bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Han har därför samrått medarbetsmarknadsministern om behovet av att ytterligare utveckla samarbetetmellan och och konstaterar - med hänvisning till vadarbetsmarknadsministern har anfört - att det ankommer på båda dessa myndigheteratt ta de initiativ som behövs för att en sådan planering skall komma tillstånd. När det gäller statens insatser för vård ochsäkerställande av det traditionella kultur- och odlingslandskapet och för atthålla landskapet öppet understryker statsrådet behovet av ensamverkan mellan de ansvariga för naturvårds- och kulturminnesvårdensintressen. Han pekar därvid på att odlingslandskapet innehåller omistligavärden från såväl natur-som kultursynpunkt. I övrigt hänvisar han till vad somanförs av miljö- och energiministern. Statsrådet anför därvid (budgetpropositionen bilaga16 s. 11) att betydande naturvårdsinsatser har kunnat göras genomarbetsmarknadspolitiska åtgärder, främst beredskapsarbeten. Andelenberedskapsmedel för direkta naturvårdsåtgärder har dock minskat kraftigt underde . När därtill vård- och förvaltningskostnaderna har ökat måsteytterligare medel tillföras för att naturvårdsobjekten skall kunna skötas påett tillfredsställande sätt. Statsrådet upplyser att anslaget för vård avnaturreservat för nästa budgetår föreslås öka till drygt 47 milj. kr. Vad beträffar naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet anförstatsrådet vidare (bilaga 16 s. 49) att verksamhethärmed har inletts innevarande budgetår och att det är angeläget attverksamheten får fortsätta och utvidgas. Samråd i de frågorna bör ske medriksantikvarieämbetet. För egendel vill utskottet anföra följande. Arbeten inom natur- och kulturminnesvården har spelat roll vid insatserna av sysselsättningsskapande åtgärder genom att man pådessa områden kan tillhandahålla ett varierat urval av lämpliga objekt förberedskapsarbeten. En sådan viktig roll kommer dessa arbeten att ha även ifortsättningen. Det ligger emellertid i sakens natur att beredskapsarbetenasoinfattning varierar med konjunkturförändringarna. Arbetena skall sysselsättaarbetslösa, och de minskas därför vid konjunkturförbättringar och ökadefterfrågan på arbetskraft. Det är inte heller givet att det behov av särskiltanordnad sysselsättning som behövs för grupper av arbetslösa även i ett gott konjunkturlägegör sig gällande i områden där insatser inom natur- och AU 1986/87:11kulturminnesvården bedöms som mest angelägna. Fluktuationerna i beredskapsarbetenas omfattning - och dekan vara stora - ställer självfallet natur- och kulturminnesvården inför storaproblem, inte minst på planeringssidan. från den sidan är det, somframhålls även i de föreliggande mofionerna, angeläget att man försöker göranatur- och kulturminnesvården mindre beroende än av insatser genomberedskapsarbeten. Samma uppfattning gav utskottet uttryck åt vid förra åretsbehandling av likartade frågor (AU 1985/86: . 67-68) och kan av utskottetbekräftas också i detta sammanhang. Som framgått av den ovan lämnade redovisningen för denaktuella frågans behandling i årets budgetproposition har denna uppmärksammatsav de ansvariga statsråden. De överväganden de redovisat ankommer på andrautskott att bereda och dra erforderliga slutsatser av. Med erinran härom hararbetsmarknadsutskottet för sin del ansett att frågan får bero vid deuttalanden utskottet nu har gjort och anser att det med hänsyn hårtill inte ärpåkallat att föreslå någon åtgärd med anledning av motionerna A224 (s), A253(m) och A277 (m). Vad som anförts har också tillämpning på motion A474 (c).Det bör dock tilläggas att den omfördelning av medel till landskapsvårdandeåtgärder som ingår i motionens förslag innebär en omfördelning inte bara mellanskilda ändamål utan också mellan skilda huvudtitlar. Utskottet är inte pågrundval av motionen berett att ta initiativ till en sådan åtgärd utan anseratt även denna motion bör lämnas utan åtgärd av . i har på försök kunnatlämna bidrag till lön åt studerande vid tekniska högskolan i under dentid de praktiserar hos företag i länet. m.fl. (c) anför i motion1986/87:A248 att resultatet av verksamheten får ses som positivt bl. a. medtanke på möjligheterna att rekrytera högutbildade tekniker till de berördaNorrbottenföretagen. Motionärerna föreslår att motsvarande åtgärder för altrekrytera högutbildade tekniker till Stödområdena i vissa Norrlandslän börvidtas med anlitande av medel till beredskapsarbeten. Med inlandavser motionärerna stödområdeskommunerna i , öchJämtlands län. Syftet är att vidga möjligheterna att öka det tekniska kunnandetoch kompetensen hos företagen i inlandet så att dessa skall kunna klarakonkurrensen från företagen i främst högskoleregionerna i södra och mellerstaSverige. () föreslår i motion 1986/87:A225 medlikartad motivering att länsarbetsnämnden i skall fåmöjlighet att via särskilda projektmedel stimulera nyutbildade högskoleteknikeratt söka anställning vid mindre och medelstora företag i det länet. Den särskilda form av teknikspridning i länsom det här gäller har möjliggjorts av att särskilda medel har stått till länets förfogande på grund av dess svåra arbetsmarknadsläge. a. gäller det medel till det tidigare s. k. Norrbottenpaketet och det särskilda anslaget till utvecklingsin satser i östra . Det synes vara tveksamt om likartade åtgärder i övriga Norrlandslän skall bekostas från förevarande anslag, vars syfte är att finansiera kortsiktiga sysselsättningsinsatser för arbetslösa. De tekniker som 81 6 1986/87. det här ärfråga om är otvivelaktigt sådana nyckelmän som även i AU 1986/87:11fortsättningen kan beviljas starthjälp för att tillträda anställningar i dedelar av som avses i de båda motionerna, och rekryteringen av dem börockså kunna främjas av den föreslagna förstärkningen av bidraget tillmedflyttande. I den mån sådana åtgärder inte är till fyllest bör den form avteknikspridning som det här gäller - under förutsättning att den bedöms varaangelägen - liksom andra särskilda teknikspridningsåtgärder finansieras över deregionalpolitiska medlen under industridepartementets huvudtitel. Medhänvisning till de nu gjorda uttalandena föreslår utskottet att motionernaA225 och A248 härutöver inte leder till någon åtgärd. Fr. o. m. innevarande budgetår är rekryteringsstödet somtidigare berörts uppdelat i två former. Den första formen avser att främjaanställning åt personer som har varit oavbrutet arbetslösa under mer än sexmånader (för personer i åldern ) samt åt personer som ärutförsäkringshotade. Bidragen utgår av den totala lönekostnaden . Den andra formen av rekryteringsstöd är inriktad på övrigasvårplacerade personer och personer för vilka andra insatser har visat sig varaotillräckliga. Även detta bidrag utgår av de totala lönekostnaderna,men bidragstiden är normalt begränsad . Omfattningen av de båda formerna av rekryteringsstöd undernästa budgetår har tidigare behandlats i avsnittet Volymen beredskapsarbetenoch rekryteringsstöd. () föreslår i motion 1986/87:A246 ensammanslagning av de båda typerna av rekryteringsstöd med hänvisning till attflera länsarbetsnämnder har uttalat att den snäva definitionen av begreppetlångtidsarbetslösa medför svårigheter att nyttja stödet för. Nämnderna villdärför ha en stödform som ger större utrymme för arbetsförmedlingens bedömningi de enskilda fallen. Även () föreslår i motion 1986/87: A272att reglerna för rekryteringsstöd ändras så att detta stöd i samtliga fall kanges för av högst . Den fr. o. m. innevarande budgetår gällande uppdelningenav rekryteringsstödet i två former kom till på förslag av regeringen ikompletteringspropositionen . Motiveringen för åtgärden var attrekryteringsstödet i otillräcklig grad gått till de i verklig meninglångtidsarbetslösa. Uppdelningen kan alltså sägas vara ett försök att styrarekryteringsstödet till dem som är i mest behov av detta stöd, dvs.arbetssökande med långa obrutna arbetslöshetsperioder. Huruvida dessaintentioner har kunnat förverkligas eller den nya ordningen är förenad medsådana nackdelar att den bör leda till en omprövning är ännu för tidigt att hanågon bestämd mening om. Utskottet avstyrker därför att reglerna förrekryteringsstödet på nytt ändras i enlighet med önskemålen härom i motionernaA246 och A272, som därmed avstyrks. Starta-eget-bidraget AU 1986/87:11 har pågått en försöksverksamhet medbidrag till arbetslösa som startar egen verksamhet. Antalet beviljade bidragper budgetår har uppgått till 2000. Av bidraget har gått till kvinnor.Försöksverksamheten har på regeringens uppdrag utvärderats av AMS och högskolani (se prop. s. 90). I propositionen föreslås att verksamheten upphör somförsöksverksamhet och i fortsättningen betraktas som permanent. För ändamåletberäknas ett belopp av 75 milj. kr. för nästa budgetår. Några ändringar inuvarande bidragsregler föreslås inte utom på en punkt. Starta-eget-bidragetbör såsom redan är fallet med arbetslöshetsersättningarna i fortsättningen varapen-sionsgrundånde. Till propositionen är fogat ett förslag till ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring. Lagförslaget gäller inte barastarta-eget-bidraget utan berör också vuxenstudiestödet enligt förslag iutbildningsdepartementets huvudtitel. Utskottet har för sin del ingainvändningar mot regeringens förslag beträffande starta-eget-bidraget. Frågornaom vuxenstudiestödet bereds av socialförsäkringsutskottet.Efter samråd mellan utskottskanslierna har det föreliggande lagförslaget avarbetsmarknadsutskottet med yttrande överlämnats tillsocialförsäkringsutskottet för slutlig handläggning. m.fl. (s) förordar i motion 1986/87:A206en översyn av konstruktionen av starta-eget-bidraget. Motionärerna påtalar attlåga kassaersättningar ger låga bidrag, vilket särskilt drabbar kvinnor iglesbygd. Utbildnings- och rådgivningsinsatserna för kvinnor bör förstärkas medhänsyn till att kvinnorna har en procentuellt stor andel av de konkurser somhar inträffat bland företag som har startats med det nu aktuella bidraget.Bidragstiden bör förlängas . Vidare anförs att om enkooperativ verksamhet startas bör krav inte ställas på att deltagarna skall ståtill arbetsmarknadens förfogande. Även () föreslår i motionen 1986/87:A226att bidragstiden skall förlängas till . Starta-eget-bidraget utgår med samma belopp som denarbetslöshetsersättning den arbetslöse får avstå från vid start av egenverksamhet. I båda formerna ay kontantstöd är det fråga om bidrag tillkostnaderna för uppehället. Därför bör bidragets storlek inte påverkas av denarbetslöses val av aktiviteter , dvs. om han eller honstartar eget företag eller använder tiden för att söka ny anställning. Enförlängning av bidragstiden har även föreslagits av högskolan i vid dessutvärdering av verksamheten. Förslaget har inte biträtts i budgetpropositionen,och inte heller utskottet är berett att föreslå en sådan utvidgning avverksamheten med anledning av vad som förordats från motionärernas sida.Däremot vill utskottet stryka under vad som sägs i motion A206 om behovet avrådgivnings- och utbildningsinsatser. Med hänsyn till att AMS enligtpropositionen har upplyst att ett utvecklingsarbete pågår för att förbättrautbildningen för dem som skall starta eget påkallar motionen dock inte någonåtgärd på denna punkt. Vad somsedan anförts i motionen om att personer med starta-eget-bidrag inte skallbehöva stå till arbetsmarknadens förfogande AU1986/87:11 föranlederutskottet att konstatera att det ligger i sakens natur att det inte kan begärasatt bidragstagaren skall vara beredd att lämna den nystartade rörelsenför att ta en anställning. Ett sådant krav kan inte heller ställas med stöd av gällande bidragsförordning. Med åberopande av det anförda avstyrkerutskottet motionerna A206 och A226, den förstnämnda i här och () föreslår imotion 1986/ 87:A251 att starta-eget-bidraget skall kunna utgå även tilljordbrukare som lägger ned jordbruksrörelsen för att starta annan verksamhetutan hinder av att jordbrukaren inte är berättigad till kontant stöd vidarbetslöshet. Starta-eget-bidraget har tillkommit som ett alternativtill de reguljära formerna av kontantstöd vid arbetslöshet med hänsyn till atten arbetslös får räkna med att bli avstängd från rätten tillarbetslöshetsersättning om han eller hon startar egen verksamhet. Gör man detanses man nämligen inte stå till arbetsmarknadens förfogande, dvs. manuppfyller inte längre arbetsvillkoret för dessa ersättningar. Denna bakgrundtill starta-eget-bidraget innebär att bidraget har som underförståddförutsättning att den arbetslöse har en upparbetad rätt till ersättning vidarbetslöshet antingen i form av kassaersättning eller i form av kontantarbetsmarknadsstöd (KAS). Arbetslöshetsersättningen blir som ovan nämnts förövrigt normerande för startaeget-bidragets storlek. Motionärernas förslag innebär som framgår av det anfördaett frångående av principen att det är ett kvalifikationsvillkor förstarta-eget-bidraget att man skall ha rätt till reguljärt kontantstöd vidarbetslöshet. En sådan utvidgning av möjligheterna att få starta-eget-bidragsynes tveksam. Även andra rörelseidkare skulle i nedläggningssituationer kunnaställa krav på samma förmån. Men detsamma gäller också andra arbetslösa som avolika skäl inte har rätt till arbetslöshetsersättning i vanlig ordning.Utskottet är med hänsyn till de nu gjorda påpekandena inte berett atttillmötesgå motionärernas önskemål, utan motion A251 avstyrks i den härföreliggande delen. I budgetpropositionen anges kortfattat medelsberäkningenför återstående poster under anslaget - industribeställningar, strukturstöd förbyggarbetsmarknaden, försöksverksamhet med sysselsättningsskapande åtgärderoch Nordiska handlingsplanen. Vad härvid anförts ger inte utskottet anledningtill särskilda uttalanden. Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget anges ipropositionen till , varav som tidigare redovisats 1 874 milj.kr. beräknats för beredskapsarbeten, sammanlagt 450 milj. kr. förrekryteringsstöd och 75 milj. kr. Resterande 80,5milj. avser således ovan angivna ändamål. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1986/87: A260ett i förhållande till regeringens förslag med 520 milj. kr. sänkt anslag medhänsyn till vad i denmotionen och i motion 1986/87: A259 anförts om anslagets användning AU1986/87:11 och om bidragsnivån vid beredskapsarbeten. yrkar imotion 1986/87:A229 på en anslagsminskning med 300 milj. kr. med åberopande avmotionens förslag om ytterligare minskning av statsbidraget till beredskapsarbeten.Vänsterpartiet kommunisterna begär i motion 19867/87:A239 en reducering avanslaget med 225 milj. kr. Sänkningen motsvarar en halvering av de medelregeringen har beräknat till rekryteringsstöd. Utskottet har i det föregående med avstyrkande avföreliggande motioner i motsvarande delar godtagit regeringens förslagbeträffande de olika åtgärdernas omfattning och inriktning samt beträffandeändrade bidragsregler för beredskapsarbetena. Även regeringens beräkning avmedelsbehovet under de enskilda posterna har godtagits. Med avstyrkande avmotionerna A229, A239 och A260 i de delar de nu föreligger föreslår utskottetatt anslaget för nästa budgetår förs upp med det belopp som regeringen harbegärt. 1 658 913 000 1 200 000 000 1 140 000 000 Regeringenföreslår under punkt B 6 (s. 93-94) att skall fill Statsbidrag förungdomslag för /88 anvisa ett förslagsanslag av 1 140 000 000kr. I det tidigare avsnittet om ungdomsåtgärder har utskottetbehandlat frågor om det fortsatta bedrivandet av verksamheten med ungdomslag. Ianslutning härtill har utskottet även tagit ställning till det förslag om ändringi lagstiftningen som regeringen har lagt fram under denna punkt i propositionenoch som gäller arbete i ungdomslag för ungdomar med varaktiga fysiskafunktionshinder. Av statsfinansiella skäl föreslår regeringen under dennapunkt även en sänkning av statsbidraget till administrations- ochhandledarkostnader. Bidraget utgör av lönekostnaderna förungdomar i ungdomslag, och det föreslås bli sänkt till . Förslaget godtas avutskottet. De totala statsbidragskostnaderna för verksamheten medungdomslag uppgick /86 till ca 1 660 milj. kr. Verksamheten hardärefter minskat i omfattning, och minskningen väntas fortsåtta nästa budgetår,bl. a. med hänsyn till den sysselsättning som i stället kan beredas arbetslösaungdomar genom de nya inskolningsplatserna. Medelsbehovet beräknas på grundhärav i propositionen till 1 140 milj. kr. Moderata samlingspartiet - som i kommittémotion1986/87:A258 begärt att verksamheten med ungdomslag skall upphöra fr. o. m. den1 - yrkar i enlighet härmed i kommittémotion 1986/87: A260 attanslaget endast beräknas med det belopp som behövs för den första hälften /88 eller med 520 milj. kr. Av samma skäl begär vänsterpartietkommunisterna i partimotion 1986/87:A239 ett anslag av 570 milj. kr.Centerpartiet - som vill öka verksamheten med inskolningsplatser och till följdhärav minska behovet av platser i ungdomslag - yrkar i kommitté- AU1986/87:11 motion 1986/87:A267 att anslaget bestäms till 840 milj. kr.- Med hänvisning till de tidigare ställningstagandenabeträffande verksamheten med ungdomslag och då medelsberäkningen ipropositionen lämnas utan erinran avstyrker utskottet motionerna A239, A260 ochA267 i de, föreliggande delarna och föreslår att det av regeringen begärdaanslaget anvisas av . Nytt anslag (förslag) 250 000 000 Regeringen föreslår under punkt B 7 (s. 95) att riksdagenskall till Statsbidrag till inskolningsplatser för /88 anvisaett reservationsanslag av . Regeringen har bemyndigats (prop. 1985/86:150 bil. 4, AU19) att under vissa förutsättningar disponera 250 milj. kr. från anslagetStatsbidrag för ungdomslag för ett nytt system med inskolningsplatser. Dessaförutsättningar liksom den fortsatta verksamheten har behandlats i dettidigare avsnittet om ungdomsåtgärder. I detta ingår verksamhetens beräknadeomfattning under nästa budgetår. Som ovan redovisats begär.regeringen för nästa budgetårett anslag av 250 milj. kr. , som i enlighet med vad tidigarenämnts vill utöka verksamheten utöver vad regeringen beräknat, föreslår imotion 1986/ 87:A267 att anslaget anvisas med 375 milj. kr. Vänsterpartietkommunisterna, som å andra sidan menar att verksamheten bör upphöra , föreslår i motion 1986/87:A239 ett till hälften sänktanslag eller 125 milj. kr. Moderata samlingspartiet föreslår i kommittémotion1986/87:A260 ett anslag av 100 milj. kr. med hänsyn till att verksamheten medinskolningsplatser liksom med ungdomslag bör upphöra . Somframgått av redovisningen för kommittémotion 1986/87:A258 under avsnittet omungdomsåtgärder är det moderata samlingspartiets avsikt att de nämndaverksamheterna skall successivt ersättas av ett nytt systemmed arbetspraktik. Övergången till det nya systemet är avsedd att varagenomförd . Till finansiering av verksamheten föreslårmotionärerna att till Statsbidrag till arbetspraktikplatser för nästa budgetårskall anvisas ett nytt förslagsanslag om 500 milj. kr. Dessutom begärmotionärerna för den nya yrkesutbildning för långtidsarbetslösa ungdomar medsociala problem som de förordat ett nytt reservationsanslag om 50 milj. kr. I enlighet med ställningstagandena under avsnittetÅtgärder för ungdomar biträder utskottet regeringens anslagsframställning ochavstyrker följaktligen samtliga ovan redovisade motionsyrkanden. AMU-gruppen:Uppdragsverksamhet AU 1986/87:11 1986/87 Anslag 1 000 1.987/88 Förslag 1 000 . Regeringen föreslår under punkt B 10 (s. 96-100) attriksdagen skall till AMU-gruppen: Uppdragsverksamhet för /88anvisa ett förslagsanslag av . Den nya organisationen för arbetsmarknadsutbildning,AMU-gruppen, startade . Fr. o. m. innevarande budgetår skallverksamheten bedrivas så, att intäkterna täcker uppkommande kostnader, varvidintäkter och utgifter redovisas över förevarande anslag. För att övergångsvisutjämna skillnader i flödet av inkomster och utgifter disponerar AMU- :gruppens styrelse en rörlig kredit om 160 milj. kr. I budgetpropositionen lämnas vissa uppgifter omAMU-gruppens aktuella ekonomiska situation mot bakgrund av de svårigheter somuppkom vid verksamhetens start. Vad härom och i övrigt anförts under dennapunkt i propositionen ger inte utskottet anledning till något särskiltuttalande. Anslaget bör som regeringen föreslagit anvisas med ettformellt belopp av . AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter 1986/87 Anslag 29 500 000 1987/88 Förslag 25 300 000 Regeringen föreslår under punkt B 11 (s. 100-101) attriksdagen skall till AMU-gruppen: Bidrag till vissa driftutgifter /88 anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget betalas kostnader dels förutvecklingsarbete, personalutbildning och marknadsföring, dels för lokaler somskall avvecklas, dels ock för underskott vid AMU-center. Anslagetskall minskas med 5 milj. kr. när det gäller de förstnämnda ändamålen. Medelsberäkningeni propositionen lämnas av utskottet utan erinran. I enlighet med regeringens förslag under punkt B 12 (s.101-102) bör till AMU-gruppen: Investeringar för nästa budgetåranvisa ett reservationsanslag av 15 milj. kr. Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- ochkonfektionsindustrierna Regeringen föreslår under punkt B 16 (s. 104-105) attriksdagen skall till Tillfälligtsysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för °' budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . AU 1986/87:11 Hans Nyhage och () yrkar i motion1986/87:A219 att regeringens anslagsframställning skall avslås. Ett liknandeavslagsyrkande framställs även i den till nåringsutskottet hänvisade motionen1986/87:N413 av m. fl. (c). har berettstillfälle att yttra sig över sistnämnda yrkande. Avslagsyrkandena i de båda motionerna grundas på att demedel som frigörs vid en indragning av det bidrag det här gäller i ställetskall användas till avskrivningslån för utveckling av tekoindustrierna.Motionärerna utgår vidare från att regeringen kan lägga fram förslag till ettnytt stödsystem i så god tid att kan fatta beslut som träder i kraftden . Utskottetfår med anledning härav anföra följande. beslöt (AU 1982/83:29, rskr. 322) attdet tillfälliga sysselsättningsbidraget för textil- och konfektionsindustrierna- vanligen benämnt äldrestödet - skulle successivt trappas ned. Bidraget ficksålunda under /86 utgå med högst av de totalalönekostnaderna för personal i tillverkning. För innevarande budgetår är bidragsandelenminskad till , och under nästa budgetår är den avsedd att utgöra . Utskottet föreslog att frågan om en omvandlingav äldrestödet till annan stödform borde utredas genom regeringens försorg.Detta blev också beslut (AU 1985/86:11 s. 71-72, rskr. 153).Bakgrunden till denna framställning till regeringen var att det i två tillutskottet hänvisade motioner hade föreslagits att äldrestödet skulle ersättasav avskrivningslån. I motionerna hänvisades till det förslag härom som hadeutarbetats av branschorganisationerna. Utskottet ansåg att detta förslag intevar tillräckligt genomarbetat för att skulle kunna ta ställning ifrågan och anförde vidare att det mycket väl kan finnas såväl fördelar somnackdelar med ett införande av nya stödformer. Olika effekter måste därförutredas mycket noggrant. Bl.a. måste enligt utskottets uppfattning belysas desysselsättningsmässiga konsekvenserna för den äldre arbetskraften vid de mindrekonkurrenskraftiga tekoföretagen, om äldrestödet med kort varsel skulle utgå urmedelsarsenalen. Utskottets slutsats av det anförda blev att man i berördadepartement borde närmare utreda.branschorganisationernas förslag, varefterregeringen borde återkomma till med resultatet av det arbetet. Regeringen har uppdragit åt statenspris- och kartellnämnd att utreda frågan om en ny stödform för tekoindustrin.I ett frågesvar i kammaren har industriministern meddelatatt uppdraget skall vara slutfört . räknarmed att kunna hålla den fastställda tidplanen. Industriministern avser attefter remissbehandling - som beräknas ta - och sedvanligberedning i föreslå regeringen att återkomma till ifrågan. Mot bakgrund av förra årets riksdagsbehandling utgårutskottet från att regeringen redovisar sina bedömningar i en proposition tillhösten 1987. Detta bör ges regeringen till känna.