bet · GA01TU2 · 1986-12-31 00:00:00 — äger- enligt 1 § kungörelsen (1947:175)angående postver- ketsensamrätt till brevbefordran m.m. - "ensamrätt till regelbunden TU1986/87:2 befordran mot avgift av slutna brev ävensom öppna försändelserinnehållande helt eller delvis skrivna meddelanden". harnumera ett till abonnentväxlar och viss anslutningsutrustning fördatakommunikation med höga överföringshastigheter (s. k. höghasfighetsmodem)begränsat monopol i fråga om anslutning av utrustning till det allmännatelenätet. Detta "anslutningsmonopol" grundar sig på bestämmelser i 2§ teleförordningen (1985:765). På författning grundade monopol finns inte förSJ och luftfartsverket. De fyra nämnda affärsverken kan emellertid sägas hafaktiska monopol på vissa av de verksamheter som de bedriver med hänsyn tillden infrastruktur och den organisation m. m. som de har för dessa verksamheter. Den ställning som affärsverken har fått har varit tillstor fördel för medborgarna. Satsningar har kunnat göras bl. a. på att breddaserviceutbudet, att göra detta mer lättillängligt och att utjämna taxorna förden service som lämnas. Betydelsen av åtgärder för att göra vårt land"rundare" kan särskilt framhållas. Både affärsverkens pä författninggrundade monopol och deras faktiska monopol har successivt minskat i omfattninggenom utvecklingen pä kommunikationsområdet m.fi. Här kan exempelvisnämnas utvecklingen av bankväsendet, väg- och lufttransporterna samt data-ochteletekniken. Någon anledning till ett sådant uttalande om affärsverkensmonopol som begärs i motionerna finns enligt utskottets mening inte mot nunämnd bakgrund. Utskottet avstyrker sålunda motionerna 1985/86:T392 (m)yrkande 4 och 1985/86:T424 (m) yrkande 9. 4.2 Förändring av affärsverken till aktiebolag Den hittillsvarande utvecklingen har enligt utskottetsmening inte inneburit att några avgörande skäl har framkommit för attföretagsformen bör ändras för den verksamhet som postverket, , SJ ochluftfartsverket bedriver. Dessa affärsverk anses - som också framhålls imotionerna -välskötta och effektiva. a. mot bakgrund av vad som anförs omservice vid affärsverken i den av (FiU 1984/85:35, rskr. 407) i fjolbehandlade skrivelsen 1984/85:202 frän regeringen om den offentliga sektornsförnyelse kan framhållas följande. Kostnaderna för konsumenterna för den service som häraktuella affärsverk lämnar är i flera fall bland de lägsta i väriden.Affärsverksformen är inte stel utan anpassas genom beslut av statsmakternasuccessivt till vad utvecklingen inom samhället och tekniken kräver. Viktigutveckling både av serviceinnehållet och av modern teknik har kunnat bedrivas iaffärsverken som man har tagit hänsyn till kommersiellt ointressantaverksamhetsgrenar som har haft betydelse direkt för konsumenterna eller för medborgarnai mera indirekt mening. Affärsverken har också visat sig kunna utveckla ochbedriva industriell verksamhet i full konkurrens med privata företag. Genom beslut av under de senaste riksmötena harbeträffande postverket, , SJ och luftfartsverket skapatsförutsättningar för en ökadmarknads- och kundorientering hos dessa affärsverk. Dessa affärsverk yy1986/87:2 har sålunda getts ökad frihet i finansiella m. fl. Vidareövergår statsmakternas styrning av verken alltmer i målstyrning, därvid mål förservice, prisutveckling, produktivitet, räntabilitet och soliditet m.m. uppställsför verksamheten. Som exempel på att statsmakterna kan vara beredda attändra företagsform för statlig affärsverksamhet då så bedöms lämpligt kannämnas att på förslag av regeringen har bemyndigat regeringen attmedge att överförs till bolagsform den 1 januari1987 (prop. 1985/86:100 bil. 8 s. 138-153, , rskr. framhåller (SOU 1985:41 s. 40) somsin grundsyn bl. a. att det effektivaste sättet att åstadkomma de rättabetingelserna för kommersiell verksamhet i konkurrens med andra ofta är attförlägga verksamheten till bolag. Affärsverksamhet kommer dock enligt kommitténatt också drivas i myndighetsform. Affärsverksamhet sombedrivs i verksformen bör därför, anför kommittén, utformas så att den så långtsom möjligt blir konkurrensneutral. Med hänsyn till de fördelar som affärsverksformen såsomredovisats ovan har och till att beredningen av verksledningskommitténsbetänkande bör avvaktas synes motionsförslagen om förändring av företagsformenför affärsverken inte böra föranleda någon åtgärd av . Utskottetavstyrker således motionerna 1985/86:T392 (m) yrkande 1 och 1985/86:T424 (m)yrkande 10. 4.3 Sammanförande av myndighetsutövande verksamhet Med myndighetsutövning menas i princip enligt 3 §förvaltningslagen (1971:290) "utövning av befogenhet att för en enskildbestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd, avskedande ellerannat jämförbart förhållande" (jämför verksledningskommittén i SOU 1985:40s. a. att myndighetsutövande uppgifterförekommer endast i ringa utsträckning inom affärsverken. Mest uppmärksammadär, säger kommittén, provning av apparatur som skall anslutas tilldet allmänna telenätet och frekvenstilldelning på radiosidan. innehåller främst luftfartsinspektionens verksamhetmyndighetsutövning. Vissa inslag i trafikledningen kan enligt kommittén ocksåbetraktas som sådan (kommittén i SOU 1985:41 s. 43). Frågor rörande nämnda myndighetsutövande verksamhet iteleverket och luftfartsverket har uppmärksammats i ett översynsuppdrag resp.genom en ny organisation. Med stöd av ett bemyndigande av regeringen i september1985 har nämligen tillkallats utredningen (K 1985:3) om vissa myndighetsuppgifter inom m. m. med uppgift (dir. 1985:45) att se över organisationen av och reglerna för verksamheten med formulering av tekniska villkor samt provning och godkännande av utrustning som är avsedd att anslutas till det allmänna telenätet. Vidare skall utredaren se över myndighetsut övande roll i fråga om radiokommunikation och lägga fram de förslag om organisatoriska och andra ändringar som kan vara befogade. grundvalav översyn skall avges . Vidare godkände /riksmöteriktlinjer för en ny organisation för luftfartsverket (prop. 1984/85:25 bil. 4,, rskr. Genom den nya organisationen skapas en klarare avgränsningmellan verkets myndighetsfunktioner och rörelsedrivande funktioner. myndighetsfunktioner finns i organisationen samt luftfartsinspektionen. framhåller att objektiviteten ochoffentligheten i myndighetsutövande verksamhet under inga omständigheter fårkunna ifrågasättas. Befattningshavare eller organ som deltar i beslut sominnebär myndighetsutövning måste därför enligt kommittén i resurs- och andrahänseenden stå organisatoriskt helt fria. Mot denna bakgrund förordar kommitténatt myndighetsutövning förläggs till myndigheter utanför verkskoncernerna omden berör områden där verken själva eller deras bolag bedriver affärsverksamheti konkurrens med andra (SOU 1985:41 s. 43). Utskottet anser - i huvudsaklig överensstämmelse medverksledningskommittén - att myndighetsutövande verksamhet och kommersiellverksamhet i princip bör vara åtskilda från varandra. I avvaktan på resultatfrån ovannämnda översyn av myndighetsutövande roll och beredningenav verksledningskommitténs här aktuella förslag är utskottet dock inte berettatt uttala sig om hur den myndighetsutövande verksamheten vid här aktuellaaffärsverk bör organiseras. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotionerna 1985/ 86:T392 (m) yrkande 2 och 1985/86:T424 (m) yrkande 11 lämnasutan någon åtgärd. 4.4 Försäljning av affärsverkens dotterföretag har ett dotterföretag, nämligen SwedaviaAB. Genom detta marknadsförs verkets kunnande internationellt. Inompostkoncernen finns två dotterföretag, nämligen ochfastighetsbolaget . Postbolagen AB:s främsta uppgift är att varaförvaltningsbolag mellan postverket samt vissa i postkoncernen ingåendeaktiebolag. Uppgifter om bolag anknutna till och SJ finns bl. a. iproposition 1985/86:100 bil. 8(s. 143-144 resp. s. 67-72). Förvaltningsbolag ärTeleinvest AB resp. AB Swedcarrier. Anledningarna till attdotterföretag har bildats eller knutits till affärsverken har varit olika. Ivissa fall har anledningen varit att man har velat starta en ny verkamhet. Iandra fall har bolagsformen utgjort en lämplig form för ett samarbete medprivata företag. Utvecklingen av har särskilt berott på att SJhar övertagit flera företag i samband med förstatligande av de privatajärnvägarna. Skäl till att sådana företag inte har upplösts är i många fall atttidigare ägare fortfarande äger andelar i företagen, att man fortsättningsvisvill utnyttja den goodwill som är förenad med företagen, och/eller att hänsyntill de anställda motiverar att företagen lever vidare. Verksledningskommitténframhåller (SOU 1985:41 s. 39-40) bl. a. att 20 affärsverkensbolag har haft och också kommer att fylla en /87:2funktion för verkskoncernernas samverkan med externa intressenter. Kommitténsprincipiella syn är att ett affärsverk och dess bolag skall betraktas ochstyras som en sammanhållen grupp av företagsenheter. Kommittén lägger fram enrad förslag i styrningsfrågan. Utskottet är för sin del inte berett att göra ett sådantuttalande om försäljning av affärsverkens dotterföretag som begärs imotionerna. Frågor om försäljning eller upplösning av dotterföretag får bedömasfrån fall till fall. Utskottet avstyrker således motionerna 1985/86:T392 (m)yrkande 3 och 1985/86:T424 (m) yrkande 12. Riktlinjer för trafikpolitiken m. m. 1. beträffandeutvärdering av trafikpolitiska beslut att avslår motion1985/86:T424 (m) yrkande 3, 2. beträffandeviss styrning av utvecklingen attriksdagen lämnar motion 1985/86:T293 (vpk) yrkande 2 utan ytterligare åtgärd, 3. beträffandeavreglering och liberalisering på trafikområdet attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T393 (fp) och 1985/86:T424 (m) yrkande 2, 4. beträffande regionalpoliiiska hänsyn vidinvesteringar inom kommunikationsområdet attriksdagen avslår motion 1985/86:T211 (c) yrkande 1, 5. beträffande åtgärder för överflyttning avgodstransporter från landsväg till järnväg attriksdagen avslår motion 1985/86:T391 (s). Åtgärder för miljövänligare trafik i storstadsområden 6. beträffandeträngselavgifter för biltrafiken i storstadsområden att avslår motion1985/86:T435 (fp), 7. beträffandevisst stöd till utveckling av miljövänlig trafik att avslår motion1985/86:T438 (c). 8. belräffandefullföljande av handikappanpassningen av kollektiv trafiken attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T283 (fp) och 1985/86:T330 (fp)- 9. beträffande handikappanpassning av tåg att avslår motion 1985/86:T425 (s), 10. beträffande anordnande av vissreferensanläggning i 21 att avslår mofion 1985/86:T394 (s). Vissafrågor om affärsverken inom /87:2 11. beträffande minskning av affärsverkensmonopol attriksdagen avslår motionerna 1985/86;T392 (m) yrkande 4 och 1985/86:T424 (m)yrkande 9, 12. beträffandeförändring av affärsverken tdl aktiebolag attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:T392 (m) yrkande 1 och 1985/86:T424 (m)yrkande 10, 13. beträffande sammanförande av myndighetsutövande verk samhet attriksdagen lämnar motionerna 1985/86;T392 (m) yrkande 2 och 1985/86:T424 (m)yrkande 11 utan åtgärd, 14. beträffandeförsäljning av affärsverkens dotterföretag attriksdagen avslår motionerna 1985/86:T392 (m) yrkande 3 och 1985/86:T424 (m)yrkande 12. Närvarande:Kurt (), (), (), (), GöstaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (),(), (vpk) och (). Utvärdering av trafikpolitiska beslut (mom. 1) (), (), ()(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Som utskottet" och på s. 6 slutar med "därfördetsamma" bort ha följande lydelse: Den uppföljning av 1979 årstrafikpolitiska beslut som har skett genom de två översynsprojekt - avseendekostnader och avgifter inom trafiksektorn resp. planeringen av investeringarinom transportsektorn - som har bedrivits inom kommunikationsdepartementetsynes otillräcklig. Det material och de slutsatser som har framlagts iredovisningen för det förstnämnda översynsprojektet har rönt stark kritik ochkan inte läggas till grund för trafikpolitiska beslut. Med hänsyn till den stora vikt som trafikpolitiken har förutvecklingen i samhället bör en uppföljning av trafikpolitiska beslutske under medverkan av parlamentariker. En parlamentarisk utredning förändamålet Under översynsarbetet bör man överväga bl. a. hur TU1986/87:2 förutsättningar skall skapas för ökad fri konkurrens, störremöjligheter för nyetablering av företag, minskad detaljreglering och byråkratisamt ett striktare kostnadsansvar för de skilda transportmedlen ochtrafikgrenarna. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av här aktuelltmotionsyrkande bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande utvärdering av trafikpolitiskabeslut att med bifall till motion 1985/86:T424 (m) yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Viss Styrning av utvecklingen (mom. 2 - motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som pä s. 6 börjar med "Utskottetvill" och på s. 7 slutar med "sida" bort ersättas medtext av följande lydelse: De ovannämnda, /godkändariktlinjerna för järnvägspolitiken syftar bl. a. till att stärka järnvägenskonkurrenskraft i fråga om godstransporter. Riktlinjerna innebär som nämnts bl.a. att staten skall ta ett ökat ansvar för järnvägens infrastrukturkostnader -dvs. kostnaderna för bana och därtill knutna fasta anläggningar - i syfte attSJ skall ges förutsättningar att konkurrera långsiktigt på så lika villkor sommöjligt med andra transportföretag. För att man skall få en väl fungerandetransportförsörjning till lägsta samhällsekonomiska kostnad skall vidaresamordningen mellan SJ och andra transportföretag öka. Det gäller samordningmed företag både inom och utom den egna koncernen. En mycket viktig del i dennya järnvägspolitiken skall vara en satsning pä kombitrafik, dvs. transport avtrailers på järnväg. Målet skall vara att man skall uppnå en lastvolympå , vilket skall jämföras med endast ca perår vid tiden för riksdagsbeslutet. Målet motsvarar en tredjedel av den långvägalastbilstrafiken över och innebär att ca 500 lastbilar i fjärrtrafik perdygn inte skulle behöva trafikera huvudvägnätet. har publicerat rapporten(1985:4) Transporter i - En översikt, i vilken redogörelser lämnas förperson-och godstransporternas nuvarande struktur, utveckling fram till i dagsamt framtida utvecklingsmöjligheter. I rapporten (s. 11) konstateras bl. a.att utvecklingen kännetecknas främst av lastbilstrafikensexpansion. a. har lastbilstrafikens marknadsandel av de långväga transporternaökat från år . Utvecklingen har dock därefterstagnerat. Med utgångspunkt i bl. a. den nuvarande trafikpolitiken och i en"basprognos" för den ekonomiska tillväxten bedömer transportrådet(rapporten s. 91) den mest sannolika utvecklingen i fråga om transportmedlensmarknadsandelar vara att lastbil och järnväg tar marknadsandelar från varandraoch från utrikes sjöfart. Lastbilen beräknas ta marknadsandelar från järnvägenpå korta () och medellånga avstånd samt även på längre avstånd förvaror med snabbt stigande värde. tamarknadsandelar frän lastbilen, framför allt på längre avstånd och i TU1986/87:2 kombinerade transporter, samt från utrikes sjöfart. Även lastbilenbedöms kunna fortsätta att ta marknadsandelar från utrikes sjöfart. Sammanfattningsvisskulle enligt rapporten denna utveckling resultera i att järnvägen får en någothögre tillväxttakt än den "långväga" lastbilen och i att den utrikessjöfarten förblir ungefär . Den i förhållande till lastbilstrafik högre tillväxttaktenhos järnvägstrafik beträffande godstransporter pä långa avstånd som sålunda kanförutses torde tillfredsställa önskemålen bakom det här aktuellamotionsyrkandet. Motionsyrkandet kan därför lämnas utan åtgärd från riksdagenssida. Avreglering och liberalisering på trafikområdet (mom.3) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet vill med" och slutar med "omtransportförmedling" bort ersättas med text av följande lydelse: Trafikområdet bör enligt utskottets mening i principfungera i enlighet med det "marknadsekonomiska systemet". Ytterst bördet således vara konsumenternas fria val som skall avgöra innehållet ochsammansättningen av den transportservice som tillhandahålls i samhället. med konkurrens bland dem som tillhandahäller transportservicen geren bättre och effektivare trafiksektor än en sektor som är insnörd iregleringar av olika slag. Utskottet förordar således att utvecklingen påtrafikområdet drivs mot avreglering och liberalisering i möjligaste mån.Utskottet är emellertid medvetet om att av säkerhetsskäl en viss regleringmåste bestå. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av häraktuella motionsyrkanden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse: 3. beträffande avreglering och liberalisering påtrafikområdet att med bifall till motionerna 1985/86:T393 (fp) och 1985/86:T424 (m) yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Regionalpolitiska hänsyn vid investeringar inom kommunikationsområdet (mom. 4) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "De allmänna" och slutar med "avstyrks följaktligen"bort ersättas med text av följande lydelse: Ett grundläggande mål för regionalpolitiken måste, somframhålls i motionen, vara att människorna så långt som möjligt skall kunna erbjudas arbete och bostad där de själva önskar. Detta kräver, som också framhålls i motionen, goda kommunikationer i alla delar av landet. För att nämnda mål 24 skallkunna uppnås måste regionalpolitiska hänsyn tas vid beslut om /87:2investeringar inom kommunikationsområdet. Utskottet vill starkt understrykaangelägenheten härav. Vad utskottet sålunda med anledning av motionsyrkandet haranfört om regionalpolitiska hänsyn vid investeringar inom kommunikationsområdetbör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande regionalpolitiska hänsyn vidinvesteringar inom kommunikationsområdet attriksdagen med bifall till motion 1985/86:T211 (c) yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Visst stöd till Utveckling av miljövänlig trafik (mom.7) och (båda c) anser dels att det stycke i utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Som utskottet" och slutar med "såledesdensamma" bort ersättas med text av följande lydelse: Utskottet noterar med tillfredsställelse det stöd m.m. somenligt den lämnade redogörelsen lämnas till FoU beträffande energianvändning m.m. på transportområdet. Behovet av verksamma åtgärder mot luftföroreningar m.m.i storstadsområdena blir emellertid allt starkare. Översjuklighet iluftvägssjukdomar m.m. har konstaterats i dessa områden. I detta läge måsteutvecklingen av miljövänliga trafiklösningar på olika sätt stimuleras. mening skulle utvecklingen särskilt främjas om stimulans härför fåren direkt anknytning till väg- och gatutrafiken och till kollektivtrafikengenom att stöd till utvecklingen utgår från de statsbidrag som nämns imotionen. Utskottet vill därför förorda att fr. o. m. nästa budgetpropositionmedel beräknas för stimulans av miljövänliga trafiklösningar i anknytning tillförslagen om medelsanvisning för väg- och gatuhållning och - för dentid statsbidrag härför kommer att utgå i fortsättningen - för lokal ochregional kollektiv persontrafik. Vad utskottet sålunda har anfört med anledning av motionenbör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse: 7. beträffande visst stöd till utveckling av miljövänligtrafik att med bifall till motion 1985/86:T438 (c) som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Fullföljandeav handikappanpassningen av TU1986/87:2 kollektivtrafiken (mom. 8) (), (), (),() och (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "har" och på s. 14 slutar med"avstyrks följaktligen" bort ersättas med text av följande lydelse: Som påpekas i motionerna finns det fortfarande brister ihandikappanpassningen av kollektivtrafiken trots att nu har gåttsedan godkände riktlinjer för och antog en särskild lag omhandikappanpassningen av denna trafik. En översyn på området bör därför göras,som kan utgöra underlag för åtgärder som påskyndar handikappanpassningen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernabör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse: 8. beträffande fullföljande av handikappanpassningen avkollektivtrafiken attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86;T283 (fp) och 1985/86:T330 (fp)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Minskning av affärsverkens monopol (mom. 11) (), (), ()(), (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Den ställning" och slutar med " 1985/86:T424(m)yrkande 9" bort ersättas med text av följande lydelse: Affärsverkens monopol är en nackdel som har uppmärksammatsunder senare år. Erfarenheterna har nämligen visat att monopolistisk verksamhetförr eller senare leder till bristande kostnadsmedvetande och slöseri medknappa resurser. Undersökningar av företag vilka - liksom de här aktuella fyraaffärsverken - driver både konkurrensutsatta och monopolskyddade verksamheterhar vidare visat att företagen genomgående strävar efter att stödja denkonkurrensutsatta verksamheten med de extra vinster som kan tas ut från denmonopolskyddade verksamheten. Genom underprissättning tenderar man attkonkurrera ut befintliga företag eller hindra andra, effektivare företag attkomma in på marknaden. Mot bakgrund av det anförda bör enligt utskottets meningåtgärder nu vidtas för att minimera affärsverkens monopol. Vad utskottet sålunda med anledning av mofionerna1985/86;T392 (m) yrkande 4 och 1985/86:T424 (m) yrkande 9 har anfört omaffärsverkens monopol bör som sin mening ge regeringen till känna. dels attutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: /87:2 11. beträffande minskning av affärsverkens monopol attriksdagen med bifall fill motionerna 1985/86:T392 (m) yrkande 4 och 1985/86:T424 (m) yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört, Förändringavaffärsverken till aktiebolag (mom. 12) (), (), (),() och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Den hittillsvarande" och på s. 19 slutar med"1985/86:T424 (m) yrkande 10" bort ersättas med text av följandelydelse: Utvecklingen i samhället har lett fill att tungt vägandeskäl enligt utskottets mening numera föreligger för att affärsverken skallförändras till aktiebolag. Utskottet vill framhålla bl. a. följande. Affärsverkens konkurrenter drivs i aktiebolagsform.Skilda företagsformer hos dem som uppträder på samma marknad skapar skildakonkurrensvillkor. I vissa avseenden favoriseras affärsverken, i andraavseenden favoriseras aktiebolagen. Om affärsverken överförs till aktiebolagsformkommer den enhetliga företagsformen att skapa likartade konkurrensvillkor. Affärsverken skulle som aktiebolag kunna utnyttjaaktiebolagsformens förmånliga regler för avskrivningar, värderingar avfillgångar m. m. De olika möjligheterna till olika skattefria avsättningar tillt. ex. investeringsfonder och lagerreserv - vilka affärsverken i stortsett saknar - kan också utnyttjas. Aktiebolagslagens och kommunalskattelagens reglerbeträffande den löpande bokföringen, bokslut osv. är klarare och i vissahänseenden mer detaljerade än de regler som gäller för affärsverken.Detta är värdefullt dels för ägaren, staten, dels för dem som skall köpatjänster av företagen. Även i beskattningshänseende bör affärsverken likställasmed konkurrenterna. Aktiebolagsformen ställer vidare helt nya och andra kravpå affärsverkens ledningar och styrelser. Om en ledning eller en styrelsemissköter sig kommer ägaren att kunna byta ut ledamöterna mot andra merkompetenta personer. Styrelsen får det direkta ansvaret för investeringarna ochderas finanse-ring. Detta ger ökade möjhgheter till långsikfiga ochföretagsmässiga beslut.