/87:So611 yrkande 1, 47. beträffandebidrag till kommunalt utvecklingsarbete attriksdagen avslår motion 1986/87:So616 och motion 1986/87:So629, 48. beträffandepedagogiskt program för fritidshemsverksamheten att med bifall fillproposifionen yrkande 1 i motsvarande del avslår motion 1986/87:Sol41 yrkande 1delvis, mofion 1986/87:Sol42 yrkande 1 delvis och mofion 1986/87:Sol43 delvis, 49. beträffandefamiljedaghem inom skolbarnsomsorgen attriksdagen med bifall till propositionen yrkande 1 i motsvarande del avslårmotion 1986/87:Sol41 yrkande 1 delvis, mofion 1986/87:Sol42 yrkande 1 delvisoch motion 1986/87:Sol43 delvis, 50. beträffanderiktlinjer för fritidshemsverksamheten attriksdagen med bifall till proposifionen yrkande 1 i återstående del och medavslag på motion 1986/87:Sol41 yrkande 1 delvis och motion 1986/87:Sol43 delvisgodkänner i propositionen redovisade riktlinjer för mål för och organisation avfritidshemsverksamheten i den mån de inte behandlats under momenten 48 och 49. På socialutskottets vägnar' Närvarande: (), (), JohnJohnsson (s), (), (), (), BlendaLittmarck (m), (), Per (), (), (), (), (vpk), IngridAndersson (s) och (). 4 1986/87. Reservationer SoU 1986/87:35 Frågan om avslag på propositionens förslag till nyttstatsbidragssystem (mom. 1 i hemställan) av (), (), (), (), Per (), () ochRosa Östh (c) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s.ll sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "i detföljande" bort ha följande lydelse: När beslut om det nuvarande statsbidragssystemet fattadesår 1983 framförde de borgerliga partierna i motioner en stark kritik rfiotsystemets uppbyggnad och påpekade att dess effekter var svåröverskådliga såvälför kommunerna som för staten. Denna kritik har i hög grad bekräftats avutvecklingen. Svårigheterna att förutse den statsfinansiella belastningen harbl. a. lett till så kraftiga överdrag att ett särskilt granskningsuppdrag fåttges till (). I RRV:s rapport konstateras att år 1984blev den faktiska kostnaden för statsbidraget till barnomsorgen 877 milj. kr.högre än beräknat samt att en betydande del av förklaringen låg i attkommunerna anpassat sig till de nya statsbidragsbestämmelserna. Stora överdraghar gjorts även . Den genomsnittliga kostnaden för en daghemsplats, som år1983 var . hade stigit till . Kostnaderna har såledesökat mer än vad som motiveras av inflationen. Det anmärkningsvärda är attsamtidigt som kostnaderna rusat i höjden på ett okontrollerat sätt. har i denallmänna debatten höjts kritik mot kvalitetsförsämringar. I de då aktuella motionerna påtalades vidare att systemetgenom sin uppbyggnad kunde bli kostnadsdrivande genom att det stimulerade kommunernaatt satsa på längre vistelsetider. Även denna invändning har bekräftats avutvecklingen. Stimulansen till längre vistelsetider har sannolikt ocksåvarit skadlig för barnen. Systemets verkningar i det hänseendet är svårare attmäta på ett . objektivt sätt, men utskottets intryck är att kommunerna på grundav statsbidragssystemet har blivit allt ovilligare att erbjuda halvtidsplats pådaghem. Intagningsreglerna har i många kommuner anpassats på det sättet attdaghemmen reserverats för heltidsbarn och familjedaghemmen för deltidsbarn.Härigenom har valfriheten minskats. En annan sannolik effekt har varit att utbyggnaden avdeltidsgrupper hämmats, eftersom det för kommunerna varit mer ekonomiskt attsatsa på daghemmen. Med det förslag som läggs fram medger regeringenindirekt att den kritik som de borgerliga partierna har framfört ända är korrekt. De förändringar som föreslås i propositionen eliminerar vissa av det tidigare systemets brister. Den grundläggande invändningen kvarstår dock. Systemet är inte neutralt gentemot olika omsorgsformer och huvudmän. Dessutom består diskrimineringen av de enskilda alternativen, även om regeringen tvingats ge med sig när det gäller föräldrakooperativ och viss ideellt driven barnomsorg. Föräldrarna skall fortfarande inte ha möjlighet att på jämbördi- 50 ga villkorvälja andra former av barnomsorg än dem som erbjuds av SoU 1986/87:35kommunen. Utskottet finner denna brist vara så avgörande att en reform avstatsbidragssystemet bör anstå tills den har eliminerats. Utskottet kan heller inte tillstyrka förslaget om ettsärskilt statsbidrag till nattöppna daghem. Utskottet är väl medvetet om attbehov av tillsyn föreligger och finner det positivt att kommunerna påolika sätt försöker tillfredsställa detta behov. För dessa barn är emellertidnattöppna institutioner i många situafioner en sämre lösning än omsorg ihemmiljö, antingen i "familjenatthem" eller i barnets eget hem genomatt en vuxen sover över där. Ett bidrag som låser utbyggnaden av den tillsynsom behövs till institutionella lösningar bör inte införas. Såsom påpekas i motion Sol37 (m) yrkande 1 innebärpropositionens förslag om en öppettid av som förutsättning för bidragatt de deltidsöppna daghemmen mister sina statsbidrag eller endast erhåller detbidrag som kommer deltidsförskolan till del. Utskottet anser det vara en onödig byråkratisk omgång attinföra ett delningstal om 15 barn i stället för att beräkna statsbidraget perbarn i daghem och fritidshem. I likhet med motionären i motion Sol37 (m)yrkande 2 anser utskottet att statsbidraget bör utbetalas per barn i daghem ochfritidshem. Utskottet anser alltså att propositionens förslag tillriktlinjer för statsbidrag till barnomsorgen har sådana brister att det intebör läggas till grund för något beslut av . Med tillstyrkande avmotionerna 1986/87:Sol38 (c) yrkande 1,1986/87:Sol4l (vpk) yrkande 1 delvis,1986/87:Sol42 (m, fp, c) yrkande 2 och 1986/87:So 143, delvis, avstyrkerutskottet därför propositionens förslag såvitt nu är i fråga (yrkande 2). dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa 1. beträffande frågan om avslag på propositionens förslagtill nytt statsbidragssystem attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Sol38 yrkandet, motion I986/87:Söl41yrkande 1 delvis, motion 1986/87:Sol42 yrkande 2 och motion 1986/87:Sol43delvis, avslår propositionen yrkande 2, Statsbidragets beräkning m. m. (motiveringen till mom.4, 6,8-lOoch 12 i hemställan samt hemställan mom. 2-3,5,7 och 13) äv (), (), (), (), Per (), () ochRosa Östh (c) som - under förutsättning av bifall till reservation nr 1 - anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "avstyrks därför"bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "I propositionen" och slutar med "angivnamotioner" bort utgå. dels attdet avsnitt i utskottets yttrande på s. 13 som börjar med "Enligt SoU1986/87:35 propositionen" och slutar med "till känna" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 13 med "Statsrådet " och slutar på s. 14 med "Sol48(s)" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "till känna"bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar pås. 14,med "Bidraget till" och slutar på s. 15 med "se s.27" bort utgå, dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "det anförda"bort utgå,