bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1986/87:Jo225,1986/87: FÖ126,1986/87:Fö 136, yrkande 3 e i denna del, och1986/87:Föl51, yrkandena 6 och 7, godkänner vad föredragande statsrådet haranfört, a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Jo202 om utredning om jordbrukets beredskap och avbrottför störningar i elproduktionen, b) att riksdagenavslår rnotion 1986/87:Jo220 om förbättringar av blockorganisationen, 4, beträffandeförsörjningsberedskapen rörande ammoniak attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Jo224, yrkande 1, 1986/ 87:Föl40 och1986/87:N329, 5. beträffande/H«A'f(one/! m. i övrigt att godkänner vad föredragande statsrådet har förordat. Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 9 s.77-78) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört i fråga om funktionen Arbetskraft, Inom ramen för funktionen Arbetskraft hararbetsmarknadsstyrelsen (AMS) ansvaret för att personalplanläggning sker vidkrigsviktiga myndigheter, organisationer och företag, AMS utfärdar råd ochföreskrifter samt deltar aktivt i arbetsgivarens planering i syfte attsäkerställa en fungerande produktion i krigsförhållanden. Föredragande statsrådet (statsrådet , )framhåller betydelsen av att myndigheters och företags personalplaneringkompletteras så att den omfattar alla krigsviktiga myndigheter och företag m,m, I likhet med försvarskommittén anser han det vara viktigtatt undersöker möjligheterna att få en bättreöverblick över yrkesbakgrunden hos kvinnor med sikte pä att kunna ta till varaderas kompetens inom totalförsvaret så att verksamheten i företag ochförvaltning kan fortsätta även efter omfattande inkallelser av män. Statsrådet uppger vidare bl, a, att frågan om detarbetsrättsliga systemet under krig och beredskap, som har handlagts av den s.k, beredskapsdelegationen (A 1983:2), i princip nu är slutbehandlad. Hankommer att föreslå regeringen att överlämna en lagrådsremiss i ämnet undervåren 1987, Utskottet har liksom arbetsmarknadsutskottet inte någotatt invända mot vad föredragande statsrådet har anfört om funktionenArbetskraft. Utskottet återkommer i det följande till anslagsfrågor medanknytning till funktionen. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet har anfört om funktionen Arbetskraft. 19Funktionen Flyktingverksamhet föu 1986/87:ii Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil, 9 s,79-80) berett fillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört i fråga om funktionen Flyktingverksamhet, Funktionen Flyktingverksamhet omfattar ansvar förmottagande och omhändertagande av flyktingar under kriser och i krig samthärför erforderliga beredskapsförberedelser i fred. äransvarig myndighet för funkfionen. Föredragande statsrådet (statsrådet , ) uppgeratt regeringen har uppdragit åt statens invandrarverk att utreda och lämnaförslag rörande den framfida utformningen av beredskapen för mottagande ochomhändertagande av flykfingar under kriser och i krig. När detta uppdrag harredovisats, vilket skall ske , avser statsiådet attåterkomma till regeringen i den mån åtgärder erfordras som kräver beslut avregeringen. att lämnar utan erinranvad föredragande statsrådet har anfört i fråga om funktionenFlyktingverksamhet. 20Totalförsvarsfrågor m. m. vid länsstyrelserna Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. Ils.83-84) berett tillfälle att ta del av vad föredragande statsrådethar anfört om totalförsvarsfrågorna m.m, vid länsstyrelserna. Som fidigare angetts har utskottet fill bostadsutskottetöverlämnat den del av föredragande statsrådets anförande på s, 83 som gäller enaviserad proposifion om samordnad länsförvaltning. Genom beslutet överlämnadesockså motion 1986/87:Föl60. Länsstyrelserna är högsta civila totalförsvarsmyndighet pålägre regional nivå. De skall inrikta och samordna den civila delen avtotalförsvaret inom länen och samverka med chefen för det försvarsområde sommotsvarar länet och med berörd civilbefälhavare. Inom varje länsstyrelsefullgörs i fredstid dessa uppgifter främst av försvarsenheter. Därutöver svararförsvarsenheterna för en stor del av länsstyrelsernas uppgifter vad gällerfredsräddningstjänsten. Föredragande statsrådet (civilministern) påminner om attförsvarskommittén har framhållit att länsstyrelsernas resurser bör prioriteraspå ett sådant sätt att försvarsenheterna ges möjlighet att fullgöra sinauppgifter. Som kommentar härtill anför civilministern bl.a. följande: Länsstyrelserna har frihet, men också skyldighet, att inomramen för tilldelade resurser prioritera mellan sina uppgifter. länsstyrelsernabeaktar vad som anförts av försvarskommittén. I detta FöU 1986/87:11sammanhang vill jag särskilt framhålla vikten av att beredskapshänsyn tas i denfredstida samhällsplaneringen. har regeringen i budgetpropositionenangivit de områden och verksamheter inom vilka anslagsnedskärningar har skett.Sådana riktade åtgärder har täckt huvuddelen av de besparingar som föreslagitsför länsstyrelserna. Några riktade besparingar som avsett försvarsenheterna ochderas verksamhet har därvid inte föreslagits. Jag vill också erinra om att regeringen under förrabudgetåret tilldelade sex länsstyrelser extra medel för information och andraåtgärder med anledning av olyckan i Tjernobyl. 1 syfte att förbättrafredsräddningstjänsten har pä regeringens förslag beslutat att underdetta budgetår tilldela länsstyrelserna ytterligare . förkompletterande inköp av kommunikationsutrustning. Väckt med anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl28 av m. fl. (m) såvitt gälleryrkande 21 att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen har anförts om länsstyrelsernas uppgifter. har i olika sammanhang behandlat fråganom obalansen mellan uppgifter och resurser för länsstyrelsernasförsvarsenheter, bl. a. i ett yttrande till dåvarande civilutskottet (FöU1981/82:2 y). I FöU 1981/82:2 y gällde det ett regeringsförslag om enminskning efter pris- och löneomräkning av anslaget till länsstyrelserna m. m,för /83 (prop. 1981/82:100 bil. 18 s, 23), Därutöverföreslogs en besparing vid försvarsenheter om sammanlagt 4 milj, kr, (prop,1981/82:102 bil, 11 s, 13), Som motivering till den sistnämnda besparingenhänvisades till att arbetsuppgifterna på försvarsenheterna kunde förväntas minskatill följd av en delvis ny syn pä inriktningen av de civila delarna avtotalförsvaret. Denna ansågs främst ha att göra med kommunernas övertagande avansvaret för ledningen av civilförsvarsverksamheten pä lokal nivå. Enförstärkning av civilbefälhavarens roll fördes också in bilden.Försvarsutskottet godtog en minskning av anslaget men föreslog attbesparingen om 4milj, kr, skulle slås ut på länsstyrelsernas olika verksamheterså att försvarsenheterna liksom övriga enheter endast marginellt skulle berörasav denna besparing. Avvikande mening anmäldes av företrädare för centerpartietoch . godtog för sin del de i propositionenföreslagna besparingarna (CU 1981/82:40 s,7) vilket också blev riksdagensbeslut (rskr, 406). Moderata samlingspartiets företrädare i civilutskottetstödde i en reservation försvarsutskottets uppfattning. Utskottet behandlade senast frågan i ett yttrande tillbostadsutskottet (FöU 1985/86:5 y) med anledning av ett förslag ibudgetpropositionen 1986 (bil. 15 s. 60-61) som innebar att delar av anslagettill länsstyrelserna m. m. efterpris- och löneomräkning skulle minskas . Undantagna från FöU 1986/87:11denna minskning skulle vara de delar av anslaget som hänförde sig tillverksamheten vid länsstyrelsernas administrativa enheter och skatteförvaltningarna.I ett yrkande i en motion (1985/86:Bo301) föreslogs ett tillkännagivande avriksdagen att även länsstyrelsernas försvarsenheter skulle undantas från denföreslagna minskningen. konstaterade att det råder obalansmellan försvarsenheternas uppgifter och de resurser som står till derasförfogande. Utskottet hänvisade till ett uttalande av försvarsministern ibudgetpropositionen 1986 (bil. 6 S.94) där han slog fast att försvarsenheternasresurser minskat betydligt när organisationen förlänsstyrelsernas försvarsenheter fastställdes. Mot denna bakgrund ansågutskottet att länsstyrelsernas försvarsenheter endast i begränsad omfattningborde beröras av då aktuella besparingar. Den föreslagna minskningen avanslaget till länsstyrelserna m, m, borde, ansåg försvarsutskottet, inte drabbaförsvarsenheterna i större omfattning än som motsvarar deras andel av anslaget.Avvikande meningar anmäldes av företrädarna för moderata samlingspartiet ochcenterpartiet samt av ledamöter i utskottet. anförde vid sin behandling av ärendet(BoU 1985/86:19 s,5) bl, a, följande. yttrande angående försvarsenheternasresursbehov inför det kommande budgetåret innebär att enheterna inte bördrabbas av den i budgetpropositionen föreslagna anslagsminskningen i störreomfattning än andra enheter vid länsstyrelserna, I budgetpropositionenspecificeras till stor del hur den föreslagna anslagsminskningen tilllänsstyrelserna skall kunna genomföras. Ingen av dessa riktade besparingaromfattar primärt verksamheten vid försvarsenheterna. Den del avanslagsminskningen som inte specificeras i genomsnitt ca , perlänsstyrelse - kommer av resp, länsstyrelse att fördelas utifrån de skildaförutsättningar och behov som finns i olika län. har inte skältill annat antagande än att försvarsenheterna vid denna bedömning kommer attbehandlas på samma sätt som övriga delar av resp, länsstyrelse. Med hänvisningtill vad ovan anförts avstyrks även yrkande 2 i motion Bo301 (m). Häremot reserverade sig företrädare i utskottet frånmoderata samlingsparfiet. Med anledning av totalförsvarspropositionen återkommermoderata samlingspartiet i sin partimotion till frågan om försvarsenheternasresurser. Mofionärerna framhåller att den reducering av personalen pålänsstyrelsernas försvarsenheter som ägt rum har medfört farhågor att länsstyrelsernainte kommer att kunna lösa viktiga uppgifter, varken i fråga om freds- ellerkrigsräddningstjänsten. 1 avvaktan på att s. k. samordnad länsförvaltningeventuellt genomförs bör enligt motionärernas mening länsstyrelsernasförsvarsenheter inte bli föremål för ytterligare besparingsåtgärder. framhåller i sitt yttrande att i den månnedskärningar ägt rum vid försvarsenheterna har dessa skett mot bakgrund avlänsstyrelsernas möjlighet att inom ramen för tilldelade resurser prioritera mellansina uppgifter. återger föredragande statsrådets uppgift attnågra riktade besparingar som avsett försvarsenheterna och deras verksam- 11 1986/87. anser vidare att det bör FöU1986/87:11 strykas under vad i propositionen framhållits om att länsstyrelsernabeaktar vad försvarskofnmittén anfört om att länsstyrelsernas resurser börprioriteras så att försvarsenheterna ges möjlighet att fullgöra sina uppgifter.Det finns enligt bostadsutskottets mening inte skäl till annat antagande änpropositionens om att några åtgärder inte vidtas som innebär attförsvarsenheterna inte kan fullgöra sipa uppgifter. Vid en sådan uppfattningkan, anser bostadsutskottet, ett tillkännagivande enligt motionärernas förslaginte tjäna något reellt syfte, varför motionsyrkandet bör avslås. vill ånyo understryka nödvändigheten avatt personalresurserna vid försvarsenheterna inte ytterligare reduceras. har påpekat förutsätter också föredragande statsrådet attlänsstyrelserna kommer att prioritera sina resurser på ett sådant sätt attförsvarsenheterna ges möjlighet att fullgöra sina uppgifter. Mot bakgrund avvad utskottet tidigare påtalat och försvarskommittén nu bekräftat rörandeobalansen mellan försvarsenheternas uppgifter och resurser torde vid en sådanprioritering några besparingar som berör försvarsenheterna inte komma attaktualiseras. behöver därför inte göra något uttalande i frågan. Med hänvisning till det anförda och till bostadsutskottetsyttrande hemställer utskottet 1, att riksdagenavslår motion 1986/87: Fö 128, yrkande 21 om länsstyrelsernas försvarsenheter, 2, att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört omtotalförsvarsfrågorna m, m, vid länsstyrelserna, utom såvitt gäller enproposition om samordnad länsförvaltning, 21 Riktlinjer förförsörjningsberedskapen inom energiområdet Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil, 12 s,85108) - efter föredragning av statsrådet - föreslagit riksdagenatt 1, anta förslagtill lag om ändring i lagen (1984:1049) om beredskapslagring av olja och kol, 2, anta förslagtill lag om ändring i lagen (1985:635) om försörjningsberedskap pånaturgasområdet, I propositionen har regeringen också föreslagit riksdagenatt godkänna de riktlinjer som föredragande statsrådet har förordat för 3, mål och allmäninriktning av försörjningsberedskapen inom energiområdet, 4, försörjningsberedskapeninom elkraftsområdet, 5, kommunaltekniskförsörjning, 6, beredskapslagringav olja, 7, lagringsprocenttalm,m,, 8, omstruktureringav ansvaret för oljelagringen, 9, beredskapslagringav kärnbränsle. 10, beredskapslagringav kol, FöU 1986/87:11 11, beredskapsåtgärderpå naturgasområdet, 12, handlingsberedskap, , ' Vidare har regeringen 13, berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet i övrigt har anfört om planeringsförutsättningar, behov av beredskapsåtgär der, ersättning av importbränslen, fjärrvärme, beredskapslagring av olja, beredskapslagring av naturgas och ett samlat lagringsprogram. Väckta med anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl27 av m, fl, (c) såvitt gälleryrkande 12 att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts om försörjningsberedskap inom energiområdet, 1986/87:Föl28 av m, fl, (m) såvitt gälleryrkande23 att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om oljelagringens omstrukturering och kostnader, 1986/87:Föl36 av m, fl, (vpk) såvitt gälleryrkandena ) att , om förslaget om avslag påtotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, som sin mening ger regeringentill känna vad i mofionen anförts om att en snabb omläggning av det svenskaenergisystemet, framför allt en avveckling av kärnkraften, är den i dagslägetviktigaste beredskapsåtgärden när det gäller energiförsörjningen, 3h) att , om förslaget om avslag påtotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, beslutar att det totalalagringsbehovet /92 för olja sätts till 10,5 miljoner m enligtenergiberedskapsutredningens förslag (bil, 12), 3 i) att , om förslaget om avslag påtotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, hos regeringen begär förslag tilluppbyggnad av en fullskaleanläggning för framställning av etanol för att ökaberedskapen inom detta vikfiga område, 1986/87:Föl53 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de inom länbefintliga skyddade lagren av petroleumprodukter inte skall beröras avoljebolagens förutskickade minskningar av deras skyddade lager, 1986/87:Föl59 av m, fl, (c) vari yrkas 1, att riksdagenbeslutar - med avslag på proposition 1986/87:95 i denna del - godkänna de mäloch allmän inriktning av försörjningsberedskapen som förordas i motionen, 2, att riksdagenbeslutar - med avslag på proposition 1986/87:95 i denna del - godkänna vad somi motionen anförts om beredskapslagringen av olja, kol, kärnbränsle ochnaturgas, 3, att riksdagenbeslutar - med avslag på proposition 1986/87:95 i denna del - som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet avett bättre beslutsunderlag avseende omstruktureringen av FöU 1986/87:11ansvaret för oljelagringen, 4, att riksdagenbeslutar att de medel som föreslås anvisade till åtgärder inom delfunktionenElkraft för /88 skall disponeras och fördelas av statensenergiverk i e:ilighet med vad som anförs i motionen, 5, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom betydelsen av ett decentralistiskt och småskaligt energisystem förhandlingsberedskap och minskad sårbarhet inom energiområdet. Beroendet av importerad olja har länge varit ett av destörsta problemen när det gäller vår försörjningsberedskap. Ända sedan andravärldskriget har sökt kompensera sin sårbarhet när det gäller olja ocholjeprodukter med beredskapslagring. Lagringsbehoven har tillgodosetts dels genomstatlig lagring, för vilken anvisat medel, dels genom tvångslagringhos importörer, återförsäljare och storförbrukare av olja. beslöt , närmast med anledning avoljekrisen , att en s.k, freds krisreserv av olja skulle byggas upp(prop, 1975:42, NU 29, rskr, 180), anslöt sig då till det s, k.lEP-avtalet inom ramen för OECD-samarbetet, Avtalet innebär bl, a, att varjeland skall ha en fredskrisreserv som motsvarar 90 dagars nettoimport. Gällande mål och inriktning av försörjningsberedskapeninför kriser och krig inom bl, a, energiområdet lades fast av statsmakterna i1982 års försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. Vikten av attprioritera oundgängliga behov inom vissa försörjningsområden, bl.a. värme,betonades därvid. Riktlinjer för beredskapslagring av olja godkändes avriksdagen (prop. 1984/85:53, FöU 6, rskr. I anslutning härtillbeslutades om oljelagringsprograrn t. o. m. innevarande är. Genom sistnämnda riksdagsbeslut antogs också nu gällandelag om beredskapslagring av olja och kol m. m. I fråga om olja innebar lageningen större ändring i förhållande till vad som gällt tidigare. Den i lagenföreskrivna skyldigheten att lagra kol var däremot en nyhet. godkändei det sammanhanget också riktlinjer för beredskapslagring av kol och kärnbränsle. beslöt om vissa provisoriska åtgärderinom naturgasområdet (prop, 1984/85:172, FöU 13, rskr, 390), Prognoser över energikonsumtionens utveckling underprogramperioden fram t,o,m, har utarbetats av statens energiverk.Enligt dessa förväntas den totala energianvändningen inom industrisektorn ökanågot . Elenergin väntas svara för den övervägande delen avökningen. Användningen av kol, trädbränslen samt bensin och dieselolja kommerlikaså att öka enligt prognoserna. Användningen av eldningsoljorväntas däremot ha minskat med en tredjedel av användningen år1985. 1985 ärs energiberedskapsutredning (EBU) har i sittbetänkande Bränsle och drivmedelsberedskapen under kriser och i krig (SOU 1986:42) lagt fram .,. förslag omförsörjningsberedskapen inom bränsle- och drivmedelsområdet FöU 1986/87:11under programperioden /88-1991/92. Betänkandet har remissbehandlats. Ensammanfattning av betänkandet och remissyttrandena har fogats tilltotalförsvarspropositionen (bilaga 12:1). Energiberedskapsfrågorna har behandlatsockså av försvarskommitté i betänkandet SOU 1987:9. I det följande behandlas regeringens förslag ommotionsyrkandena uppdelade på olika delfrågor. Mål och allmän inriktning av försörjningsberedskapen inomenergiområdet m. m. När det gäller mäl och allmän inriktning avförsörjningsberedskapen på energiområdet understryker föredragande statsrådet nödvändigheten av att med tillräckligt hög säkerhet trygga de oundgängliga behoven för individens överlevnad och samhällets funktioner om vi i händelse av en kris eller ett krig helt eller delvis blir hänvisade ttll de försörjningsresurser som då finns ' De oundgängliga behoven bör garanteras med god marginal. Vidare anserstatsrådet bl, a, att tillräcklig hänsyn till beredskapsaspekterna måste tas ifredstid, bl, a, i samband med planeringen av anläggningar och system förfredstida bruk. Detta är enligt statsrådet särskilt viktigt att beakta i denomläggning av energisystemet som pågår. Statsrådet betonar också vikten av att planeringen är tillräckligtflexibel och inte för hårt låst till antaganden om vissa bestämda krisfall. Föratt bedöma behovet av beredskapslager och andra beredskapsåtgärder är det dockenligt statsrådets bedömning nödvändigt att bygga på antaganden om bl, a, olikaförlopp av en kris och möjlig krisimport. Föredragande statsrådet behandlar vidare deplaneringsförutsättningar utifrån vilka beredskapsplaneringen på energiområdetskall utformas: Han ansluter sig därvid till vad försvarsministern har förordatför planeringen inom totalförsvaret. Detta innebär bl. a. att man vidplaneringen skall utgå från att förkrigsskedet har en varaktighet av ungefärett år. Man skall vidare räkna med större import under detta skede än manhittills har gjort. Statsrådet anser, i likhet med försvarskommittéri, att manskall Utgå från en genomsnittlig importnivå under skedet av av detnormala. För neutralitet och krig bör man däremot inte räkna med någon importalls, I det sammanhanget framhåller statsrådet att särskilda antaganden omkaraktären av en fredskris inte direkt ingår i planeringsförutsättningarna.Planeringen inför en fredskris inom oljeomrädet följer i stället av åtagandenaenligt det s, k, lEP-avtalet, som såsom framgår av redogörelsen i detföregående har anslutit sig till. Statsrådet uppehåller sig ocksä vid de behov avberedskapsåtgärder som han anser bör finnas. Med utgångspunkt i ett konstaterande att kostnader för oljelagring är höga prioriterar han beredskapsåtgärderna i följande ordning: handlingsberedskap, åtgärder för bevarande och ökning av inhemsk produk tion, omställningsåtgärder, ersättning med inhemska bränslen eller el samt lagring av importbränslen. utskottet FöU 1986/87:11 Denallmänna inriktningen av beredskapsinsatserna inom energiområdet tas upp imotionerna Föl27 (c) yrkande 12, FÖ159 (c) yrkandena 1 och 5 samt FÖ136 (vpk)yrkande3g. 1centerns partimotion FÖ127 hävdas att ett energisystem grundat på inhemskaenergikällor och med småskalig utformning är mindre sårbart än ett storskaligtsystem. Motionen föreslår ett riksdagsuttalande av denna innebörd. Graden avsårbarhet beror enligt motionärerna dels på andelen importerad energi, dels påhur energiförsörjningssystemet är uppbyggt. Imofion FÖ159 yrkas avslag på regeringens förslag till riktlinjer förförsörjningsberedskapen inom energiområdet. Motionärerna förordar ettdecentralistiskt energisystem. De framhåller vidare att hushållning medtillgängliga resurser är nödvändig. Energisystemet bör enligt motionen baseraspå utnyttjande av i huvudsak inhemska, förnybara och miljövänliga energikällor.Ett energiförsörjningssystem uppbyggt på sådant sätt skulle enligt motionärernamedföra en helt annan säkerhet och försörjningstrygghet än det system somligger till grund för propositionens förslag. Minskad användning av importeradebränslen och en avveckling av kärnkraften skulle vidare enligt motionen ledatill både minskat lagringsbehov och lägre beredskapskostnader. Enligtvänsterpartiet kommunisternas partimotion Föl36 är en snabb omläggning av detsvenska energisystemet den viktigaste beredskapsåtgärden inom energiområdet.Framför allt bör kärnkraften avvecklas. Detta skulle enligt mofionärerna geutrymme för en decentralistisk energipolitik och kraftigt reducerasårbarheten, I motionen begärs att i ett uttalande till regeringenansluter sig till vad motionärerna har anfört i denna fråga, Imofionerna Föl36 (vpk) och FÖ159 (c) ifrågasätter motionärerna de i totalförsvarspropositionenredovisade planeringsförutsättningarna såvitt gäller antagandet av möjligimport. De anser detta vara alltför optimistiskt. Näringsutskottetsom har yttrat sig till försvarsutskottet över totalförsvarspropositionenanför beträffande den allmänna inriktningen av beredskapsinsatserna att det äruppenbart att utformningen av energisystemet har avgörande betydelse förförsörjningsberedskapen inom energiområdet. Enligt utskottets mening är detdock inte motiverat att nu ta upp en diskussion om energisystemets uppbyggnad.Utskottet hänvisar till en proposifion - aviserad fill - grundad påförslag från energirädet till följd av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl iSovjetunionen, Med hänsyn till att frågor om den allmänna inriktningen avenergipolitiken kommer att behandlas av riksdagenavstyrker utskottet bifall till här behandlade motionsyrkanden. Försvarsutskottetdelar näringsutskottets uppfattning och anser att skall godta de mäloch den allmänna inriktning av energipolitiken som föreslås itotalförsvarspropositionen. Motionerna Föl27 (c), FÖ159 (c) och Föl36 (vpk) böravslås av såvitt nu är i fråga.