bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — I motsats tillmotionärerna tror utskottet emellertid inte att en ensidig satsning påutbyggnad av den offentliga sektorn på det sätt de förespråkar löserungdomarnas sysselsättningsproblem och avstyrker därför att gör det imotionen begärda tillkännagivandet till regeringen. Förändringar i verksamheten med ungdomslag Ungdomslagen är avsedda för ungdomar i åldern 18-19 år.Psykiskt utvecklingsstörda ungdomar har dock möjlighet att arbeta i ungdomslagtills de har fyllt beroende på deras längre skolplikt. I propositionen(p. B 6 s. 93-94) föreslås att även ungdomar med varaktiga fysiskafunktionshinder skall få arbeta i ungdomslag tills de når 25-årsåldern. Därmedavses ungdomar som på grund av funktionshindren annars skulle bli förtidspensioneradedirekt efter det att de avslutat sin skolutbildning och AU 1986/87:11därmed aldrig få möjlighet att pröva på arbetslivet. Utskottet anser att någoninvändning inte kan riktas mot en sådan utvidgning av verksamheten medungdomslag och tillstyrker följaktligen att 1 § lagen om arbete i ungdomslagändras på det sätt som föreslås i propositionen. () yrkar i motion 1986/87: A261 attriksdagen av regeringen skall begära förslag att ulöka arbetstiden i ungdomslagfrån nuvarande halvtid i normalfallen till heltid. Finansieringsmöjligheternabör skyndsamt under- ' ' sökas. Vidare anser motionåren attarbetsplaceringarna i ökad utsträckning bör ske i det enskilda näringslivetliksom i jordbruket och enskilda hushåll. Liknande motionsyrkanden avstyrktes av utskottet förraåret med hänvisning bl. a. till de kostnadsmässiga konsekvenserna. Vadönskeinålet om fler platser i näringslivet beträffar så skall här erinras om depositiva uttalanden om en sådan platsfördelning som utskottet gjort i olikasammanhang (se särskilt AU 1983/84:24 s. 23-25). bör också erinras omde möjligheter som kommer att finnas att i stället placera ungdomarna påinskolningsplatser. Med hänsyn till det anförda avstyrks motionen i dessadelar. De redan i den föregående framställningen berördainskolningsplatserna för ungdomar i åldern tillkom genomstatsmakternas beslut (prop. 1985/86:150 bilaga 4, AU 19).Inskolningsplatserna skall, som också redan nämnts, inrättas främst inomindustrin men får också anordnas i näringslivet i övrigt. Platserna är avseddaför unjgdomar som har genomgått minst tvåårig gymnasieutbildning. Dearbetsgivare som tar emot ungdomar på inskolningsplatser får statsbidrag medhögst av de totala lönekostnaderna . De statsbidragskostnader som uppkommer under innevarandebudgetår betalas från anslaget Statsbidrag för ungdomslag. För nästa budgetårhar regeringen föreslagit ett särskilt anslag för inskolningsplatserna.Utskottet' återkommer till anslagsfrågan i ett senare avsnitt. I dettasammanhang tar utskottet upp de motionsyrkanden som framställts omverksamhetens fortsatta bedrivande. Moderata samlingspartiet har, som förut redovisats, i motion1986/ 87:A258 uttalat sig kritiskt mot inskolhingsplatserna, och i motion 1986/87: A260, vari medel beräknas för bidrag till dessa platser ,föreslås att platserna fr. o.m. ersätts av de arbetspraktikplatsermotionärerna förordar. Även kommunisterna anser attinskolningsplatserna bör avskaffas och yrkar i motion 1986/87:A207 att skall göra ett uttalande härom. Enligt vpk är inskolningsplatserna "statssubventionerade provanställningar" och de utgör ett hot mot den fackliga solidariteten. De resurser som frigörs bör i stället satsas på nya fasta arbeten inom den offentliga sektorn. Det kan tilläggas att vpk i motion 1986/87: A237 föreslår att det av regeringen begärda anslaget till inskolningsplatser reduceras till hälften, vilket torde innebära att vpk anser att inskolningsplatserna bör , AU 1986/87:11 menar å andra sidan i motion 1986/87: A267att satsningen genom inskolningsplatserna på att få ungdomar att vinna inträdepå den privata arbetsmarknaden bör förstärkas i förhållande till vad regeringenhar föreslagit. Regeringen har i budgetpropositionen beräknat en verksamhet med10000 bidragsplatser nästkommande budgetår. föreslår en volym om15000 platser. Åtgärden finansieras av med en motsvarandeminskning av antalet platser i ungdomslag. Beislutet om inskolningsplatserna fattades ibred politisk enighet - regeringsförslaget härom godtogs sålunda även avmoderata samlingspartiet och kommunisterna, låt vara med vissamarkeringar från deras sida. Att mot den bakgrunden slopa verksamheten innanden i egentlig mening ens har kommit i gång kan inte gärna komma i fråga.Utskottet avstyrker yrkandena härom i motionerna A207 (vpk) och A260(m). Av skäl som strax skall beröras har verksamheten medinskolningsplatser ' drabbats av påtagliga startsvårigheter. Centerförslagetatt väsentligt öka antalet platser i förhållande till regeringens förslagförefaller i varje fall med den situation som råder vara svårt attgenomföra i praktiken. Utskottet avstyrker därför även motion A267 imotsvarande delar. Verksamheten med inskolningsplatser bygger på att parternapå arbetsmarknaden träffar avtal i ämnet. Avtal ingicks på central nivå iseptember . Det centrala avtalet har följts avkompletterande förbundsavtal på vissa områden, men förbundsavtal saknasfortfarande på sådana väsentliga områden som bl. a. verkstadsindustrin. I brevden till LO, PTK och SAF har arbetsmarknadsministern begärt enredovisning för vilka förbundsområden som redan träffat avtal eller förebudgetårets utgång med säkerhet kommer att omfattas av avtal. Utskottet vill ianslutning härtill för sin del understryka det ansvar parterna på :arbetsmarknaden har att medverka till att underiätta ungdomars övergång frånskola till arbetsliv och att förbättra deras möjligheter att få önskvärdarbetslivserfarenhet inom det enskilda näringslivet. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1986/87:A258att skall.' ' göra ett uttalande om parternas ansvar för ungdomars ingångslöner. Motionärerna anför atterfarenheterna både i och utlandet visar att höga ingångslöner förungdomar är ett effektivt hinder för ungdomar att få anställning. De fackliga organisationerna vill inte accepteraverkligheten utan förespråkar ständigt högre lönenivåer. De borde betänka attde har ett moraliskt ansvar även gentemot de ungdomar som ännu inte har fåttanställning - inte blivit fackmedlemmar. Facket blir genom sin attitydmedansvarig till de sociala problem som följer i ungdomsarbetslöshetens spår. Motionärerna erinrar avslutningsvis om att de flera gångerunderstrukit att ingångslönernas storlek pi;imärt är en fråga för arbetsmarknadensparter.' yrkar i mofion 1986/87:A229 att skall uppdra åt 39 regeringenatt ta initiativ till överläggningar mellan parterna om särskilda AU1986/87:11 ungdomsavtalsom förutsätts bli kombinerade med en temporär nedsättning avarbetsgivaravgifterna med exempelvis första året, andra året, 5,0 %tredje året och fjärde året varefter nedsättningen upphör. är attnedbringa lönekostnaderna för ungdomarna och därmed öka deras Ungdomars ingångslöner har med anledning av motionerbehandlats av utskottet . När förslag harförts fram att hålla tillbaka löneutvecklingen för ungdomar har utskottetshuvudinvändning varit att det är en vedertagen princip att löner och allmännaanställningsvillkor fastställs genom förhandlingar mellan parterna påarbetsmarknaden utan inblandning frän statsmakternas sida. Utskottetvidhåller.denna allmänna inställning och anser det inte vara förenligt med denatt föreslå att ansluta sig till det i motion A258formulerade uttalandet med de värderingar som innefattas i detta. Från sammautgångspunkt kan utskottet inte heller biträda tanken i folkpartimotionen A229att regeringen på uppdrag tar initiativ till partsöverläggningar omsärskilda ungdomsavtal. Av det följer att utskottet inte har anledning att gåin på förslaget i samma motion om sänkta arbetsgivaravgifter. I enlighet meddet anförda avstyrker utskottet motionerna A229 och A258 i de nu behandlade delarna. () föreslår i motion 1986/87:A261 attATP-avgifierna avskaffas för ungdomar imder i syfte att göra det lättareför ungdomar att få anställning. Ett sådant yrkande avstyrktes av utskottetförra året med hänvisning till det betydande intäktsbortfall försocialförsäkringssystemet som åtgärden skulle medföra. Av samma skäl avstyrksäven det nu föreliggande motionsyrkandet. Av medel till försöksverksamhet under anslagetSysselsättningsskapande åtgärder utgår bidrag till det s. k.ungdomskooperativprojektet. Det drivs av ochLantbrukarnas riksförbund. och () anser i motion1986/87: A238 att det är angeläget att ge projektet en bredaremålgruppsinriktning än för att nå även kvinnor. De påpekar att detofta kan vara fördelaktigt att få personer med längre yrkes- ocharbetslivserfarenhet med i de nya kooperativa företagen. Den närmareutformningen bör Kooperativa rådet och de kooperativa organisationerna svaraför tillsammans med andra intresserade. I anslutning härtill förespråkarrnotionärerna att kooperativ verksamhet introduceras på nya områden och blandnya medborgargrupper och framhåller att denna företagsform bör kunna bidra tillatt lösa en del av lands- och glesbygdens service- och sysselsättningsproblem. Det statsbidrag som utgår till -under innevarande budgetår sammanlagt Imilj. - är avsett för rådgivningsamt informations- och utbildningsinsatser till stöd för ungdomar som startarkooperativ verksamhet. Medlen skall användas i enlighet med vad institutetsjälvt har föreslagit. Utskottet menar att man inte kan rikta invändningar motatt det i deungdomskooperativa projekten ingår personer med längre yrkes- ocharbetslivserfarenhet om detta är till fördel för projekten och saken godtas avungdomarna själva. Motionen behöver sålunda i den delen inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Motionärerna vidgar härutöver perspektivet och tarungdomskooperativen till utgångspunkt för att skissera tanken på en vidgadkooperafiv verksamhet i bl. a. glesbygder. Utskottet delar motionärernasuppfattning om värdet av en sådan utveckling. Det bör dock erinras om denbegränsade medelstilldelning som är avsatt för det nuvarande projektet, 1 milj.kr. per budgetår, och att - som motionärerna själva antytt - den verksamhet detänker sig närmast hör hemma under Kooperativa rådets område. Därmed faller denutanför utskottets beredningsområde. Utskottet begränsar sig därför till de nugjorda uttalandena och anser att motionen får anses besvarad därmed. Den börsålunda därutöver inte föranleda någon åtgärd. 1985/861986/87 1987/88 1 515 707000 1 551 253 000 I 817 048 000 Från anslaget bekostas löner m. m. för verksamheten vidarbetsförmedlingen, länsarbetsnämnderna och AMS. Regeringen föreslår under punkt Bl. (s. 56-63) attriksdagen skall 1. medge attregeringen får bemyndiga AMS att under /88 besluta omavskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket under deförutsättningar som gäller för /87, 2. till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader för / 88 anvisa ett ramanslag av . Beräknadändring 1987/88 Föredraganden Förvaltningskostnader(därav lönekostnader) Kapitalkostnader Lokaler Af/ADB,m.m. 1 325 887 000 (1 145 406 000) 19 224 000 1 551 253 000 + 287 933 000 (-f 101 .\55 000) + 23 500 000 - 206 142 000' -I- 159 850 000 -f 265 795000 Lokalkostnadernaför /88 har beräknats under anslagsposten Förvaltningskostnader. I propositionen lämnas följande sammanställning över dettotala antalet tjänster, tjänstgörande årsarbetare och lönekostnad den 1 juli1986 med finansieringdels över de gemensamma förvaltningskostnaderna, dels över AU 1986/87:11andra anslag. Sammanställning över totala antalet tjänster,tjänstgörande, årsarbetare och lönekostnad nnansierade delsöver anslaget B 1. ; förvaltningskostnader, dels överandra anslag ' -5 593 I propositionen anmäls att chefen för finansdepartementetföreslagit en . försöksverksamhet med s.k. ramanslag som skall möjliggöra ettmer flexibelt utnyttjande av förvaltningsresurserna genom att tillåtaöverföring av medel mellan budgetår. föreslås därvid ingåi försöket fr. o.m. bördärför enligt propositionen föras upp som ett ramanslag. Till detta anslag förs fr. o. m. nästa budgetår vissaposter som förts under punkt B 2. Det gäller kostnaderna för extern information, praktikplatsackvisition och planeringsinformation. Detsamma gäller kostnaderna för det datoriserade platsförmedlingssystemet och platS:. pandeomorganisation som syftar till att anpassa de olika verksamhetsdelarna till deprinciper som utgör grunden för det s.k. serviceprogrammet. I propositionenerinras om att som ett led i denna anpassningsprocess - en omfattande ändringi arbetsförmedlingens lokala organisation och arbetsformer genomförts frånårsskiftet 1986-1987.1 korthet innebär förändringen attdistriktsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingsdistrikten och distriktskontorenavskaffas. I stället har inrättats i huvudsak kommunanknutna arbetsförmedlingsnämndersöm delegationer inom länsarbetsnämnderna. Härigenom skapas enligt propositionen förutsättningar föratt ytterligare effektivera arbetsförmedlingen och därigenom förbättra servicenför förmedlingens kunder. skapas förutsättningar för en närmaresamverkan mellan lokalt näringsliv, kommunen och fackliga organisationer.Arbetsförmedlingen skall enligt propositionen även fortsättningsvis utgöra detfrämsta och primära arbetsmarknadspolitiska instrumentet. Frågor om arbetsmarknadsverkets organisation m. m.behandlas i tre motioner. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1986/87:A259 före slås bl. a. att den centrala administrationen inom AMS bör kunna minskas betydligt. Vidare bör länsarbetsnämndernas funktion förändras på sådant 2 sätt attderas viktigaste uppgift blir att som AMS regionala organ svara för AU1986/87:11 upphandling från offentliga och enskilda institutioner. Slutligenföreslås i detta sammanhang att arbetsföririédlingen bör ges en från AMSfristående ' ställning, vilket skulle ge ökade möjligheter till en utvecklingoch anpassning av service- och konkurrensförmågan. I kommittémotion 1986'/87:A267 anförs attytterligare steg bör tas för en ökad decentralisering inomarbetsmarknadsverket. Antalet anställda vid och länsarbetsnämnderna börföljaktligen minskas till förmån för det direkta förmedlingsarbetet.Motionärerna framhåller vidare att arbetsförmedlingen bör aktivt ochkontinuerligt undersöka vilka arbeten som finns att tillgå och inte enbart varaen mottagare av de arbeten som anmäls. Slutligen föreslås i motion 1986/87: A255 av Kjell-ArneWelin och () att resurser bör föras över från länsarbetsnämnderna- till arbetsförmedlingarna. ' Utskottet vill med anledning av de synpunkter som försfram i motionerna erinra om det omfattande föiändringsarbete som pågått inomarbetsmark- -nadsverket . Utskottet har médtillfredsställelse kunnat konstatera att insatserna haft till syfte att bl.a.åstadkomma en större effektivitet i verksamhetenoch en förbättrad service tillarbetsförmedlingens kunder. Förslag till åtgärder för att decentraliserauppgifter från den centrala nivån till regionerna har följts upp meddecentraliseringsinitiativ på den . Sammantaget beräknas dessaåtgärder kunna innebära att . ca 400 tjänster frigörs för dén platsförmedlandeverksamheten. 1 själva verket torde det förhålla sig på det sättet attarbetsmarknadsverket tillhör de statliga myndigheter som päett positivt sättutmärkt sig närdet gäller att föra ut uppgifter och resurser från den centralatill den lokala nivån. Utskottet kan inte ställa sig bakom kravet i motion A259(m) som innebär att arbetsförmedlingen skulle ges en från AMS friståendeställning. Arbetsförmedlingen bör liksom fallet är. ses som enintegrerad del av arbetsmarknadsverket. När dét vidare gäller förslaget i sammamotion beträffande länsarbetsnämndernas uppgifter vill utskottet hänvisa tillatt länsarbetsnämndernas verksamhet har setts över. Nämnderna svararför övrigt för upphandling av arbetsmarknadsutbildning. Slutligen vill utskottet med anledning av vad som anförs imotion A267 (c) om en aktiv arbetsförmedling framhålla att ett viktigt led iarbetsförmedlingens arbete är att aktivt hålla kontakt med bl. a. företagen.Arbetsförmedlarna gör t. ex. numera regelbundna besök ute på arbetsplatserna. Med hänvisning till vad som ovan anförts omförändringsarbetet inom arbetsmarknadsverket avstyrker utskottet de isammanhanget upptagna motionerna i aktuella delar. Utskottet övergår härefter till att ta upp frågor rörandesammansättningen av m. m.l motionerna 1986/87: A259 (m) och1986/87: A267 (c) föreslås att sammansättningen av bör ändras. I motion A259 framhålls att parterna på arbetsmarknaden dominerar , vilket visat sig medföra problem i flera avseenden. Bl.a öppnas därigenom möjligheterna att skyla över arbetslöshetskonsekvenser na av för höga avtal med växande AMS-insatser. Parternas möjligheter att 43 utövainflytande och bidra med kunskaper och erfarenheter kan enligt AU1986/87:11 motionärerna tryggas pä annat sätt än genom direktstyrelserepresentation. 1 motion A267 anförs att bör varaparlamentariskt sammansatt. Rent principiellt anser motionärerna attutgångspunkten bör vara att korporativt sammansatta styrelser såsom den i AMSinte skall förekomma. Med tanke på den mycket omfattande verksamheten anser mandet vidare rimligt att styrelsen får parlamentariskt inslag. I avvaktan påregeringens proposition om verksledningsfrågor bör AMS och länsarbetsnämndernasstyrelser få en sammansättning där paritet råder mellan arbetsgivar- ocharbetstagarrepresentanter. Utskottet vill med anledning av motionerna först erinra omatt arbetsmarknadsparterna alltsedan AMS tillkomst har varit representerade istyrelsen. Vid utskottets behandling av proposition 1985/86:138 omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde m.m. framförde utskottet den principiellauppfattningen att parterna på arbetsmarknaden bör vara företrädda i styrelsen.Utskottet anförde bl. a. att det har visat sig vara en klar fördel attstyrelsens sammansättning återspeglar trepartssamverkan mellan staten ocharbetslagar- och arbetsgivarorganisationerna. Utskottet vidhåller dennauppfattning. Frågor som hänger samman med ledningsfrågorna vid destatliga verken kommer också att behandlas i proposition 1986/87:99. Medhänvisning härtill samt till vad utskottet i övrigt anfört ovan avstyrksmotionerna A259 och A267 i motsvarande delar. Vad utskottet anfört beträffandeAMS styrelse har tillämplighet även på länsarbetsnämndernas styrelser. Vad somanförs i motion A267 om sammansättningen av dessa nämndstyrelser avstyrks därförockså. Arbetsförmedlingens personalresurser m. m. Den nya organisationen inom arbetsmarknadsverket börenligt propositionen skapa förutsättningar för att ytterligare effektiveraarbetsförmedlingen och därigenom förbättra servicen för förmedlingens kunder.Samtidigt skapas som redan nämnts förutsättningar för en närmare samverkanmellan lokalt näringsliv, kommunen och fackliga organisationer.Arbetsförmedlingen med sina platsförmedlings- och vägledningsinsatser bör ävenfortsättningsvis utgöra det främsta och primära arbetsmarknadspolitiska instrumentet. Denna inriktning ställer enligt propositionen krav påbetydande insatser i fråga om både personal och andra förvaltningsresurser menockså på åtgärder som syftar till att höja kompetensen och utvecklaarbetsmetoder m. m. Viktigt i detta sammanhang är den snabba tekniskaupprustning som sker inom förmedlingen. Inom ramen för oförändrade resurserkan det inom de flesta verksamheter genom bl. a. omprioriteringar ochutnyttjande av modern teknik skapas utrymme för effektivitetshöjningar. 1propositionen framhålls att betydande insatser har gjorts i detta syfte inomarbetsmarknadsverket, och det förutsätts att detta arbete kommer attvidareutvecklas. Det framhålls vidare att en ökad personalutbildning ochandra åtgärder som syftar till att höja kompetensen m.m. innebär att resursernaför arbetsförmedlingsservice kan komma att minska under den närmaste framtiden.Mot bakgrund härav och med hänsyn till att efterfrågan på AU 1986/87:11 arbetsförmedlingensservice har ökat i sådan omfattning att den inte kan mötasenbart genom omprioriteringar m.m. inom befintliga resurser föreslås enförstärkning av förmedlingspersonalen. I sammanhanget erinras om att antaletpersoner som efterfrågar förmedlingens service i det närmaste har fördubblatsunder som antalet anställda inom arbetsförmedlingenhar ökat med . har det skett en utvecklingmot ett mer aktivt, utåtriktat förmedlingsarbete mot både företag Mot den angivna bakgrunden föreslås att arbetsförmedlingentillförs 250 nya tjänster fr. o. m. nästa budgetår. Kostnaderna härför i formav löner beräknas till 40 milj. kr. Samtliga kostnadsökningar som föranleds avförstärkningen har finansierats genom utgiftsminskningar inom huvudtiteln.Personalförstärkningen bör användas för att i första hand minska arbetslöshetstidernaslängd. AMS förutsätts återkomma till regeringen med förslag til! hurpersonalförstärkningen skall disponeras. Personalförstärkningen bör vidareföljas upp genom en utvärdering för att klargöra effekterna på i första handplatsförmedlingsresultaten. I detta arbete bör även statsfinansiella ochsamhällsekonomiska effekter mätas. Den föreslagna personalförstärkningen vidarbetsförmedlingarna avstyrks i motiorierna 1986/87:A260 av m.fl. (m), 1986/87:A229 av m. fl. (fp) och 1986/87: A267 avBörje m. fl. (c). Bland de skäl som förs fram till stöd för avslag påregeringens förslag i denna del kan nämnas utbyggnaden av datatekniken,personalförstärkningen till följd av decentraliseringen samt effekterna av attalternativa förmedlingar tillåts. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om 250 nyaförmedlingstjänster. Den föreslagna personalförstärkningen gerarbetsförmedlingen större möjligheter till ett mer aktivt, utåtriktatförmedlingsarbete mot både företag och sökande. Som också framhålls i propositionenhar antalet anställda inom arbetsförmedlingen ökat i begränsadomfattning sett mot bakgrund av utvecklingen beträffande antalet personer somefterfrågar arbetsförmedlingens service. Kan den föreslagna förstärkningenbidra till att arbetslöshetstidernas längd kan minska kan den för övrigt sägasvara även samhällsekonomiskt motiverad. Utskottets ställningstagande innebäratt motionerna A229, A260 och A267 avstyrks i aktuell del. Behovet av kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda vidarbetsförmedlingarna tas upp i partimotion 1986/87:A204. Enförutsättning för att de utvecklingsstörda skall kunna tillgodogöra sigarbetsförmedlingens service och få ett reellt stöd i försöken att få arbete äratt det på länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar finns särskildakontaktpersoner med kunskap om utvecklingsstördas speciella behov. Sådanakontaktpersoner bör därför utses vid arbetsförmedlingarna och vidlänsarbetsnämnderna. Motionsyrkanden om kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstördahar framförts tidigare, senast (se AU 1985/86:11, s. 41). Utskottet vill nu liksom då uttrycka sympati för det behjärtansvärda ändamål det här gäller. Utskottet anser emellertid att det bör ankomma på arbetsmarknads verket att besluta om hur arbetet ute på förmedlingarna skall läggas upp. förstärkningav förmedlingsverksamheten som blir ett .resultat av dels . AU 1986/87:11decentraliseringen inom verket, dels den föreslagna personalförstärkningen böremellertid kunna öka möjligheterna till.riktad och kontinuerlig service tillbl. a. utvecklingsstörda arbetssökande. Motion A204 bör med det anförda lämnasutan åtgärd. tog genom budgetproposition (prop.1983/84:100 bil. 12, AU 21, rskr. 228) ställning för att det av AMS iitveckladeADB-systemet i platsförmedlingen bör införas i hela landet inom ett system somi huvudsak bygger på länsindelning. Därefter har upphandlingen av ett nyttADB-system genomförts. I propositionen anförs att det fortsatta införandet ochutbyggnaden av platsförmedlingssystemet liksom tidigare bör ske inom ramen för befintliga . ' medel.Medlen för nästa budgetår för ADB-systemet och platslistorna har ' räknats uppmed hänsyn till iinder året inträffade pris- och löneökningar.Arbetsmarknadsministern stryker under det angelägna i att införandet av det nyaADB-systemet sker i den takt som planeras.