bet · GA01UbU26 · 1986-12-31 00:00:00 — De vägar som med framgång prövas vid de UbU 1986/87:26medelstora och mindre högskoleenheterna får i stället vidareutvecklas.Utskottet behandlar i det följande frågan om en resursförstärkning beträffandekontaktverksamheten vid dessa högskolor. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ubl yrkandena 4 och 16, 1986/87: Ub2yrkande 6 delvis, 1986/87: Ub25, 1986/87: Ub67 yrkande 1, 1986/87: Ub601 delvisoch 1986/87: Ub609. Utskottet kan inte tillstyrka att anvisar 25milj. till forskning vid de mindrehögskolorna. bör därför avslå motion 1986/87: Ub2 yrkande 6 delvis. Föredragande statsrådet föreslår, som utskottet nämnt idet föregående, två typer av stöd till de mindre högskolorna. Den ena typen avstöd är direkt finansiering av tidsbegränsade forskningsinsatser avvetenskapligt kvalificerade lärare som arbetar på eget programansvar. Medel fördessa lärares forskning har anvisats under anslaget Vissa särskildautgifter för forskningsändamål och fördelats av regionstyrelserna. Innevarandebudgetår är beloppet totalt . I proposition 1986/87:80 beräknasmotsvarande medel för /88 under fakultetsanslagen och avsessåledes fördelas av fakultetsnämnderna. Föredragande statsrådet anför att fakultetsnämnderna vidfördelningen av medel för forskning har ansvar inte bara för den egna högskoleenhetenutan också för högskolelärarna vid. angränsande mindre högskolor. I principbör enligt statsrådet alla ansökningar om forskningsresurser vägas mot varandrapå lika villkor. är det dock lämpligt attfakultetsnämnderna vid fördelningen av de rörliga resurserna inte skall fåavsätta mindre än genomsnittet av de tre senaste årens tilldelning till var ochen av de mindre högskoleenheterna. bör fakultetsnämnderna hablivit så förtrogna med högskolelärarna vid de mindre högskoleenheterna ochderas behov att någon särskild avsättning av medel för dem inte blir nödvändig. Enligt mofionerna 1986/87: Ubl (c) yrkande 17 och 1986/87:Ubl3 (c) bör medlen till högskolelektorers forskning vid mindre högskolor /88 anvisas under anslaget Vissa särskilda utgifter förforsknings-ändarnål och fördelas av regionstyrelserna..Vidare bör medlen enligtmofion 1986/87: Ubl yrkande 17 nästa budgetår räknas upp med 10 milj. kr. I mofionerna 1986/87: Ub33 (s), 1986/87: Ub65 (s) och1986/87: Ub67 (s) yrkande 2 hävdas att den föreslagna ordningen inte kommer attfungera väl då resurserna skall fördelas på grundval av de tre senaste årensfilldelning. De anser att resurstilldelningen inte bör låsas på det föreslagnasättet till viss högskola och viss fakultet. Enligt motionerna bör medlen ävenfortsättningsvis anvisas under anslaget Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål och fördelas på samma sätt som eller genom någotcentralt organ. I motion 1986/87: Ub5 (m) yrkande 25 tillstyrks att medeltill de mindre högskolornas lärares forskning anvisas under fakultetsanslagen och förde las av fakultetsnämnderna. Däremot kan motionärerna inte acceptera att 34 medlen skall fördelas medutgångspunkt i tilldelningen under den senaste UbU 1986/87: 26 treårsperioden.De anser att en sådan ordning skulle kunna ge intryck av att dessahögskolelärare inte klarar att på egen hand hävda sig gentemot övriga forskaresom konkurrerar om medlen inom den rörliga resursen. Alla ansökningar omforskningsmedel bör enligt motionen behandlas på lika villkor redan från börjanoch således inte öronmärkas . Utskottettillstyrker den föreslagna ordningen att medel för de mindre högskolornaslärares forskning inte längre anvisas under ett särskilt anslag. Genom attdessa lärare tilldelas medel från samma resurs som forskarna vid universitetenoch högskolorna med fasta forskningsresurser markeras att alla högskoleenheterär en del av samma högskolesystem. Fakultetsnämnderna har enligt högskolelagenett ansvar också för högskolelärarna . vid de mindre högskolorna. Utskottet harsåledes inget att invända mot att medel beräknas för de mindre högskolornaslärares forskning under fakultetsanslagen. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motionerna 1986/87: Ubl yrkande 17 delvis, 1986/87: Ubl3,1986/87: Ub33, 1986/ 87: Ub65 och 1986/87: Ub67 yrkande 2. Utskottet återkommeri det följande under punkt 15 i detta betänkande till frågan ommedelstilldelningen under anslaget Vissa särskilda utgifter förforskningsändamål. Utskottetanser i likhet med föredragande statsrådet att alla ansökningar om medel frånden rörliga resursen under.fakultetsanslagen skall vägas mot varandra på likavillkor. Utskottet kan dock godta att det görssärskilda avsättningar av medel för forskare från de niindre högskolorna på degrunder som anges i propositionen. Utskottet förutsätter att regeringen nogaföljer tillämpningen av denna ordning och att den inte får innebära sådanlåsning att nya inriktningar och bedömningar omöjliggörs. Utskottet avstyrkerdärmed motion 1986/87: Ub5 yrkande 25. Denandra typen av stöd till forskning vid de mindre högskolorna är åtgärder sombl. a. syftar till att öka lärarnas möjligheter att åta sig uppdrag frånföretag, kommuner och myndigheter i det närliggande samhället. Under anslagetVissa särskilda utgifter för forskningsändamål föreslås en kraftig förstärkningav medlen till högskolans kontaktorganisation m. m. Medlen skall användas tillden fortsatta verksamheten med kontaktsekreterare, m.m. Dessa frågor behandlarutskottet under punkt 15 i detta betänkande. 10Befordringstitlar m. m. UHÄhar på regeringens uppdrag utrett frågan om befordringstitlar. UHÄ föreslår att högskoleadjunkt och högskolelektor skall kunna få den person liga titeln högskolelektor resp. professor utan att detta motsvaras av någon förändring av vare sig lön eller arbetsuppgifter. Endast titeln skulle föränd ras. Grunderna för detta skulle vara visad särskild vetenskaplig eller peda gogisk skicklighet eller annan väsentlig insats inom verksamhetsområdet. UHÄ redovisar för egen del tveksamhet inför ett system med befordrings- 35 Inhämtadeyttranden från högskolorna visade sig vara mycket blan- UbU 1986/87: 26dade. anser att systemet med befordringstitlar kan leda till en nedvärderinginte bara av professorstiteln utan också av högskolelektorstiteln. Risk finnsför ett omfattande administrativt merar-bete eller en godtycklig behandling avdessa frågor. Föredragande statsrådet stryker under det angelägna i att deskickliga och erfarna lärarna stimuleras och uppmuntras men anser inte atttilldelningen av titlar utan förbindelse med ändringar i tjänsteställning,arbetsinnehåll i tjänsten eller lön ger önskad effekt. Nackdelarna är betydligtstörre än fördelarna. Det system med lönefält som gäller för högskolanslärare kan och bör utnyttjas bl. a. för att belöna goda pedagoger. Det hörenligt föredragande statsrådet till de lokala högskolemyndigheternas ansvar attfinna vägar och medel att stimulera skickliga lärare och visa dem erkänsla ochuppskattning. Itvå motioner, nämligen 1986/87: Ubl (c) yrkande 18 och 1986/87: Ub70 (s) begärsgodkännande av det förslag som UHÄ fört fram och som innebär atthögskoleadjunkt resp. högskolelektor skall kunna få den personliga fiteln högskolelektorresp. professor utan förändring av lön eller arbetsuppgifter. 1 motion1986/87: Ub60 (fp) yrkande 1 begärs endast titelförändring för högskolelektortill professor. Utskottethar inget att erinra mot vad föredragande statsrådet anfört i propositionenbeträffande befordringstitlar. Utskottet anser i hkhet med föredragandestatsrådet att det är viktigt att stimulera och uppmuntra pedagogiskt skickligaoch erfarna lärare med utnyttjande av bl. a. systemet med lönefält. Utskottetföreslår att avslår mofionerna 1986/ 87: Ubl yrkande 18, 1986/87:Ub60 yrkande 1 och 1986/87: Ub70. Imotion 1986/87: Ub661 (m) hemställs om att hos regeringen begärförslag om möjligheter att inrätta tjänst som adjungerad högskolelektor ochadjungerad forskarassistent vid högskolan. Den samverkansform som etablerats ioch med tillkomsten av adjungerade professorer bör enligt motionärernautsträckas till att gälla även högskolelektorer och forskarassistenter. Utskottethar vid två fidigare tillfällen behandlat liknande motionsyrkanden, nämligenvid /82 (UbU 1981/82:37, s. 40-41) och /87 (UbU1986/87:4, s. 13). Vid båda tillfällena avslog efter förslag frånutskottet motionsyrkandena. Utskottet hänvisade till de möjligheter somuniversitet och högskolor har att anlita utomstående som extra lärare. Frånuniversitet och högskolor har inte framförts några krav på förändringar av dennya organisationen i enlighet med motionens yrkanden. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1986/87: Ub661. Forskningsrådsnämndenöverlämnade rapporten i forsk ningsprocessen. Rapporten innehåller en redogörelse för föreskrifter och regler som finns samt för institutioner och organisationer som på olika sätt behandlar forskningsetiska frågor. Enligt nämnden skall 36 för insamling avpersonuppgifter för forskningsändamål normalt krävas att UbU 1986/87: 26sådan information lämnas att berörda personer kan ta ställning till om de villmedverka i ett forskningsprojekt eller inte. Nämndenbetonar att forskning inte bör jämställas med myndighetsutövning. Vissa reglersom gäller för annan statlig verksamhet bör därför inte gälla forskning. a. tillämpningen av offentlighetsprincipen. Enligt forskningsrådsnämndenfungerar det bedömningssystem som byggts upp inom det medicinska området väl..Nämnden föreslår vissa marginella förändringar i fråga om de medicinskakommittéernas sammansättning och granskningsområde. Nämnden föreslår ettmotsvarande system för etikgranskning av forskningsprojekt inom dethumanistisk-sam-hällsvetenskapliga området. Enligtföredragande statsrådet berör forskningsrådsnämndens förslag en rad synnerligenviktiga och komplicerade frågor. En av de frågor som aktualiseras i rapportenär den om forskningen skall undantas från de generella regler som gäller förden statliga verksamheten och hur undantagsreglerna i så fall skall utformas.Enligt statsrådets mening är det inte lämpligt att ta ställning till denorganisatoriska utformningen av forsknings-etisk prövning innan rättsliga ochandra förutsättningar är närmare klarlagda. Frågan bör därför bli föremål förfortsatta överväganden. Statsrådet avser att senare återkomma till regeringenmed förslag att tillkalla en särskild utredningsman. Denaviserade utredningen om forskningsetik bör enligt motion 1986/ 87: Ub6 (fp)yrkande 7 få en parlamentarisk sammansättning, vilket som sin meningbör ge regeringen till känna. Utskottethar inhämtat att flertalet av de instanser som yttrat sig överforskningsrådsnämndens rapport har ansett att fortsatta överväganden behövs ifråga om de juridiska förutsättningarna för etisk bedömning. Eftersom detkommande utredningsarbetet främst skall gälla olika rättsliga aspekter och börbedrivas skyndsamt, delar utskottet statsrådets uppfattning att uppdraget börges åt en sakkunnig enmansutredare. bör således avslå motion 1986/87:Ub6 yrkande 7. under den allmänna motionstiden väckt motion 1986/87: Ub683 (c) begärs attetikregler skall utarbetas för sådan forsknings- och statistikproduktion sombaseras på insamlade personuppgifter. Motionärerna tar upp frågor somfrivilligt deltagande och samtycke från berörda personer, offentlighetsprincipenstillämpning och prövning genom etikkommittéer. Utskottethänvisar fill att nämnda frågor kommer att bli föremål för fortsattaöverväganden, såsom redovisas i propositionen. Motion 1986/ 87: Ub683 avstyrksdärmed av utskottet. 1propositionen anförs att det i den utredning som låg till grund för beslutet om statens psykologisk-pedagogiska biblioteks (SPPB) nuvarande organi sation pekades på de positiva effekter som skulle kunna uppnås om biblio teket samordnas med universitetsbiblioteket i . Något beslut om sådan samordning fattades dock inte (prop. 1979/80: 104). Föredragande statsrådetfinner det nu lämpligt att SPPB knyts fill univer- UbU 1986/87: 26sitetsbiblioteket i . Förändringen bör träda i kraft den 1 juU 1988.Regeringen föreslår att godkänna vad som i propositionen harföreslagits om statens psykologisk-pedagogiska bibliotek. Imofion 1986/87: Ub40 (fp, m, c, vpk) yrkas avslag på regeringens förslag.Statsmakterna har under en lång följd av år byggt upp ett centraltvetenskapligt bibliotek för informationförsörjningen inom främst psykologi ochpedagogik. Förslaget i propositionen ser enligt motionärerna vid en förstaanblick ganska harmlöst ut när det påstås att det inte handlar om att ändra iSPPB:s uppgifter och verksamhet utan att det hela är att betrakta som enorganisatorisk fråga och att vissa samordningsvinster kan nås. Motionärernaanser emellertid att frågan inte är så enkel. Det handlar enligt dem i ställetom att göra ett nationellt bibliotek till ett lokalt filialbibliotek. ärSPPB ett nationellt bibliotek som betjänar forskare vid landets allauniversitet och högskolor, folkbildare, pedagoger, psykologer, psykiatriker ochlärare över hela landet. SPPB:s självständighet har betytt mycket för denpositiva utveckling, haft . Manhar kunnat koncentrera sig på sin huvuduppgift, dét landsomfattandeinformationsförsöijningsansvaret, och sluppit att kämpa med andraintressenter om de knappa lokala resurserna. SPPB har på ett för svenskaförhållanden unikt sätt kunnat prioritera de uppgifter universitetsbibliotekennormalt inte hinner utföra. Universitetsbiblioteken är främst till föranvändarna vid det egna och är i mindre utsträckning avsedda attbetjäna samhällets behov utanför . Enligt motionärerna innebärregeringens förslag i praktiken att i filiförs enväsentlig resurs och att landets övriga högskolor fråntas en viktig fillgång.De största förlorarna är den sammantagna beteendevetenskapliga forskningen ochfolkbildarna, lärarna, psykologerna och pedagogerna utanföruniversitetsväsendet och forskarna utanför . Utskottet,som finner att denna organisatoriska fråga bör bedömas främst med hänsyn tagentill låntagarnas behov och inte på administrativa grunder, föreslår attriksdagen med bifall till motion 1986/87: Ub40 avslår propositionen i dennadel. Enligtföredragande statsrådets mening har utvecklingen pä informationsförsörjningsområdetgjort det lämpligt att i betydande omfattning övergå till en decentraliserad organisation,där varje berörd sektor tar ett eget ansvar för sådana frågor. Detta gälleräven näringslivet. Ansvaret för näringslivets informationsförsöijning börföljaktligen inte ligga på statliga myndigheter utan på företag och organ inomnäringslivet. Inom högskoleområdet arbetar UHÄ redan medinformationsförsörjningsfrågor, bl. a. som följd av det uppdrag angåendedatastrategi för högskolan som givits av regeringen. Delegationen förvetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DPI) bör därför enligtproposifionen läggas ned . Ävenfortsättningsvis behövs dock ett samordningsorgan för frågor som berörforskningsbiblioteken. Statsrådet förordar att ett sådant organ inrättas frånden med uppgift att främst planera och samordna verksamheten vid debibliotek som ger service till utbildning, forskning UbU 1986/87:26 ochutveckling. Det nya organet bör bl. a. svara för genomförandet av ett systemmed ansvarsbibliotek. Eftersomnämnda uppgifter har ett nära samband med UHÄ:s verksamhetsområde är detenligt statsrådets mening naturligt att det nya organet på lämpligt sätt knytstill UHÄ. Den närmare organisatoriska utformningen av biblioteksorganet ochformen för anknytning till UHÄ bör utredas vidare. Regeringenföreslår att godkänna vad som i propositionen har föreslagits omdelegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Imotion 1986/87: Ub9 (fp) yrkande 1 begärs en särskild översyn av de delar avinformationsförsörjningen som inte kommer att täckas av det föreslagna nyabiblioteksorganet. Motionärerna menar att även en decentraliserad organisationmed sektorsansvar kräver en samordning, om inte helhetsgreppet skall försvinna.Vidare hemställs i motionens yrkande 2 att biblioteksorganet bör få en sådanorganisatorisk utformning och form för anknytning till UHÄ att det blirrepresentativt även för det stora antal bibliotek som ligger utanför UHÄ:sverksamhetsområde. I mofion 1986/ 87: Ub636 (fp), väckt , begärs förslag om att DFl skall upphöra som myndighet. Utskottethar erfarit att regeringen - under förutsättning avriksdagens godkännande av regeringsförslaget - beslutat om direktiv för enorganisationskommitté. Enligt direktiven skall kommittén bl. a. pröva frågorkring avvecklingen av DFI:s verksamhet och om det föreslagna biblioteksorganetsorganisatoriska form och ställning. bör enligt utskottets meninginte föregripa den fortsatta behandhngen genom särskilt uttalande utan avslåmotion 1986/87: Ub9. Yrkandeti motion 1986/87: Ub636 om förslag till nedläggning av DFI är tillgodosett ochbör alltså inte föranleda någon åtgärd. Utskottet,som inget har att erinra mot regeringens förslag om DFI, föreslår attgodkänna detsamma. 13En särskild högskoleenhet för fysisk fostran och idrott Den1 omvandlades dåvarande gymnastiska centralinstitutet till gymnastik- och i . Befintliga resurser för forskning i form av högre tjänster i fysiologi knöts till den nya högskolan. Innehavarna av dessa tjänster skulle svara för forskning m. m. på det fysiologiska ämnesområdet, medverka i den grundläggande högskoleut bildningen och svara för forskningsanknytningen av gymnastik- och idrottslärarutbildningen. Härtill kom att vid hög skolan svarade för informafions- och kunskapsspridning inom det human biologiska ämnesområdet och därmed var av riksintresse för bl. a. idrotts rörelsen och övriga av fysisk fostran intresserade i landet. arbetsplats var knuten fill gymnastik- och i för att ge bästa möjliga villkor för dels överföring av praktisk erfarenhet från gymnastik, idrott och annan träning till forskarna, dels 39 överföring av nyvetenskaplig kunskap till lärare, studerande m. fl. vid UbU 1986/87: 26gymnastik- och . Vidhögskolereformen inrättades högskolan för lärarutbildning iStockholm (HLS). Gymnastik- och i blev en del av HLS(). Enligt förarbetenatill högskolereformen (SOU 1973:2, s. 499) borde den forskning som var knutentill i resp. gymnastik- och iStockholm inordnas i ansvarsområdet för den nya fakultetsorganisationen, dvs.den samhällsvetenskapliga fakulteten vid i resp. denmedicinska fakulteten vid (Kl). Så skedde också den 1juli 1977 men på helt olika sätt för institutionerna för pedagogik resp.fysiologi. Under anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna uppfördes en särskildanslagspost. Högskolan för lärarutbildning i , som rymde ochfortfarande rymmer bl.a. medlen för tjänsterna som professor i pedagogik m.m.HLS har därmed ett inflytande på utnyttjandet av denna tjänsteresurs. En motsvarandeanordning kom däremot inte till stånd beträffande de tre tjänsterna somprofessor i fysiologi vid gymnastik- och . Styrelsen för HLShar beträffande dessa tjänster inget inflytande. För /86 utgickenligt KI:s interna budget . till insfitutionen för fysiologi 111(institutionen svarar mot förutvarande gymnastik- och ). Riksdagenuttalade under föregående (UbU 1985/86:24, rskr. 1985/86:299) aUprofessurerna i kroppsövningarnas fysiologi (med ändrad benämning fysiologi,särskilt arbetsfysiologi), tillämpad fysiologi och fysiologi, särskiltkroppsövningarnas fysiologi, vid Kl fortsättningsvis bör vara knutna tillforskning och utbildning som avser fysisk fostran och idroU. Frågorom forskning och utbildning som avser fysisk fostran och idrott tas upp iproposition 1986/87:80. Av propositionen framgår att det i skrivelse frånprefekten vid vid HLShar föreslagits kompletterande bestämmelser om precisering av organisationenkring de tre högre tjänsterna i fysiologi bl. a. beträffandetjänstetillsättning, prövning av ämnesinnehåll, institutionstillhörighet ochlokaler. Föredragande statsrådet anför i frågan bl. a. följande: Behovetär stort av forskning om olika idrottsmedicinska frågor. Resurserna för dettaslag av forskning består i första hand av de aktuella tjänsterna vid KL Enprofessur i idrottsmedicin, bekostad med donationsmedel, finns dessutom vidinstitutet. Jag avser att återkomma till regeringen med förslag att ge UHÄ iuppdrag att utreda bl. a. hur organisationen av verksamheten bör utformas föratt resurserna skall kunna hållas samman och på bästa sätt kunna fillgodoseidrottens och idrottslärarutbildningens behov. Fråganom en självständig högskoleenhet m. m. för idrott har tagits upp i sex motioner. Motionerna 1986/87: Ub536 (c) och 1986/87: Ub624 (fp) har båda som utgångspunkt att uttalat ett behov av en idrottshögskola och att riksidrottsstyrelsen fick uppdrag att verka för en sådan. Mofionärerna föreslår mot denna bakgrund att 40 förutsättningarnaför inrättandet av en idrottshögskola utreds. UbU 1986/87:26riksidrottsförbund har i skrivelse till utbildningsutskottet hemställt attåtgärder vidtas för att skallfå ställning som självständig högskoleenhet för fysisk fostran och idrott. 1motion 1986/87:604 (s) föreslås att utbildning av idrottsledare m.m. förläggsfill . I motionerna 1986/87: Ub42 (m, fp), 1986/87: Ub44 (s) och1986/87: Ub81 (c) yrkande 6 önskas att ett tvärvetenskapligt institut föridrotten (idrottshögskola) blir förlagt till högskolan i . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. HLS har till främsta uppgift att stödja denpraktisk-pedagogiska utbildningen i olika lärarutbildningar. Förutvarandegymnastik- och i är sedan tio är tillbaka eninstitution inom HLS. Utskottet har förståelse för att det kan vara svårt attinom en insfitution för lärarutbildning bereda erforderligt utrymme åtutveckling och forskning i vad gäller idrottens många och olikartade basämnenoch den informations-och kunskapsspridning som är av intresse för bl. Frågan om en självständig högskoleenhet för fysisk fostran ochidrott bör därför skyndsamt prövas av regeringen. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87: Ub42, 1986/87: Ub44, 1986/87;Ub81 yrkande 6, 1986/87: Ub536, 1986/87: Ub604 och 1986/87: Ub624 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om utbildning och forskning somavser fysisk fostran och idrott. Frågor rörande lokaler för högskoleväsendet tas upp i tvåmotioner. I motion 1986/87: Ubl (c) yrkande 9 hemställs - medhänvisning till de nya tjänster som föreslås i propositionen att riksdagenskall hos regeringen begära skyndsamt förslag till lokalförsörjningsprogramför högskoleväsendet. Utskottet vill påminna om att vaije högskoleenhet årligeni samband med sin anslagsframställning redovisar en prioritering av sinalokalbehov. a. detta som underlag upprättar och en prioriteringslista över dels de större ny- ellerombyggnadsprojekt som behöver genomföras , dels mindrebyggnadsprojekt, s. k. diverse objekt. Enligt vad utskottet erfarit kommer UHÄatt generellt ta upp de lokalbehov som tjänstetillskottet kan föra med sig ianslagsframställningen för /89. Syftet med motionen blir därmedtillgodosett. Utskottet avstyrker med det anförda mofion 1986/87: Ubl yrkande9. Ansvaret för högskolans byggnader bör enligt mofion1986/87: Ub5 (m) kunna föras över från till de lokalahögskolorna. Detta bör som sin mening ge regeringen fill känna(yrkande 15). Frågor om ökat lokalt ansvar för lokaler öch utrustningvid högskolorna redovisas i årets budgetproposition (bil. 10, s. 214-216). Föredragande statsrådet anför att det enligt hans mening är nödvändigt att behandla högskolans lokalförsörjning inom ramen för ett fortlöpande översynsarbe te. Ett viktigt delmål för översyrien bör vara att lokalkostnader och resur- 41 ser för inredning ochutrustning skall kunna hanteras som en integrerad del UbU 1986/87: 26 avhögskolans budget och att högskoleenheterna i ökad utsträckning skall kunna taprogrammässigt och ekonomiskt ansvar. Det bör därför finnas en utbytbarhetmellan lokaler och andra resurser som står till högskolans disposition.