bet · GA01FiU28 · 1986-12-31 00:00:00 — om ändrade kassakrav (prop. 1986/87:143 mom. 7 och1986/87:12 mom. 21) FiU 1986/87:28 I detta betänkande tillstyrker utskottet ett förslag tilländring i lagen om kreditpolitiska medel. Förslaget innebär attkassakvotskravet skall kunna tillämpas på alla kreditinstitut i stället för somhittills enbart på bankinsfitut. Förslaget innebär också att gesmöjlighet att utforma kassakravet på alternativa sätt. Företrädarna förmoderata samlingspartiet och avstyrker dessa förslag i en gemensamreservation. Övriga förslag i propositionen om bl.a. ny lag förriksbanken avser utskottet att behandla i ett annat sammanhang. I detta betänkande behandlar utskottet dels proposition 1986/87:143 om ny riksbankslag och ändrathuvudmannaskap för , i vad avser 7. förslag till lag omändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel, dels de med anledning avpropositionen väckta motionerna 1986/87:FillO av m.fl. (m),1986/87:FiHl av (). För att möjliggöra en samlad behandling av föreliggandeförslag till ändringar i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel harnäringsutskottet beslutat att till finansutskottet överlämna dels proposition1986/87:12 om ny banklagstiftning i vad avser förslag (21) till lagom ändring inämnda lag, rfe/i motion 1986/87:N121 av m.fl. (fp) yrkande 1i motsvarande del. konstaterar härvid, med hänsyn till vadsom är föreskrivet i 4 § lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, att den iproposiiton 1986/87:12 föreslagna ändringen i lagen om kreditpolitiska medelkan vidtagas oberoende av kommande ställningstagande till övrigalagförslag i propositionen. Skrivelser i ärendet har inkommit till finansutskottetfrån . , ,Stadshypotekskassa och Svenska Fondhandlareföreningen.Företrädare för Stadshypotekskassan och har deltagit ihearings med utskottet. 1 1986/87. Propositionerna FiU,1986/87:28 I proposition 12 har regeringen (finansdepartemeritet)efter föredragning av statsrådet . Å. föreslagit attanta det av lagrådet granskade förslaget fill 21. lag om-ändring i lagen(1974:922) om kreditpolifiska medel. Lagförslaget har följande lydelse. Lag omändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs att i 2 §lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel orden "centralkassa för jordbrukskredit" skall bytas ut mot"central föreningsbank" och ordet '. 'jordbrukskassa" skall bytas ut mot"lokal ' Denna lag träder i kraft . I proposition 143 har regeringen ()efter föredragniiig av statsrådet föreslagit attanta det i propositionen framlagda och av lagrådet granskade förslaget till 7.lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolifiska medel. Lagförslaget framgår av bilaga till betänkandet. 1986/87:Fil 10 av m.fl. (m), vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts ombetydelsen av fortsatt avreglering av kreditmarknaden, 2. att riksdagenbeslutar att kassakrav endast får åläggas bankinsfitut, 3. att riksdagenbeslutar att i innestående likvida medel till följd av ålagdakassakrav skall gottgöras skälig ränta, ' 4. att riksdagenbeslutar att kassakrav skall kunna beräknas endast i förhållande tillbankinstitufs förbindelser, 5. att riksdagenbeslutar avslå förslaget att tillåta marginella kassakvoter. 1986/87:Filll av (), vari hemställs attriksdagen avslår de föreslagna förändringarna i bestäifimelserna om kassakvoterenligt vad som anförs i motionen. 1986/87:N121 av m.fl. (fp), varihemställs ' ' 1. att avslår proposition 1986/87:12, imotsvarafide del. I propositionen föreslås atf bestämmelserna om kassakrav iden kreditpolifiska lagen ges en ändrad utformning och utvidgattillämpningsområde. Avsikten är att dessa bestämmelser senare skall föras övertill riksbanksla- Dennya riksbankslagen, som föreslås i propositionen, förutsätter vissa FiU 1986/87:28 ändringari regeringsformen och riksdagsordningen. inte trädai kraft då val till hållits. attutskottet först därefter, , kan behandla förslaget till ny riksbankslag.Utskottet tar därför i här föreliggande betänkande endast upp förslagettill förändringar av den kreditpolitiska lagen och de motioner som väckts medanledning härav. Frågan om att överföra kassakraven med de nu föreslagnaförändringarna till riksbankslagen berörs dock avslutningsvis av De traditionella kreditpolitiska instrumenten ärmarknadsoperationer och diskontopolitik. Därutöver förfogar över deinstrument som regleras genom lagen om kreditpolitiska medel. De ärlikviditetskrav, kassakrav, utlåningsreglering, emissionskontroll, allmänplaceringsplikt, särskild placeringsplikt och räntereglering.Utlåningsreglering, allmän och särskild placeringsplikt samt räntereglering äratt anse som extraordinära medel. Förordnande om att använda något av dessamedel får meddelas endast om synnerliga skäl föreligger. Förordnande om kreditpolitiska medel kan avse ett ellerflera slag av bankinstitut, försäkringsinstitut eller annat kreditinstitut.Förordnande om emissionskontroll eller räntereglering kan avse även annan änkreditinstitut. avses bankakfiebolag, sparbank och centralföreningsbank och med försäkringsinstitut avses med svensk koncession. i lagens mening är,vid sidan om bankinstituten och försäkringsinstituten, lokal föreningsbank,kreditaktiebolag, finansbolag, landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionernasamt . I propositionen föreslås att ävenfondkommissions-bolag skall definieras som kreditinstitut. Lagen om kreditpolitiska medel trädde i kraft den 1januari 1975. Giltighetstiden begränsades av till . Den hardärefter förlängts vid fem tillfällen, senast genom beslut av hösten1986 med , dvs. till utgången av (prop. 1986/87:27, FiU1986/87:7, rskr. Lagen är en fullmaktslag. Den ger regeringen befogenhetatt på framställning av fullmäktige i förordna att fåranvända ett eller flera av de kreditpolitiska medlen. Förutsättningen för ettsådant förordnande är att det behövs för att uppnå de mål som har fastställtsför penningpolitiska verksamhet. Om regeringen har meddelat förordnande om att ettkreditpolitiskt medel får användas, ankommer det på att svara för detillämpningsföreskrifter som behövs. får begränsa användningen avkreditpolitiskt medel till ett eller flera slag av institut, undanta visstinstitut om särskilda skäl föreligger och utfärda olika föreskrifter för skildainstitut. I propositionen föreslås att kassakrav skall kunnatillämpas inte enbart på banker utan även på andra kreditinstitut samtfondkommissionärer. Som motiv härför åberopas i propositionen konkurrens- ochneutralitetsskäl. En utvidgad tillämpning av kassakraven ligger i linje medvad den kreditpolitiska utredningen (E 1980:3) föreslog i sittbetänkande En effekfivare kreditpolitik (SOU 1982:52). r 1986/87. kassakraven som ettmarknadskonformt medel, föreslog att alla kredifinsti- FiU 1986/87:28 tut samt företag ochfondkommissionärer skulle kunna bli föremål för Föratt kassakraven skall kunna tillämpas neutralt mellan alla kreditinstitut föreslåsdessutom i propositionen vissa förändringar i utformningen av kassakraven.Ändringarna överensstämmer i huvudsak med kreditpolitiska utredningens förslag.Enligt propositionens förslag skall en marginell kvot kunna användas, dvs.kassakvoten får baseras på förändringar i ett kreditinstituts förbindelserunder . För att kassakrav skall kunna ställas på t.ex.försäkringsinsfitut föreslås också att kravet skall kunna beräknas på ettinstituts placeringar (tillgångar). Imotion Filll av () yrkas avslag på propositionens förslag omförändringar av kassakvoterna. I motion Fil 10 av m.fl. (m) yrkasavslag på förslaget att kassakrav får tillämpas på andra än bankinstitut ochmarginella kassakvoter tillåts. Enligt mofionärerna bör kassakrav endast kunnaberäknas i förhållande fill bankinstitutens förbindelser. Motionärerna anföratt behovet av konkurrensneutralitet är ett ovidkommande krav. Bankerna harsedan gammalt ensamrätt att låna i , att motta inlåning frånallmänheten och att verka som valutabank. Genom att kombinera avistainlåningoch uflåning spelar de också en kreditexpanderande och därmedpenninggenererande roll. De kan därför, enligt motionärerna, inte jämställasmed andra kreditinstitut. Bankernassärställning på kreditmarknaden motiverar, enligt motionärer-ha, att endastdessa bör kunna bli föremål för kassakrav. Önskemålet om konkurrensneutralitettorde bottna i att kassakravsmedlen hos ejfillerkänts ränta. Detta rättviseproblem löses enklast, enligt motionärerna,genom att sådana medel görs räntebärande. Propositionens förslag till ändradutformning av kassakravet gör enligt motionärerna att förutsättningar skapasför ändamålsstyrning av krediterna. De marginella kassakraven kan enligtmofionärerna liknas vid utlåningsreglering. Denna typ av regleringar avvisasbestämt. Utskottetvill med anledning härav anföra följande. Kassakraven har traditionellttillämpats för att dra in likviditet från banksystemet och därigenom åstadkommaen åtstramning på kreditmarknaden och påverka det allmänna ränteläget. Skärptakassakrav påverkar bankernas marginalkostnad för upplåningen. Kassakravet harvarierat , men har normalt legat . Det högsta kravsom tillämpats var och det gällde 1980. För närvarandeär kravet att av, förenklat uttryckt, bankernas skulder i svenska kronorskall vara placerade på räntelöst konto i . Enhöjning av kassakraven för bankinstituten leder till en höjning av räntenivån.Därmed påverkas hela marknaden. Bankerna drabbas dessutom av att en del avderas kreditgivningskapacitet begränsas genom att medel måste placeras hosriksbanken. Härigenom skapas ett incitament till att krediter flyttas från bankertill andra kreditinstitut. Utskottet delar därför föredragandens uppfattningatt för att skapa konkurrensneutralitet bör kassakrav kunna tillämpas även påövriga kreditinsfitut. Det gör det möjligt för att mer effektivtstyra räntebildningen och motverka en snedvridning avkonkurrensen mellan banker och andra kreditinstitut. FiU 1986/87:28Utskottet fillstyrker således propositionens förslag i denna del och avstyrkeryrkande 2 i motion Fil 10. kritik som framförts mot förslaget att kassakvotskravet skall kunnatillämpas på andra kreditinstitut än bankinsfitut har som exempel redovisatsvad konsekvenserna skulle kunna bli om nuvarande nivå på kassakrav förbankinstitut tillämpades även för andra institut. I en skrivelse från Stadshypotekskassanredovisas t.ex. den kostnadsökning som ett 3-procenfigf kassakrav förbostadslåneinstituten skulle motsvara. I skrivelsen uttrycks också farhågor föratt de större bostadsföretagen, om kassakrav tillämpas för bostadsinstitut somhöjer dessas kostnader, går förbi instituten direkt till obligafionsmarknaden. Utskottetförutsätter att för kapitalmarknadsinsfitut som bedriver långsikfigräntebunden utlåning är avsikten att tillämpa marginella kassakrav. Det skullevara olämpligt att använda andra än marginella krav på exempelvisbostadsinstituten. Föratt kassakravet skall kunna tillämpas på ett konkurrensneutralt sätt mellanolika kreditinstitut bör således kassakvoterna utformas på sådant sätt att hänsyntas till resp. kreditinsfituts in- och utlåningsstruktur. Detta leder utskottettill slutsatsen att förslagen om att kassakraven skall kunna bestämmas sommarginella kvoter eller kunna beräknas på kreditinstitutets placeringar börbifallas av . Utskottet tillstyrker således propositionen i denna deloch avstyrker yrkandena 4 och 5 i motion Fil 10. Vad utskottet anförtinnebär att även motion Filll avstyrks av utskottet. Somargument mot propositionens förslag till ändrad utformning av kassakraven haranförts, såväl i motioner som i skrivelser till utskottet, att de i framtidenskulle kunna användas som ett selektivt medel och för ändamålsstyrning avkrediter. Utskottet vill emellertid framhålla att skillnaderna iförutsättningar för olika kreditinstitut medför att kassakraven för att kunnatillämpas likformigt måste utformas på olika sätt beroende på in- ochutlåningens struktur och syften. Därtill kommer att statsmakterna av olika skälliksom vid tillämpning av övriga instrument som regleras i lagen omkreditpolitiska medel kan habehov av att med hjälp av kassakrav på visst sättstyra eller begränsa kreditgivningen under . Utnyttjatpå detta sätt är kassakvotskravet inte generellt på det sätt som instrumentetfillämpas av andra centralbanker eller på det sätt som statskuldspolitiskakommittén förutsatte i sitt betänkande. Det finns därför skäl att ytterligareöverväga hur kassakvotskravet skall utformas i den nya riksbankslagen. Dettakommer utskottet att ta upp i samband med att förslaget till ny riksbankslagskall behandlas av utskottet . Proposifionensförslag att i den kreditpolitiska lagen inkludera även fondkommissionsbolagenbland kredifinstituten har inte kommenterats i motionerna. Utskottet anser detvälbetänkt att i den kreditpolifiska lagregleringen innefatta alla typer avaktörer på kreditmarknaden. I annat fall finns risk för snedvridningar avkreditmarknaden och möjligheter för vissa aktörer att kringgå den eventuellaregleringen eller styrningen av kreditgivningen som kan komma att behöva vidtasi vissa situationer. Utskottet tillstyrker proposifionens förslag i denna del. I proposition 1986/87:12 om ny bankrörelselag föreslås attorden "central- FiU 1986/87:28 kassa för jordbrukskredit" i 2 § lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel byts ut mot "centralföreningsbank" och ordet "jordbrukskassa" byts ut mot"lokal föreningsbank". Denna proposition behandlas avnäringsutskottet, men det här nämnda lagförslaget har överlämnats tillfinansutskottet och kan genomföras utan att avvakta ställningstagandetill propositionen i övrigt. Utskottet förordar att. detta förslag, genomförsnu. Det innebär att utskottet avstyrker motion N121 av m.fl.(fp) yrkande 1 om avslag på proposition 1986/87:12 i den del yrkandet kan ansesomfatta denna fråga. I motion Fil 10 anförs att en betydande avregleringgenomförts på den svenska kreditmarknaden. Den övergång från selektiva tillmarknadskonforma medel som ägt rum anser motionärerna bör fortsätta. Utskottet vill med anledning härav anföra att sedanplaceringsplikten för livförsäkringsbolag upphörde att gälla den 1 december1986 tillämpas av de kreditpolitiska medlen i princip endast kassakraven förbankinstitut. Detta krav betraktas, som motionärerna själva anför, som ettmarknadskonformt medel. Utskottet ser mot denna bakgrund inte något behov avett särskilt uttalande från sida med anledning av yrkande 1 i motionFil 10. I motion Fil 10 yrkas vidare att bankernas kassakravsmedeli skall vara ränteberättigade. När räntegottgörelsen påkassakravsmedlen slopades var avsikten att bankerna skulle kompensera dettagenom högre räntor på utlåningen. Frågan om räntegottgörelse påkassakravsmedlen bör därför prövas av på penningpolitiska grunder.Utskottet avstyrker därmed motion Fil 10 yrkande 3. 1. beträffandeändringar av kassakravet attriksdagen med bifall till propositionerna 1986/87:12 mom. 21 och 1986/87:143mom. 7 och med avslag på mofionerna 1986/87:FillO yrkandena 2, 4 och 5,1986/87:Filll samt 1986/87:N121 yrkande 1 i motsvarande del antar det i t/Vflgöintagna förslaget till lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiskamedel, 2. beträffandefortsatt avreglering på kreditmarknaden att avslår motion1986/87:FillO yrkande 1, 3. beträffanderänta pä kassakravsmedel attriksdagen avslår motion 1986/87:FillO yrkande 3. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (),(), (), 1986/87:28 (),(), (), (), (), FilipFridolfsson (m), i ' (s), i (vpk), (), (), () ochoch (). Ändringar av kassakravet (mom. 1) AnneWibble (fp), (), (), () ochMargitta () anser att delsden del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Utskottetvill" och på s. 5 slutar med "denna del" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning att kravet på konkurrensneutralitet inte kanåberopas i detta sammanhang. Bankernas rätt att låna i och mottainlåning från allmänheten ger dem en särställning på kreditmarknaden som göratt de inte kan jämställas med andra kreditinstitut. Det finns därför enligtutskottets mening inte anledning att utvidga omfattningen av kassakravet tillatt avse även andra kreditinstitut. Utskottet avstyrker således propositionensförslag i denna del och bifaller yrkande 2 i motion FillO. Omkassakravet tillämpas endast på bankinstitut saknas anledning att ändrautformningen av kassakraven. Propositionens förslag till utformning avkassakraven skulle dessutom, som anförs i motionerna FillO och Filll, möjliggöraändamålsstyrning av krediter och öppna för vad som kan liknas vid direktutlåningsreglering. Denna typ av selektiva medel anser utskottet bör avvecklas.Utskottet avstyrker således propositionen även i denna del och tillstyrkerbifall fill yrkandena 4 och 5 i motion FillO. Vad utskottet anfört innebär attutskottet även tillstyrker motion Filll. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande ändringar av kassakravet att med bifall tillmotionerna 1986/87:Fil 10 yrkandena 2, 4 och 5 samt 1986/87:Filll och medavslag på motion 1986/87:N121 yrkande 1 i motsvarande del dels avslår iproposition 1986/87:143 mom. 7 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1974:922) om kreditpolitiska medel, dels med bifall till proposition1986/87:12 mom. 21 antar följande Lag omändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel Härigenom föreskrivs att i 2 § lagen (1974:922) omkreditpolitiska medel orden "centralkassa för jordbrukskredit" skallbytas ut mot "central föreningsbank" och ordet"jordbrukskassa" skall bytas ut mot "lokal föreningsbank". Dennalag träder i kraft . 2.Fortsatt avreglering på kreditmarknaden (mom. 2) FiU 1986/87:28 (), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "motion FillO" bort haföljande lydelse: Den avreglering av kreditpolitiken som ägt rum undersenare år måste fortsätta. Den har bidragit till en bättre fungerande och mereffektiv kreditmarknad. Avregleringen bör därför enligt utskottets meningbekräftas genom att ersätta lagen om kreditpolitiska medel med en regelrättberedskapslag för extraordinära situationer. Vad utskottet anfört omavregleringen av kreditmarknaden med anledning av motion FillO yrkande som sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse; 2. beträffande fortsatt avreglering på kreditmarknaden attriksdagen med anledning av motion 1986/87:FillO yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,' Ränta på kassakravsmedel (mom. 3) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med"I motion FillO yrkas" och slutar med "yrkande 3" bort haföljandelydelse: I motion FillO yrkas vidare att bör utge skäligränta på bankernas kassakravsmedel. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt detta är rätt sätt att skapa konkurrensneutralitet mellan bankerna ochövriga kreditinstitut. Kassakravet blir därigenom ett mer renodlatlikviditetsindra-gande kreditpolitiskt medel utan att ge upphov till särskildakostnadseffekter för bankerna. Utskottet tillstyrker således yrkande 3 i motionFillO. Vad utskottet anfört bör ges fullmäktige i till känna. dels utskottets hemställan under 3bort ha följande lydelse: 3. beträffande ränta på kassakravsmedel att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:FillO yrkande 3 som sin mening ger fullmäktige iriksbanken till känna vad utskottet anfört. och (båda fp) anför: Ett sätt att skapa konkurrensneutralitet mellanbankinstitut och övriga kreditinstitut är att ge ränta på kassakravsmedlen. Detfinns flera skäl som talar för detta. Vi anser emellertid att det ävenfortsättningsvis bör överlåtas åt att besluta därom. Lag om ändring i lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel FiU 1986/87:28 Bilaga Härigenom föreskrivs att 2, 11-13, 28 och 30!kreditpolitiska medel skall ha följande lydelse. lagen(1974:922) om I denna lag förstås med 1. bankinstitut: bankaktiebolag, sparbank och centralkassa för jordbrukskredit, 2. försäkringsinstitut: allmänna pensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut: bankinstitut, jordbrukskassa, kreditakfiebolag, finansbolag enligt lagen (1980:2) om finansbolag, försäkringsinstitut, landshypoteks- och stadshypoteksinstitutionerna och . I denna lag förstås med 1. bankinstitut:bankaktiebolag, sparbank och central föreningsbank, 2. försäkringsinstitut:allmänna pensionsfonden och försäkringsföretag med svensk koncession, 3. kreditinstitut:bankinsfitut, lokal föreningsbank, kreditaktiebolag, finansbolag,fottdkommissions-bolag, försäkringsinstitut, landshypoteks- ochstadshypoteksinstitutionerna och . Förordnande om kassakrav kan avse bankinstitut. Förordnande om kassakrav kan avse kreditinstitut. Med kassakrav avses att ett visst minsta belopp av ettkreditinstituts medel skall finnas på räkning i . Med sådanplacering jämställs inneliggande kassa i den mån denna får medräknas enligt 13§. Med kassakrav avses ätt bankinstituts medel, som innestårpå checkräkning i , ökade med inneliggande kassa i den mån dennaenligt 13 § får medräknas, skall uppgå till ett belopp somsvarar mot viss andel, högst femton procent, av institutets förbindelser med deundantag som anger enligt 13 § 4. Senaste lydelse 1980:1095. Kassakrav kan bestämmas till ett belopp som vid visstidpunkt eller svarar mot viss andel, högst femton procent,av ett kreditinstituts placeringar eller förbindelser fned de undantag somriksbanken anger enligt 13 § 4. Kassakrav kan också bestämmas så att förändringen under entidsperiod av ett kreditinstituts medel, placerade enligt 11 § andra stycket,skall svara mot en viss procent av förändringen av institutets samtliga placeringareller förbindelser med de undantag som anger. Därvid får kravetdock inte sättas högre än vad som följer av första stycket. FiU1986/87:28 Bilaga Riksbankenanger 1. den tidpunkt då kassakrav skall vara uppfyllt (beräkningstidpunkt). 2. det procenttalsom skall gälla för kassakravet, 3. i vadmån inneliggande kassa får medräknas för uppfyllande av kassakrav, 4. i vad månundantag från förbindelserna får göras. 1. den tidpunkt (beräkningstidpunkt) eller den tidsperiod(beräkningsperiod) då kassakravet skall vara uppfyllt, 2. detprocenttal som skall gälla för kassakravet och hur detta skall beräknas, 3. i vadmån inneliggande kassa får medräknas för uppfyllande av kassakravet, 4. i vad månundantag från placeringarna eller förbindelserna får göras. skall efter anmodanav lämna de uppgifter som anser nödvändiga för att bedömaom kreditpolitiskt medel behöver användas eller för att tillämpa meddelatförordnande. Uppgiftsskyldighet som sagts nu åligger även annan som kanomfattas av förordnande enligt 25 §. får föreskriva att uppgift om ränteändringskall lämnas senast före ändringen. Om skyldighet att hålla vissa uppgifter hemliga finnsbestämmelser i lagen (1934:437) för riksbank. 30 §- Särskild avgift skall utgöra, vid åsidosättande av föreskrift ifråga om I. likviditets- eller kassakrav, ett belopp sorn svararmot ränta på underskottet för tiden från föregående beräkningstidpunkt eller,om tidigare beräkning ej skett, från det föreskriften trätt i tillämpning,varvid räntesatsen för år får i fråga om likviditetskrav överstiga riksbankensdiskonto med högst och i fråga om kassakrav uppgå tillhögst två gånger diskontot. I. likviditets- eller kassakrav, ett belopp som svararmot ränta på underskottet för tiden från föregående beräkningstidpunkt eller,om tidigare beräkning ej skett, från det föreskriften trätt i tillämpningeller för beräkningsperioden, varvid räntesatsen för år får i fråga om likviditetskravöverstiga diskonto med högst och i fråga omkassakrav uppgå till högst två gånger diskontot. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse FiU 1986/87:28