bet · GA01LU12 · 1986-12-31 00:00:00 — om exekutionsväsendets organisation (prop. 1986/87:52) I propositionen läggs fram förslag till principiellariktlinjer för en omorganisation av kronofogdemyndigheterna. Förslagen innebäratt en kronofogdemyndighet bildas i varje län samt att får iuppgift att leda verksamheten i exekufionsväsendet. De nyakronofogdemyndigheterna skall ledas av en lekmannastyrelse. Omorganisationenavses bli genomförd , Utskottet fillstyrker att de föreslagna riktlinjernagodkänns av . När det gäller lokaliseringen av de nya myndigheternaföreslår utskottet ett tillkännagivande från sida med anledning avmotionsyrkanden i frågan. Ett tillkännagivande föreslås också beträffanderiksskattéverkets ledningsfunktioner. Utskottet avstyrker bifall till samtligaövriga motionsyrkanden med anledning av propositionen. Till betänkandet har fogats tillhopa tio reservationer,varav tre från m, fp och c, en från m och fp, två från fp och c, en från m ochtre från c. I proposition 1986/87:52 föreslär regeringen() att godkänner vad departementschefen föreslagiti fråga om 1. bildandetav nya länskronofogdemyndigheter , 2, riksskattéverketsledningsuppdrag. Vidare bereds tillfälle att ta del av vaddepartementschefen i övrigt anfört om en omorganisation av exekutionsväsendet. Motion 1986/87:L116 av m. fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom möjlighet till utlokalisering av statliga organ till orter i länen, därarbetsmarknaden kräver särskilda insatser. Motion 1986/87:L117 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om regionalpolitiska hänsyn vid lokalisering av kronofogdemyndighetensledning och administration. 1 1986/87 Ssaml. Motion1986/87:L118 av () vari yrkas att LU1986/87:12 beslutar att som sin, mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande lokaliseringen av kronofogdemyndighetens ledningoch administration i . Motion 1986/87:Ll 19 av m. fl. (vpk) variyrkas att avslår regeringens förslag under punkt 1 i propositionenshemställan om. . bildandet av nya länskronofogdemyndigheter . Motion 1986/87:L120 av m.fl. (s, m, fp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om skälen för att behålla kronofogdemyndighetens lokalisering tillEskilstuna. Motion 1986/87:L121 av () och ArneAndersson i (s) vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om lokaliseringen avkronofogdemyndigheten i län. Mofion 1986/87:L122 av m. fl. (fp)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående riktlinjer för exekutionsväsendets organisation, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna attorganisationskommitténs kommande förslag skall underställas genomproposition. Motion 1986/87:L123 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att skall ta ställning till slutgiltigt organisationsförslaggällande exekutionsväsendet, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom fortsatt decentralisering av exekutionsväsendets verksamhet, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom kvalificerad personal vid de föreslagna kronokontoren, 4. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom lokalisering av länskronofogdemyndigheterna, 5. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom vikten av att överväga samordning eller samarbete mellan kronokontor ochannan statlig verksamhet i form av servicekontor eller "lokalsamhällsmyndighet", att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om antaletledamöter i de föreslagna lekmannastyrel-serna för länskronofogdemyndigheterna, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om att landstingen bör utse ledamöterna ide föreslagna lekmannastyrelserna för länskronofogdemyndigheterna. 8. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad LU 1986/87:12 somi motionen anförts om utredning gällande decentralisering av exekutionsväsendetsADB-system, 9. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom riksskattéverkets ledningsfunktion. Motion 1986/87:L124 av () vari yrkas attriksdagen beslutar avslå proposition 1986/87:52. Motion 1986/87:L125 av m.fl. (m) variyrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omkronofogdemyndigheternas framtida organisation och medverkan dåorganisationen bestäms, 2. att riksdagenavslår propositionen såvitt avser att skall få till uppgiftatt leda verksamheten i exekutionsväsendet, 3. att riksdagenavslår propositionen såvitt avser att kronofogdemyndigheterna skall ledas aven lekmannastyrelse. En huvuduppgift för kronofogdemyndigheterna är atthandlägga mål och ärenden enligt utsökningsbalken (UB). Det övervägande antaletsådana mål och ärenden avser indrivning av statens fordringar på obetaldaskatter, avgifter och böter, s. k. allmänna mål. I jämförelse med de allmännamålen är antalet mål och ärenden som anhängiggörs av enskilda, s. k. enskildamål, förhållandevis litet. Vid sidan av de rent exekutiva uppgifterna enligt UBankommer det på kronofogdemyndigheterna att företräda staten som borgenär vidindrivningen av skatter och avgifter. Vissa andra uppgifter av exekutiv karaktär har lagts påkronofogdemyndigheterna genom särskilda författningar. Här kan bl. a. nämnasverkställighetsärenden enligt lagen (1978:880) om betalningssäkring förskatter, tullar och avgifter samt mål om återtagande av gods som köpts påkredit enligt konsumentkreditlagen (1977:981) och lagen (1978:599) omavbetalningsköp mellan näringsidkare. Kronofogdemyndigheterna är vidare tillsynsmyndighet ikonkurs och skall enligt lagen (1970:741) om statlig lönegaranti i konkurspröva frågor om betalning för lönefordringar i konkurser som handläggs sommindre konkurs. Kronofogdemyndigheterna skall vidare som tillsynsmyndighetövervaka efterlevnaden av meddelade näringsförbud. Kronofogdemyndigheternaskall även svara för att fall där näringsförbud kan aktualiseras blir anmäldatill åklagare. Utöver de redovisade arbetsuppgifterna har kronofogdemyndigheternaenligt skilda författningar att handlägga åtskilliga andra typer av ärenden. Landet är indelat i 81kronofogdedistrikt. I varje distrikt finns en kronofogdemyndighet med enchefskronofogde som chef. I , och kronofogdedistrikthar chefen för myndigheten titeln, kronodirektör. På 22 kronofogdemyndigheterär chefen 1 * 1986/87. På övriga myndigheter finns utöver chefen en eller LU1986/87:12 flera kronofogdar. Myndigheterna har dessutom exekutiv personal ochkontorspersonal. Myndighetens chef, övriga kronofogdar samt huvuddelen avövrig personal är stationerade på en ort, den s. k. centralorten. I mångadistrikt finns exekufiv personal och kontorspersonal stationerad även på andraorter än centralorten, s. k. stationeringar. Antalet stationeringar är förnärvarande ca 80. Kronofogdedistrikten är i huvudsak utformade på grundvalav polisdistrik ten men ansluter även till andra administrativa och judiciella indelningar i > landet. Distriktens gränser skär således inte i något fall läns- eller kommun gränser. De följer vidare i stort gränserna för fögderier och domkretsar. Antalet distrikt varierar i länen. I fyra län - , , samt - utgör hela länet ett distrikt. I övriga län finns från två upp till nio distrikt, varvid flertalet, eller tolv län, har tre eller fyradistrikt. Administrationen av exekutionsväsendetär delad mellankronofogdemyndigheterna, i länet och .riksskatteverket.Riksskatteverket är centralmyndighet för administration av exekutionsväsendet.En särskild avdelning inom verket (avdelning E) svarar för denna uppgift.Avdelningen är delad i en exekutionsjuridisk och en exekutionsadministratiysektion. Den exekutionsjuridiska sektionen utarbetar föreskrifteroch råd för exekution.sväsendet, bevakar statens rätt i vissa kronomål saint för statens talan vid domstol i sådana mål. Sektionen handlägger vidare ärenden som rör böteshandräckning i förbindelse med de nordiska länderna samt fästställer innehållet i fackutbildningen inom sakområdet. ' Den exekutionsadministrativa sektionen planerar ochgenomför organisa tionsförändringsprojekt, utvecklar arbetsmetoder, planerar den exekutiva verksamheten, samordnar krav på utveckling av ADB-stödet samt ansvarar för.uppföljning och kontroll av kronofogdemyndigheterna. Vidare utarbetar sektionen rutiner och utformar blanketter, meddelar föreskrifter och anvis ningar, handlägger frågor om personalplanering, rekrytering, tjänstetillsätt ningar, löne- och anställningsvillkor samt arbetsmiljö och samverkansformer inom kronofogdemyndigheterna, . I riksskattéverkets uppgifter ingår även att tillregeringen'ge in framställ- ' ning om medel för exekutionsväsendets gemensammabehov och att avge anslagsframställning för kronofogdemyndigheterna. i länet svarar för budget ochmedelstilldelning, löneutbetalningar, och vissa personaladministrativauppgifter. Med stöd av medelsför-valtningskungörelsen (1964:886) görlänsstyrelsen årlig inventering hos kronofogdemyndigheterna. Den utövar vidareenligt uppbördslägen tillsyn över skatteindrivningen i länet. Dennatillsynsfunktion övertas fr.o.m. årsskiftet 1986-1987 av länsskattemyndigheteni avvaktan på att slutlig ställning tas till kronofogdemyndigheternasorganisationstillhörighet. I propositionen föreslås att den nuvarande organisationenför kronofogdemyndigheterna ändras så att en kronofogdemyndighet bildas ivarje län: Vidareföreslås att får till uppgift att leda verksamheten i LU1986/87:12 exekutionsväsendet. De nya länskronofogdemyndigheterna skall ledasav - lekmannastyrelse. Omorganisationen föreslås bli genomförd den 1 juli1988. I propositionen anför departementschefen att han avser att senare föreslåregeringen att en kommitté tillkallas för att lämna förslag till dennärmare utformningen av kronofogdemyndigheternas organisation m.m. I motion L124 (m) yrkas avslag pä propositionen.Motionären framhåller att den föreslagna omorganisationen är principielltbetydelsefull och att förslagen i propositionen borde ha beretts mera noggrant.Ytterligare beredning bör därför ske innan fattar, beslut i saken. Utskottet vill för sin del framhålla attkronofogdemyndigheternas verksamhet förändrats i betydelsefulla. avseendensedan tillkomsten av den nuvarande organisationen. Nya och viktiga arbetsuppgifterhar lagts på kronofogdemyndigheterna, och arbetsvolymen har ökat väsentligt.Vidare har införandet av utsökningsbalken lett till att arbetsmetoderna ochrutinerna i den exekutiva verksamheten förändrats. Av avgörande betydelse förden exekutiva verksamheten har också varit införandet av ett centralt ADB:system för kronofogdemyndigheterna (REX-systemet). Till bilden hör även attberöringspunkterna mellan kronofogdemyndigheternas och skattemyndigheternasarbetsuppgifter ökat betydligt och att allt större krav på samordning avinsatserna och samarbete mellan myndigheterna måste ställas. Som närmare redovisas i propositionen harkronofogdemyndigheternas organisation flertal gånger sedan år 1970.Senast har revisorer granskat exekutionsväsendet. Granskningen harredovisats i bl. a. en rapport (1985/86:7) Kronofogdemyndigheternasutnyttjaiide av personalresurserna. Revisorerna har beslutat attpå grundval av rapporten föreslå att vissa åtgärder vidtas när detgäller bl.a. handläggningen av enskilda mål (Förs. 1986/87:7, Riksdagensrevisorers förslag om kronofogdemyndigheternas utnyttjande avpersonalresurserna m.m;). Förslaget-har ännu inte behandlats av . Detidigare utredningarna på området har av olika skäl inte lett till några meragenomgripande förändringar av kronofogdemyndigheternas organisation. De haremellertid visat att exekutionsväsendets nuvarande utformning vållar problem avskilda slag. Problemen synes i huvudsak ha sin grund i dels förhållandena vidindrivning av skatter och avgifter, dels personalförhållandena vid de mindrekronofogdemyndigheterna. När det gäller kronofogdemyndigheternas uppgifter vidindrivning av skatter och avgifter har man inte organisatoriskt beaktat det funktionellasambandet i beskattningskedjan mellan taxering, debitering, uppbörd ochindrivning. I beskattningskedjan är många myndigheter med olika geografiskaverksamhetsområden inblandade, vilket skapar stora samordningspioblem.Kontakterna på fältet mellan beskattningsmyndigheter försvåras, och det blirsvårt att få genomslag för en enhetlig prioritering. Att det för närvarandesaknas möjlighet att från central . nivå styra verksamheten på skatte- ochindrivningsområdet medför att problemen förvärras. Genom beslut(prop. 1985/86:55, BoU 1985/86:11) om en sammanhållen skatteförvaltning harriksskatteverket fr. o. m. fått i uppdrag att ledaverksamheten i skatteför- valtningen.Reformen innebär också att en länsskattemyndighet skall bildas i LU1986/87:12 varje län, med uppgift att bl.a. leda verksamheten i länet. Den nya länsskattemyndigheten skall ocksä överta tillsyn av kronofogdemyndigheterna. Personalförhällandena vid de mindrekronofogdemyndigheterna har visat sig medföra nackdelar vid handläggningen avbåde de allmänna och enskilda målen. Delvis beror dessa nackdelar på depersonaladministrativa problem som kan uppkomma i små myndigheter.Myndigheterna blir sårbara eftersom de inte har personal att sätta in somvikarier vid sjukdom och oplanerade ledigheter. Befordringsmöjligheter i rimligomfattning saknas, och vid tillsättning av chefstjänsterna kan oftakvalificerade sökande saknas. Problemen vid de mindre kronofogdemyndigheternahänger emellertid ocksä samman med de ökade krav på personalens kompetens somutvecklingen fört med sig. Myndigheterna behöver numera ofta ekonomisktutbildad personal för att kunna klara av komplicerade indrivningsfall. Iallmänhet är det emellertid inte möjligt att tillföra små kronofogdemyndighetertjänstemän med sådana kvalifikationer eftersom arbetsunderlaget är för litet. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet i likhet meddepartementschefen att det är angeläget att en reform avkronofogdemyndigheternas organisation kommer till stånd. Något ytterligareunderlag för ett ställningstagande till den principiella inriktningen av ensådan reform anser utskottet inte erforderligt. Utskottet avstyrker därförbifall till motion L124. Antalet kronofogdedistrikt, m, m. Som tidigare redovisats innebär förslaget i propositionenatt det skall bildas en kronofogdemyndighet i varje län. I motion Ll 19 (vpk) yrkas avslag på förslaget om enändrad distriktsindelning. Motionärerna anser att en effektivisering avindrivningsverksamheten främst bör åstadkommas genom förbättradeledningsfunktioner, resurstillskott och förbättring av kompetensen regionalt.Enligt motionärerna ger inte propositionen belägg för att en ändraddistriktsindelning skulle medföra några förbättringar för exekutionsväsendet. Motionärerna i motion L122 (fp) anser att de nyamyndigheterna som regel bör ha länen som verksamhetsområde men att undantagfrån huvudregeln bör kunna ske i vissa fall. Motionärerna yrkar (yrkande 1delvis) att det anförda ges regeringen till känna. Också i motion L125 (m) framförs åsikten att det kanfinnas anledning att frångå länsindelningen. Motionärerna anser vidare att detkan finnas skäl att inrätta fier myndigheter än som föreslås i propositionen.Enligt motionärerna bör den blivande organisationskommittén vara oförhindradatt överväga en organisation som avviker från förslaget i propositionen.Motionärerna yrkar (yrkande 1 delvis) att det anförda ges regeringen till känna. Som utskottet berört i föregående avsnitt finns det ettnära samband mellan kronofogdemyndigheternas arbete med indrivning av skatteroch avgifter samt beskattningsmyndigheternas arbetsuppgifter, vilket medför attvissa krav måste ställas på samarbetet på olika myndighetsnivåer. meddepartementschefen anser utskottet att det därför är viktigt att i en ny LU1986/87:12 organisation kronofogdemyndigheterna anpassas tillskatteförvaltningen så att samarbetet mellan beskattningsmyndigheter ochindrivningsmyndigheter kan ske på ett enkelt och smidigt sätt. Särskiltbetydelsefullt är att man skapar förutsättningar för ett sådant samarbete påregional nivå. Enligt utskottets mening bör således en reform avkronofogdemyndigheternas organisation inriktas på tillskapandet av enmyndighetsstruktur på regional nivå som är anpassad till den nyaskatteförvaltningen. För en lösning i enlighet med förslaget i propositionentalar emellertid också andra tungt vägande skäl. Sålunda är det väsentligt attde nuvarande problemen med för. små kronofogdemyndigheter kan undanröjas. med stora enheter ger betydligt bättre förutsättningar för ettutnyttjande av personalresurserna genom omfördelning efter behov än nuvarandeorganisation. I sammanhanget bör även påpekas att stora enheter gerarbetsunderlag för tjänstemän med olika specialkompetens. En fördel med storaenheter är också att de problem som finns när det gällerkronofogdemyndigheternas dubbla roll som företrädare för statensborgenärsintressen och exekutiv myndighet kan reduceras eller undanröjas. Ianslutning härtill vill utskottet erinra om vad utskottet anförde i samband medden reform av konkurslagen som genomfördes (prop. 1978/79:105, LU1978/79:19) och som bl. innebar att tillsynsfunktionen i konkurs överfördespä kronofogdemyndigheterna. Utskottet franähöll då vikten av att verksamhetenorganiserades så att en tjänsteman endast i rena undantagsfall får utövatillsyn i konkurs som han har hand om indrivningsuppgifter ochhandräckning. Utskottet underströk att särskilda enheter för tillsynsuppgifterborde inrättas i största möjliga utsträckning. Med den nu föreslagnaomorganisationen ökas möjligheterna till ett förverkligande av riksdagensönskemål. Som departementschefen framhåller är det vidare en avsevärd fördelom endast en myndighet företräder de exekutiva intressena i länet särskilt ikontakterna med övriga länsorgan och med centrala myndigheter och verk. Utskottetvill slutligen framhålla de fördelar som stora enheter ger i fråga omadministration och medelshantering samt när det gäller personaladministrativafrågor. På grund av det anförda ansluter sig utskottet tilldepartementschefens uppfattning att det bör bildas en kronofogdemyndighet ivarje län. Utskottet avstyrker därför bifall till motion L119. Någon anledningtill att som yrkas i motionerna L122 och bör kunnafrångå principen om en länsmyndighet kan utskottet inte finna. Tvärtom kan enavvikelse från länsindelningen medföra att vissa av fördelarna med reformen gårförlorade. Motionerna L122 och L125 i denna del bör alltså avslås. I propositionen tas också upp frågan om lokaliseringen avde nya myndigheterna. Departementschefen framhåller att det ter sig naturligtatt kronofogdemyndighetens ledning och administration lokaliseras till sammaort som övriga länsorgan. Det bör dock enligt departementschefen ankomma på denblivande organisationskommittén att närmare överväga om det i något län finnsskäl att frångå huvudprincipen. Frågan om lokaliseringen av de nya myndigheterna hartilldragit sig uppmärksamhet i flera motioner. I motion L116 (s) framhålls attdet knappast kan vara nödvändigt att lokalisera de nya myndigheterna till samma 1 * * 1986/87. orter somövriga länsorgan. bör därför närmare LU 1986/87:12överväga möjligheterna av en lokalisering till andra orter i länen än de somredan nu har en stark arbet.smarknad. Motionärerna yrkar att vad som anförts omlokaliseringen ges regeringen till känna. Även i motion L117 (s) framhållsnödvändigheten av att regionalpolifiska aspekter iakttas av organisationskommittén,och motionärerna begär ett tillkännagivande med denna innebörd fråri riksdagenssida. I motion Ll 18 (s) anförs att förhållandena i Stockholmslän påkallar att den nya myndigheten förläggs till en annan ort än Stockholm.Motionären anvisar kommun:Som ett lämpligt lokaliseringsalternativ ochyrkar att det anförda ges regeringen till känna. Motionärerna i motion L120 (s, m, fp) påpekar attförhållandena i motiverar ett frångående av huvudprincipen.Enligt motionärerna har kronofogdemyndigheten i den största arbetsvolymen av länets kronofogdemyndigheter ochhar dessutom anförtrotts särskilda arbetsuppgifter, bl,a. att varatillsynsmyndighet i konkurs. Motionärerna anser vidare att regionalpolitiskaskäl föreligger för en förläggning av länsmyndigheten till . 1motionen yrkas att vad som anförts om ett bibehållande av enkronofogdemyndighet i ges-regeringen till känna, I motion L121 (s) anförs att de geografiska förhållandenai län talar för en lokalisering av länsmyndigheten till . Fören sädan lösning talar också enligt motionärerna bl, a, regionalpolitiska skäl.Motionärerna yrkar att vad som anförts bör ges regeringen till känna, I motion L122 (fp) begärs (yrkande 1 delvis) etttillkännagivande från om att huvudprincipen beträffande lokaliseringtill residensstäderna bör kunna frångås. Enligt motionärerna i motion L123 (c)måste vid bedömningen av lokaliseringsfrågan hänsyn tas till bl. a. behovet avstatlig verksamhet i olika delar av ett län och lämpligheten av attlänskronofogde-myndigheteh förläggs till en ort dånen stor del av verksamhetenkommer att bedrivas. En låsning till residensstäderna bör därför inte göras.Mofionärerna yrkar (yrkande 4) att det anförda ges regeringen till känna. Utskottet kan för sin del ansluta sig tilldepartementschefens uppfattning att de nya myndigheterna i princip bör lokaliseras till samma orter som övriga länsorgan. Som motionärerna framhåller bör emellertid bedömningen av lokaliseringsfrågan inte ske med utgångspunkt i uteslutande behovet av samverkan med länsskattemyndigheten och andra länsorgan. Också de regiohalpolitiska. mål som formulerats måste enligt utskottets mening beaktas vid bedömningen liksom andra förhållanden, t. ex. lämpligheten av att myndigheten förläggs till en ort där verksamheten i länet kan förväntas ha sin tyngdpunkt. Ett sådant hänsynstagande kan leda till att i vissa län den nya myndigheten börförläggas till en annan ort än övriga länsorgan. Utskottet anser sig inte nu böra ta ställning till frågan om vilka orter i länen somskall vara centralorter för de nya myndigheterna. Det bör ankomma på organisa tionskommittén att överväga frågan under hänsynstagande till de olika intressen som gör sig gällande. Kommittén bör därvid ha möjlighet att frångå huvudprincipen i något större utsträckning än vad som anges i propositionen. Vadsorh sålunda anförts med anledning av motionerna bör ges regeringe_n till känna. Som tidigare redovisats finns det 81kronofogdemyndighe- LU 1986/87:12 ter. Huvuddelen av personalen vid varjeär stationerad på en ort, den s. k. centralorten. I många distrikt finnspersonal som är stationerad på andra orter än centralorten, s. k,stationeringar: I propositionen tas upp frågan om den fortsattaverksamheten på lokal nivå. Departementschefen anför att avsikten med förslagetinte är att ändra på nuvarande arbetsfördelning eller att dra in den exekutivaverksamhet som bedrivs på olika orter i landet. Den skall fortsättningsvisbedrivas i huvudsak med samma personal som tidigare och på samma orter men médbeaktande av att personalresurserna skall användas där de bäst behövs samt attservicen gentemot allmänheten skall upprätthållas i den omfattning som behovetpåkallar och till rimliga kostnader för statsverket. Utanför den administrativacentralorten är,det enligt departementschefen meningen att verksamheten skallbedrivas från vad som lämpligen kan benämnas kronokontor. Om verksamhetensomfattning så kräver kan det bli aktuellt att stationera en eller flerakronofogdar på kronokontor.