bet · GA01SoU34 · 1986-12-31 00:00:00 — Från dentidpunkten kan bidragsförskott utgå också för studerande barn i åldern 18-20år. De bidragsberättigade barnen garanteras ett generellt ekonomiskt bidrag,som för tid fr. o. m. i regel motsvarar avbasbeloppet. I motion So637 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen vid behandlingen av proposition 1986/87:100 bil. 7 under förutsättningav bifall till yrkande 1 i motion 1986/87:Sf348 beslutar att för budgetåret1987/88 under anslaget C 4. Bidragsförskott anvisa 1 715 000 000 kr.Motionärerna hemställer i motion Sf348 att förslaget om lag om tilläggsbelopptill basbeloppet vid beräkning av pensionsförmåner m. m. avslås. hemställde i betänkande SfU1986/87:10 att skulle bifalla förslaget till lag om tilläggsbelopptill basbeloppet och avslå motion Sf348 yrkande 1. följde utskottet (rskr.175). Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionSo637 (m) och tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning. I motion So612 av och (båda s)hemställs att motionen överlämnas till utredningen om en översyn avreglerna för _ underhållsbidragoch bidragsförskott för beaktande. Motionärerna anför att SoU 1986/87:34 enligtgällande bestämmelser krävs för rätt till förlängt bidragsförskott bl. a. attbarnet varaktigt bor tillsammans med någon som var vårdnadshavare för barnetnär det fyllde . Syftet med reformen var att förstärka ensamföräldrarnasfamiljeekonomi. Motionärerna påpekar att om förmyndaren inte haft barnet boendehos sig utan barnet har varit familjehemsplacerat kan förlängt bidragsförskottför studerande enligt gällande regler inte utgå för den unge. Eftersombakgrunden till reformen bl. a. var att underlätta fortsatta gymnasiestudierefter 18-årsåldern anser motionärerna det rimligt och angeläget att även dengrupp 18-åringar som haft särskilt förordnad förmyndare och varitfamiljehemsplacerade skall omfattas av rätten till förlängt bidragsförskott förstuderande. Utformningen av reglerna för förlängt bidragsförskottdiskuterades i proposition 1984/85:39 om utformningen av det ökade stödet tillbarnfamiljerna (prop. s. 15 f.). När det gällde frågan om vilka unga somskulle omfattas av det förlängda bidragsförskottet anförde socialministern bl.a.'att syftet med reformen borde vara att förstärka ensamföräldrarnasfamiljeekonomi. Reglerna borde dessutom i så stor utsträckning som möjligtanknyta till de regler som gällde för bidragsförskott. Det sistnämnda innebarbl. a. att de grupper av barn som stod utanför rätten till bidragsförskott före18 års ålder, t. ex. för att de flyttat ifrån föräldrarna, inte heller skulleomfattas av rätten till förlängt bidragsförskott. Sammantaget ansågsocialministern att det föreslagna förlängda bidragsförskottet borde kunna utgåför de barn som bor ihop med den ene av sina föräldrar eller bor kvar hos densom var vårdnadshavare när barnet fyllde . I propositionen framhölls också (s. 30) att det inte ärbarnet utan den förälder eller tidigare vårdnadshavare som barnet bor ihop medsom äger rätten att uppbära det förlängda bidragsförskottet. Utskottet konstaterar att det förlängda bidragsförskottetsyftar till att ge en förstärkning av ensamföräldrarnas familjeekonomi och inteutgör ett studiestöd riktat till den unge. Föräldrarnas skyldighet enligt 7kap. 1 § att bidra till barnets underhåll kvarstår dock iprincip fram till dess barnet fyller om barnet inte avslutatsin skolgång eller definitivt avbrutit studierna. Som motionärerna påpekar har statsrådet den 12mars detta år tillsatt en utredning med uppgift att se över reglerna förunderhållsbidrag till barn och bidragsförskott (dir. 1986:30). Utredningenskall förutsättningslöst pröva dessa regler. I direktiven anges även attutredningen skall ha möjlighet att behandla bl. a. de delar av detfamiljeekonomiska stödsystemet som direkt berör ensamföräldrarna och deunderhållsskyldiga. Utskottet förutsätter därför att utredningen behandlaräven reglerna för förlängt bidragsförskott. Mot bakgrund härav anser utskottetnågot riksdagsinitiativ av det slag som föreslås i motionen obehövhgt ochavstyrker motion So612 (s). I den ovan (s. behandlade motionen So601 (delvis) avBengt Silfver strand och (båda s) tas också upp frågan om ändrade utbetalningsregler för bidragsförskott vid fall av byte av vårdnadshavare. Motionärerna anser som ovan framgått, att nuvarande regler om utbetalning .o a.bidragsförskott fungerar otillfredsställande när ett barn flyttar till SoU1986/87:34 den underhållsskyldige föräldern, som därefter ansöker omöverflyttning av vårdnaden till sig. I motionen nämns bl. a. möjlighetenatt innehålla utgående bidrag till dess vårdnadsfrågan lösts och därefterutbetala det retroaktivt till den utsedde vårdnadshavaren. . . Enligt 1 § lagen (1964:143) om bidragsförskott lämnasbidragsförskott i förhållande till förälder som inte har vårdnaden i de fallingen av föräldrarna eller endast en av den har vårdnaden av barnet. Om bådaföräldrarna har vårdnaden gemensamt men barnet varaktigt bor tillsammans medendast en av dem, lämnas bidragsförskott i förhållande till den andraföräldern. 15 § samma lag inträderförsäkringskassan i barnets rätt till underhållsbidrag i den månbidragsförskottet svarar mot fastställt underhållsbidrag. 16 § skall underhållsbidraget sombelöper på förskott erläggas till . Utskottet konstaterar att reglerna om bidragsförskott harett starkt samband med reglerna om underhållsbidrag i 7 kap. föräldrabalken.Rätten kan förordna tillfälligt om såväl vårdnad som underhållsbidrag iavvaktan på lagakraftvunnen dom (6 kap. 20 § resp. 7 kap. 15 § FB). Utskottet,som vill erinra om att i direktiven till den nya utredningen om bidragsförskottoch underhållsbidrag särskilt nämns frågorna om underhållsbidragets anpassningtill ändrade förhållanden och om administrationen av underhållsbidrag ochbidragsförskott, anser inte att bör överväga regelförändringarav det slag som föreslås i motionen. Denna avstyrks således såvitt nu är ifråga (motion So601 (s), delvis). 1. beträffandedet familjepolitiska reformarbetet attriksdagen avslår motion 1986/87:So603, motion 1986/87:So609 yrkande 1, motion1986/87:So626, motion 1986/87:So632 yrkande 1, motion 1986/87:So639 yrkande 1, 2. beträffandeinförande av vårdnadsersättning attriksdagen avslår motion 1986/87:So609 yrkande 2, motion 1986/ 87:So610 yrkande1, motion 1986/87:So615 yrkandena 3 och 4, motion 1986/87:So617 och motion1986/87:So638, 3. beträffandemöjlighet till vårdnadsersättning att avslår motion1986/87:So609 yrkande 4, 4. beträffandesocialbidrag vid vård av egna barn att avslår motion 1986/87:So610 yrkande10, 5. beträffanderä-tten att uppbära barnbidrag att avslår motion 1986/87:So601delvis, 6. beträffandeutbetalning av flerbarnstillägg att avslår motion 1986/87:So631, 1. beträffande barnbidrag för vissa utländska barn att riksdagenavslår motion 1986/87 :So618, 8. beträffande barnbidrag vid längre tids utlandsvistelse att avslår motion 1986/87:So606 och motion 1986/87:So635, 19 9.beträffande flerbarnstilläggets storlek SoU 1986/87:34 attriksdagen med avslag på motion 1986/87:So615 yrkande 5 antar i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 10. beträffandemedelsanvisning till Allmänna barnbidrag attriksdagen till Allmänna barnbidrag för /88 anvisar ettförslagsanslag av 10 , 11. beträffandemedelsanvisning till Bidragsförskott attriksdagen med avslag på motion 1986/87:So637 till Bidragsförskott /88 anvisar ett förslagsanslag av 1 , 12. beträffande rätten till förlängtbidragsförskott att avslår motion 1986/87:So612, 13. beträffande rätten att uppbärabidragsförskott att avslår motion 1986/87:So601 delvis, 14. beträffande medelsanvisningen tillbidrag till vissa adoptivbarn att till Särskilt bidrag för vissaadoptivbarn för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), Per ArneAglert (fp), (), (), (vpk), IngridAndersson (s), (), (), ()ochGöran (). Det familjepolitiska reformarbetet (mom. 1 ihemställan) av (), (), Per (), (), (), () och GöranEricsson (m) som anser dels att det avsnitt i betänkandet som börjar på s. 7 med"Den av " och som slutar på s. 8 med "So639 (fp)yrkande 1" bort ha följande lydelse: I och med den första trepartiregeringens tillträde 1976påbörjades en viktig kursomläggning i familjepolitiken i syfte att ökavalfriheten för familjerna och skapa bättre förutsättningar för barnenstrygghet. Under deborgerliga regeringsåren vidtogs bl. a. följande åtgärder: o En rätt till ledighet för vård avbarn infördes. Föräldrar fick härigenom möjlighet att förkorta sin arbetstid till normalt sex timmer per dag. Föräldrar med barn under gavs vidare rätt till hel tjänstledighet från arbetet. o Föräldraförsäkringenbyggdes ut från , varav de första SoU 1986/87:34 nioersätts enligt inkomstbortfällsprincipen och de tre sista med ett o Barnbidraget höjdes från . o Ett flerbarnstillägg infördes som innebar att barnbidragetfr. tredje barnet utgår med ett förhöjt belopp. oAllmän föräldrautbildning i samband med barnets födelse genomfördes, och rätt till ledighet från arbetet för sådan utbildninginfördes. o Män fick rätt till tio dagars ledighet i samband med barns födelse.o Rätten tiU ersättning och ledighet vid barns sjukdom utsträcktes till 60 dagar per barn och år. o Aga av barn förbjöds i lag. o Genom en fortsatt utbyggnad avden kommimala barnomsorgen fördubblades antalet daghemsplatser från 81 100 år1976 till 163 1982. Samtidigtökade antalet platser för förskolebarn i familjedaghem från 59 200 till 97 000. o Genom en kraftfull satsning påomsorgen av skolbarn i åldern ökadesantalet platser i fritidshem och familjedaghem från 50 1976 till 104 1982. De åtgärder som vidtagits sedan regeringsskiftet 1982vittnar om ett försvagat intresse för familjepolitiken och en snävare syn påandra former av barnomsorg än heltidstillsyn i kommunala daghem. Enligt utskottets mening behövs nu åter en kursomläggning.Det familjepolitiska reformarbetet måste utgå från en helhetssyn och utformasutifrån vissa övergripande mål och principer. Familjen är samhällets hörnsten,och de viktigaste delarna i barnens uppfostran ges i familjen. Brister i dettaavseende kan aldrig helt uppvägas av fostran och utbildning utanför familjen. Föräldrarna har det grundläggande ansvaret för barnensuppfostran. Samhällets familjepolitik skall underlätta för föräldrarna att taoch bära detta ansvar. Familjepolitiken måste utformas så att den kan tillgodoseskilda familjers olika önskemål och behov. Det är föräldrarna som skall avgöravilken omsorg och tillsyn man vill ge barnen. Samhällets stöd tillbarnfamiljerna bör baseras på valfrihet. Föräldrarna bör ges bättre möjligheteratt välja form av tillsyn. Familjerna skall ha möjlighet att välja mellan mångaskilda alternativ, så att de i olika stadier av sitt liv skall kunna välja denlivsform, arbetsfördelning och barnomsorg som passar . Oavsett omföräldrarna förvärvsarbetar eller inte och oavsett om de har få eller mångabarn skall de kunna välja den lösning som passar barnen bäst och som gerföräldrarna trygghet för barnen. Barnen är vår framtid. Alla barn har rätt till en trygguppväxt. Samhällets familjepolitik måste sätta barnen och deras bästa icentrum. Det är i första hand föräldrarna som har ansvaret för sina barn ochderas uppväxtvillkor. Barnens och föräldrarnas behov av mer tid för varandra ären viktig grundprincip för familjepolitiken. I nuvarande skattesystem tas ingen hänsyn till hur mångasom skall leva av familjeinkomsten vid beskattningen. Skattesystemet måste därför vägas in i 2i densamlade familjepolitiken och ta hänsyn till försörjningsbördan. Möjlig- SoU1986/87:34 het måste finnas även för barnfamiljer med bara en inkomst att levapå denna jämte barnbidrag och flerbarnstillägg. Barn- och familjestödet ärsvåröverskådligt och i vissa delar styrande och direkt orättvist med i vissafall oacceptabla marginaleffekter som följd. Vägledande för en översyn bör varakraven på rättvisa, valfrihet och effektivitet. Familjepolitiken måste utgå från den självklaraförutsättningen att föräldrarna bäst vet vilken omsorgsform som bäst passarderas barn. Vård av barn måste därför alltid betraktas som en lika värdefulluppgift oberoende av om . . den utförs av föräldrarna självaeller av privata eller kommunala ersättare. Införandet av någon form avvårdnadsersättning skulle underlätta familjernas valfrihet. Det samhälleliga stödet till barnomsorgen måste ocksåutformas så att det ugår lika för olika former av barnomsorg. I sammanfattning bör principerna för den fortsattafamiljepolitiken vara följande: o Föräldrarna har huvudansvaret för barnen, och familjenär basen för o Familjepolitiken skall syfta tillatt ge barnen en trygg uppväxt, öka valfrihetenoch främja jämställdheten. oSkattesystemet skall utformas så att hänsyn tas till försörjningsbördan varvid särskilt beaktas ensamförsörjarfamiljerna. oReformeringen av det fortsatta familjestödet måste inriktas på att mildra marginaleffekterna för barnfamiljerna. o Reformen skallinnefatta ändring av stödet till olika former av barntillsyn så attfamiljernas valfrihet förbättras och alternativa barnomsorger stimuleras.Vård av egna barn skall underlättas om familjen väljer detta framför att lösa barnomsorgen utanför hemmet. o Störrerättvisa måste uppnås mellan familjer med barn och familjer utan barn.Särskild hänsyn måste tas till flerbarnsfamiljernas situation. Vad utskottet här anfört bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 1 bort hemställa beträffande det familjepolitiska reformarbetet attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So603, motion 1986/87:So609 yrkandet, motion 1986/87:So626, . motion .1986/ 87:So632 yrkande 1 ochmotion 1986/87:So639 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Införande av vårdnadsersättning (mom. 2 i hemställan) av , , ochGöran (alla m) som anser dels att de avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med"När det gäller" och som slutar med "So638 (fp)" bort haföljande lydelse: För att snabbt minska orättvisorna mellan de familjer somfår och de som inte får barnomsorgsplats, för att ökasmåbarnsfamiljernas valfrihetsamt för att minska behovet av de mycket dyra småbarnsplatserna SoU 1986/87:34vid daghemmen bör en obeskattad vårdnadsersättning på . införasför alla barn mellan ett och . En sådan ersättning bör finansieras inomramen för statsbidraget till den kommunala barnomsorgen. Regeringen bör skyndsamt framlägga förslaghärom för . Vad utskottet nu anfört med anledning av motion So610 (m)yrkande 1 bör ge regeringen till känna. Motionerna So609 (c) yrkande2, So615 (c) yrkandena 3 och 4, So617 (c) och So638 (fp) påkallar därför ingenriksdagens åtgärd och avstyrks. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande införande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So610 yrkande 1 och med avslag påmotion 1986/87:So609, yrkande 2, motion 1986/ 87:So615 yrkandena 3 och 4,motion 1986/87:So617 och motion 1986/87:So638 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Införande av vårdnadsersättning (mom. 2 i hemställan) av Per () som anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med"När det gäller" och som slutar med "So638 (fp)" bort haföljande lydelse: Föräldrar skall kunna välja den barnomsorg som de självafinner bäst för sina barn. Därför måste familjepolitiken ges ett sådantinnehåll att verklig valfrihet skapas. Samhällets stöd till barnomsorg är i dagnästan helt koncentrerat till den kommunala barnomsorgen. De föräldrar somönskar och som också erhåller en daghemsplats eller plats i kommunaltfamiljedaghem får därigenom ett kraftigt bidrag från stat och kommun.Fortfarande får dock de föräldrar som vill ha alternativ till den kommunalabarnomsorgen stå för hela kostnaden själv. Enligt utskottets mening är det etträttvisekrav att ett vårdnadsbidrag för alla barn införs. nu anfört bör med anledning av motion So638 (fp) geregeringen till känna. Motionerna So609 (c) yrkande 2, So610 (rii) yrkande 1,So615 (c) yrkandena 3 och 4 och So6l7 (c) påkallar därför ingen riksdagensåtgärd och avstyrks. dels att ytskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande införande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So638 och med avslag på motion1986/87:So609 yrkande 2, motion 1986/87:So610 yrkandet, motion 1986/87:So615yrkandena 3. och 4 och motion 1986/87:So617 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, 4.Införande av vårdnadsersättning (mom. 2 i hemställan) SoU 1986/87:34 av och (båda c) som anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 8 som börjar med"När det gäller" och som slutar med "So638 (fp)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning attvårdnadsersättning är en ersättning för vård av egna små barn. Det främjarvalfrihet i barnomsorgen, värderar vårdarbetet och ger föräldrar möjlighet attöka sin tid tillsammans med barnen. Tillsammans med förkortad arbetstid ökardet möjligheten för föräldrar att skapa omsorg i samverkan med andrabarnhushåll, Vårdnadsersättningen är en ersättning för utfört arbete.Den är inte ett konsumtionsstöd eller ett extra barnbidrag.Vårdnadsersättningen skall i stället betraktas som en inkomst och skall därförsom andra inkomster vara beskattad och socialt trygghetsgrundande. Vårdnadsersättningen är ett uttryck för det värde som vårdav egna barn utgör för samhället. Eftersom vård av barn skall värderas likaoavsett vem som utför den, skall den utgå lika oavsett vilken inkomst föräldernskulle ha haft av ordinarie förvärvsarbete. En vårdnadsersättning bör införas för alla familjer medbarn i förskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inteutgår. I en första etapp byggs ersättningen ut så att den omfattar barn upptill . Ersättningen bör utgå från och omfatta allafamiljer med barn . Ersättningens belopp bör bestämmas till 100 kr.över basbeloppet . Det är viktigt att familjepolitiken utformas så attfamiljernas valfrihet kan kombineras med jämställdhet mellan man och kvinna.Det är dålig rättvisepolitik att skapa sådana förhållanden att någon som väljeratt korta ned sin arbetstid för barnens skull på grund av detta drabbas av ettförsämrat socialt skydd. Eftersom det är kvinnorna som oftastförkortar sin arbetstid eller helt avstår från förvärvsarbete innebär dennuvarande familjepolitiken och alla förslag som utesluter en beskattadvårdnadsersättning brister från jämställdhetssynpunkt. Regeringen bör omgående utforma erforderliga lagförslagför införande av vårdnadsersättning enligt ovan och framlägga dessa förriksdagen. Detta bör med anledning av motion So609 (c) yrkande 2 ges regeringentill känna. Motionerna So619(m) yrkande 1, So615 (c) yrkandena 3 och 4,So617(c)och So638 (fp) påkallar därför ingen åtgärd och avstyrks. dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffande införande av vårdnadsersättning attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So609 yrkande 2 och med avslag påmotion 1986/87:So610 yrkande 1, motion 1986/ 87:So615 yrkandena 3 och 4, motion1986/87:So617 och motion 1986/87:So638 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Möjlighettill vårdnadsersättning (mom. 3 i SoU1986/87:34 hemställan) av (), (), Ann-CathrineHaglund (m), (), () och () somanser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 9 som börjar med"Beträffande det" och som slutar med "So609 (c) yrkande 4"bort ha följande lydelse: I ett flertal kommuner i landet föreligger ett starktintresse för vårdnadsersättning till föräldrar för vård av egna barn.I förvaltningsdomstolspraxis anses emellertid sådan ersättning inte varaförenlig med de kommunala kompetensbestämmelserna. Det är enligt utskottetsmening angeläget att de hinder som synes föreligga i fråga om kommuns rätt attutge vårdnadsersättning undanröjs genom en lagändring. Vad utskottet nu anförtmed anledning av motion So609 (c) yrkande 4 bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa 3. beträffande möjlighet till vårdnadsersättningatt med anledning av motion 1986/87:So609 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört, Socialbidrag vid vård av egna barn (mom. 4 ihemställan) av , , ochGöran (alla m) som anser dels att det avsnitt i betänkandet på s. 10 som börjar med"Enligt utskottets" och som slutar med "yrkande 10" bort haföljande lydelse: Socialbidragen skall utgöra ett sista skyddsnät närekonomin inte räcker till för att möjliggöra en skälig levnadsnivå. Vadbarnfamiljerna beträffar är erfarenheten av socialtjänstlagen attsocialnämnderna vägrar att betala ut socialbidrag åt familjer där en förälderfrivilligt tar hand om barnen. Regeringsrätten har med tre röster mot två beslutat attsocialtjänstlagens stadgande om bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt attuppbära socialbidrag för att själv kunna ta hand om sina barn. I det avgjordaärendet lösgjordes i stället två daghemsplatser med förtur, platser somfamiljen inte ville ha och som skulle förlänga väntetiden ytterligare för andraföräldrar som verkligen önskar daghemsplats för sina barn. I den gamla socialhjälpslagen berättigade vård av små barntill obligatorisk socialhjälp. En överenskommelse mellan kommunerna gav rätttill socialbidrag om familjerna hade minst ett barn eller tvåbarn under skolåldern. Så ej med den nya lagen, trots dess stoltaportalparagraf: Verksamheten skall bygga på respekt för människorssjälvbestämmande och integritet. En hemarbetande förälder som inte ställt sig i daghems-och arbetslöshets-kö, anses således "frivilligt avhålla sig från attarbeta", trots att vederbörande utför ett arbete som på daghem skullekosta . för två barn och . för tre barn. Socialbidrag är naturligtvis alltid en nödlösning som sålångt möjligt skall undvikas genom ett skattesystem som tar hänsyn till försörjningsbördan 25 m. m. Närbehov av socialbidrag trots allt uppstår bör egen vård av barn SoU1986/87:34 jämställas med motsvarande förvärvsarbete. Socialtjänstlagen måste därför ändras så att det klartframgår att värd av egna småbarn betraktas som jämbördigt med motsvarandeförvärvsarbete. Vad utskottet nu anfört bör i enlighet med motion S06IO(m) yrkande 10 ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa 4. beträffande socialbidrag vid vård av egna barn attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So610 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Barnbidrag vid längre tids Utlandsvistelse (mom. 8 ihemställan) av (), (), Per (), (), (), () och GöranEricsson (m) som anser dels att det avsnitt i betänkandet som börjar på s. 15 med"Utskottet underströk" och som slutar på s. 16 med "So635(fp)" bort ha följande lydelse: Utskottet kan ansluta sig till de synpunkter som anförs imotionerna. Vid sin behandling av samma fråga uttalade utskottet attregeringen borde pröva och ta hänsyn till vad som anförts i de då aktuellamotionerna i fråga om rätten till barnbidrag för missionärer, biståndsarbetarem.fl. Ett viktigt skäl för detta ställningstagande var önskemålet om att inteförsvåra möjligheterna att bedriva ideellt biståndsarbete i utvecklingsländer.Utskottet har alltjämt samma uppfattning. Nuvarande undantag för missionäreroch präster är ett steg i denna riktning, men otillräckligt med hänsyn till attdetta begrepp inte täcker alla anställda hos trossamfund och därtill knutnaorgan och till att även andra ideella organisationer än religiösa sådanabedriver biståndsarbete. De av SIDA administrerade volontärbidragen eliminerarinte de ekonomiska skillnader som detta skapar. Utskottet förordar mot bakgrund av det anförda en ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Utskottets förslaginnebär att en ettårsgräns gäller som huvudregel men att undantag såvitt nu äri fråga görs för viss ideellt inriktad verksamhet.