bet · GA01SoU34 · 1986-12-31 00:00:00 — om ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop. 1986/87:100bil. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelsanvisningar till Allmänna barnbidrag. Bidragsförskott och Särskiltbidrag för vissa adoptivbarn. Utskottet tillstyrker även en lagändring sominnebär att flerbarnstillägget för fjärde och därefter följande barn från den 1januari 1988 höjs till av ett helt barnbidrag mot nuvarande 100 %.Höjningen är avsedd att kompensera familjerna för ändrade regler i fråga ombostadsbidrag. I anslutning till medelsanvisningarna behandlar utskottetett antal motioner (s, m, fp, c) om familjepolitikens allmänna inriktning ochom olika barnbidrags- och bidragsförskottsfrågor. Samtliga motioner avstyrks. Utskottets fp-, m- och c-ledamöter reserverar siggemensamt beträffande inriktningen av det familjepolitiska reformarbetet.Beträffande införande av vårdnadsersättning avges separata reservationer.Utskottets m- och c-ledamöter reserverar sig mot utskottets beslut om införandeav möjlighet till vårdnadsersättning, och m-ledamöterna reserverar sigdessutom mot beslutet om socialbidrag vid vård av egna barn. Fp-, m- ochc-ledamöterna reserverar sig vidare mot utskottets beslut beträffande barnbidragvid längre tids utlandsvistelse. M-ledamöterna avger slutligen ett särskiltyttrande med anledning av beslutet om medelsanvisning till Bidragsförskott. Proposition 1986/87:100 bil. Regeringen har under punkterna C 1, C 4 och C 6 (s. 35-37och 40-42) föreslagit (Cl) 1. att antar i propositionen framlagtförslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, 2. att till Allmänna barnbidrag för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagslag av 10 , (C 4) att till Bidragsförskott för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av 1 . 1 1986/87.12 saml. Rättelse: S. 26 rad 13 ny text: av raderna 16-18 utgår (C 6) attriksdagen till Särskilt bidrag för vissa adoptivbarn för budgetåret SoU1986/87:34 1987/88 anvisar ett förslagsanslag av . Lagförslaget fogas vid betänkandet som bilaga. I motion 1986/87:So601 av () ochBirthe Sörestedt (s) hemställs att hos regeringen begär förslag omändrade utbetalningsregler för bidragsförskott och barnbidrag vid fall av byteav vårdnadshavare. I motion 1986/87:So603 av ()hemställs att hos regeringen begär förslag till en komplettering avvårdnadsersättningen och föräldraförsäkringen i form av en trygghetsgaranti ienlighet med vad som anförts i motionen i syfte att öka tryggheten ochvalfriheten för särskilt ensamboende vårdnadshavare i knappa ekonomiskaomständigheter. I motion 1986/87:So606 av () ochGöte () hemställs att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i den nu gällande 1 § lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag atttreårsgränsen kommer att gälla för alla som är anställda av ,svenska trossamfund eller till sådant samfund knutet organ eller av en svenskideell organisation som bedriver biståndsverksamhet. I motion 1986/87:So609 av m. fl. (c)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 2 och 4), 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen av ettreformprogram för famijjepolitiken, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till en skattepliktig yårdnads-ersättning att i enförsta etapp omfatta alla familjer med barn i enlighet med detanförda, 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om sådan ändring av kommunallagen att det är förenligt med denkommunala kompetensen att i en kommun införa vårdnadsersättning. Yrkande 3i motionen behandlas i betänkandet SoU 1986/87:35. I motion 1986/87:So610av m. fl. (m) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 10), 1. att hos regeringen begär förslag tillskattefri vårdnadsersättning, som skall utgå fr. o.m. för barn mellan ett och ålder i enlighet med vad som imotionen anförts, 10. att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill sådan ändring av socialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egnabarn skall betraktas som jämbördigt med förvärvsarbete. Övrigayrkanden i motionen behandlas i betänkandet SoU 1986/87:35. I motion 1986/87:So612 av () och KjellNilsson (s) hemställs att beslutar hemställa hos regeringen attmotionen överlämnas till utredningen om en översyn av reglerna förunderhållsbidrag och bidragsförskott (dir. 1986:30) för beaktande. I motion1986/87:So615 av () hemställs, såvitt här är i fråga" SoU 1986/87:34 (yrkandena 3-5), 3. att riksdagenhos regeringen begär förslag till förbättringar av de ensamstående föräldrarnassituation i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att riksdagenhos regeringen begär förslag till vårdlön för barn i förskoleåldern i enlighetmed vad som anförts i motionen att införas , 5. att riksdagenbeslutar att ge regeringen till känna vad som ovan anförts om barnbidragen. Yrkandena 1 och 6 i motionen behandlas i betänkandet SoU1986/87:35, yrkande 2 i betänkandet SoU 1986/87:36. 1 motion 1986/87:So617 av () och AgneHansson (c) hemställs att beslutai- att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts angående en rättvisare familjepolitik och en statligvårdnadsersättning som går till alla småbarnsföräldrar. 1 motion 1986/87:So618 av () och MargitSandéhn (s) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om ändring i lagen om allmänna barnbidrag. I motion 1986/87:So626 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om familjepolitikens inriktning. Motivering till motionenfinns i motion 1986/87:A446. I motion 1986/87:So631 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om utbetalning av flerbarnstillägg. I motion 1986/87:So632 av m. fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en ny inriktningav familjepolitiken. Motiveringtill motionen finns i motion 1986/87:A463. Yrkande 2i motionen behandlas i betänkandet SoU 1986/87:35. I motion 1986/87:So635 av () hemställsatt i enlighet med vad i motionen anförts beslutar om ändring i lagen(1984:553) om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag. I motion 1986/87:So637 av m. fl. (m) hemställsatt vid behandlingen av proposition 1986/87:100, bil. 7, under förutsättning av . bifalltill yrkande 1 i motion 1986/87:Sf348, beslutar att för /88under anslaget C 4, Bidragsförskott, anvisa ! Motivering till motionen finns i motion1986/87:Sf348. I motion 1986/87:So638 av () ochGudrun () hemställs att beslutar som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om införande avvårdnadsbidrag. I motion1986/87:So639 av m. fl. (fp) hemställs, såvitt här SoU1986/87:34 är i fråga (yrkande 1), att hos regeringen begär förslagtill reformerat familjestöd i enlighet med motionens förslag. Yrkandena 2 och 3i motionen behandlas i betänkandet SoU 1986/87:35. Utskottet vill inledningsvis ge en kort redogörelse förden tidigare behandlingen av de familjepolitiska frågorna. Frågan om en samlad översyn av familjepolitikenaktualiserades av utskottet hösten 1982.1 sitt betänkande SoU 1982/83:12 (s.5-6) konstaterade utskottet att barnfamiljernas ekonomiska situation blivitutomordentligt svår i med sjunkande reallöner, stigande priser ochhyror. Detta hade hårdast drabbat familjer med låga inkomster och flera barn.De barnfamiljer som lever på en enda förvärvsinkomst hade fått detallt svårare att förstärka familjeinkomsten på grund av bristen påarbetstillfällen och barnomsorgsplatser. Utskottet konstaterade vidare attsamhällets stöd till barnfamiljerna ger en splittrad bild och att det är svårtatt överblicka effekterna av olika stöd i form av generella och riktade bidrag,matsubventioner, föräldraförsäkring, subventioner via skattesystemet m. m. Fördet fortsatta reformarbetet inom familjepolitiken ansåg utskottet att det behövdesen helhetssyn. Olika åtgärder borde samordnas, så att de samlade åtgärdernaåstadkommer en ekonomisk utjämning dels mellan olika typer av barnfamiljer,dels mellan barnfamiljer och andra i samhället. Utskottet uttalade vidare attregeringen genom tillsättande av en beredning eller på annat sätt borde låtagöra en samlad översyn av familjepolitiken. De undersökningar som gjorts avfamiljeekonomiska kommittén och ensamförälderkommittén borde enligt utskottetkunna bilda utgångspunkt för regeringens överväganden. beslöt attsom sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört. I budgetpropositionen 1983/84:100 anförde socialministernatt han tillsatt en familjeekonomisk beredningsgrupp som skulle väga samman deförslag som olika kommittéer lagt fram. presenteradesett regeringsförslag om utökat stöd till barnfamiljerna, bl. a. enbarnbidragshöjning om . per barn och år fr. o. m. (prop. 1983/84:150 bil. I propositionen 1985/86:137 framlade regeringen olikaförslag till ytterligare ökat ekonomiskt stöd till barnfamiljerna, bl. a.höjning av det allmänna barnbidraget och därmed även flerbarnstillägget,höjning av det förlängda barnbidraget och av studiebidraget samt höjning avgarantinivån inom föräldraförsäkringen. I propositionen anförde statsrådetLindqvist (s. 3) att barnbidraget är den viktigaste delen av samhällets stödtill barnfamiljerna, och att enligt hans mening förbättringarna avfamiljestödet även borde ske främst i form av ökade barnbidrag. Vid sin behandling av proposition 1985/86:137 och av förraårets budgetproposition avstyrkte utskottet de motionsyrkanden omfamiljepolitikens allmännainriktning som utskottet då hade att behandla (SoU 1985/86:28). SoU1986/87:34 Utskottet anförde därvid bl. a. följande (s. 9-10). Utskottet ser med tillfredsställelse att det skapatsutrymme för en ytterligare höjning av det allmänna barnbidraget, vilketutskottet ser söm den viktigaste delen av samhällets stöd till barnfamiljerna.Denna syn på barnbidragets roll kommer till uttryck också i propositionen.Utskottet vill erinra om sina tidigare uttalanden att det behövs ettfortsatt långsiktigt översynsarbete på familjepolitikens område och att dettaarbete bör bedrivas förutsättningslöst. Utskottet anser fortfarande att detfinns ett stort behov av en helhetssyn på barnfamiljernas ekonomiska situation.Utgångspunkten bör vara att olika åtgärder skall komplettera varandra så att detillsammantaget leder till en rättvis fördelning av samhällets stöd och därmeden utjämning mellan barnfamiljer och icke-barnfamiljer samt mellan olikainkomstskikt. Att i förväg binda sig för vissa typer av lösningar voreolyckligt, vilket utskottet framhållit upprepade gånger. I årets budgetproposition anförs (s. 36-37) att iproposition 1986/87:48 om bostadspolitiken bl. a. har föreslagits att detstatliga bostadsbidraget avvecklas fr.o.m. det fjärde barnet. föreslår nu att det bortfallande bostadsbidraget ersätts med enökning av flerbarnstillägget, så att fr. o. m. lämnas ettflerbarnstillägg motsvarande av ett helt barnbidrag för det fjärde och dedärefter kommande barnen i varje familj. Motivet för förändringarna anges iförsta hand vara att minska de kraftiga samlade marginaleffekter av skatt ochbostadsbidrag som kan uppstå för de berörda familjerna. Lagförslaget behandlasnedan på s. 17. Ett flertal motioner (m, fp och c) väckta under denallmänna motionstiden tar ånyo upp frågor om familjepolitikens allmännainrikting och om det fortsatta familjepolitiska reformarbetet. I anslutninghärtill framläggs även olika förslag om införande av någon form av allmänvårdnadsersättning. I motion So610 av m.fl. (m) föreslås bl. a. attriksdagen skall begära förslag till en skattefri vårdnadsersättning som skallutgå fr. o. m. med . för barn mellan ett ålder (yrkande 1). I motionen understryks föräldrarnas ansvar för barnensfostran och presenteras en familjepolitik som bl. a. innebär att skatten skallbestämmas med hänsyn till hur många som skall leva på hushållsinkomsten,minskad styrning av den kommunala barnomsorgen, ändrade villkor förinkomstprö-vade bostadsbidrag m. m. a. föreslås införande av ettgrundavdrag om . per barn vid den kommunala beskattningen samt rätttill avdrag för barntillsynskostnader. När det gäller skälen för införande avvårdnadsersättning anförs i motionen bl. a. att detta bör ske för att snabbtminska klyftan i stöd mellan de familjer som får och de som inte får kommunalbarnomsorg och för att minska behovet av de för många småbarn mindre lämpadesmåbarnsplatserna vid daghemmen. Den föreslagna vårdnadsersättningen avsesfinansieras inom ramen för statsbidragen till den kommunala barnomsorgen. I motion So626 av m.fl. (m) anknyts till deförslag som framförs i motion So610 (m). Motionen tar dock särskilt sikte påförhållandena för familjer på landsbygden, där många familjer lever på eninkomst. a. förändringar inom ramen för faniiljebeskatt- SoU1986/87'34 ningen ochinförande av en skattefri vårdnadsersättning för barn mellan ett Detta skulle enligt motionärerna radikalt förbättra situationen för landsbygdensfamiljer och underiätta för dem som vill stanna hemma och Vad som anförs i motionen om familjepolitikens inriktning föreslåsges regeringen till känna. Också i motion So632 av m.fl. (m) anknytstill förslagen i motion S06IO (m), men med.särskild betoning på förhållandena iStockholmsregionen. Motionärerna anför att de flesta småbarnsföräldrar saknarmöjlighet att välja och påverka hur barnen skäll tas om hand då de är små, denkanske viktigaste perioden av en människas liv. För att ändra detta måste enligtmotionärerna skatte- och bidragssystemet samt de ensidiga satsningarna på enkommunal daghemsutbyggnad förändras. Vad som anförs i motionen om en nyinriktning av familjepolitiken föreslås ges regeringen till känna (yrkande 1). I motion So603 av () yrkas attriksdagen skall begära förslag till en trygghetsgaranti som skulle kompletteravårdnadsersättning och föräldraförsäkring i enlighet med vad som anförs imotionen. Även denna motionär anknyter till förslagen i den ovannämnda motionenS06IO (m) och anför att dessa förslag avsevärt skulle förbättra den ekonomiskasituationen och valfriheten för barnfamiljerna. Enligt motionären finns detdock skäl att särskilt uppmärksamma de ensamboende vårdnadshavarna och derasbarn. Motionären anser att vårdnadsersättningen och föräldraförsäkringen börkunna kompletteras med en rätt till inkomstutfyllnad upp till en vissminimistandard, ett slags trygghetsgaranti. \ motion So639 av m. fl. (fp) anges ettantal principer som motionärerna anser böra vara vägledande för enfamiljepolitisk reform under , bl. a. ökad hänsyntill försörjningsbörda när , det gäller skattesystemet, en elimineringav inkomstprövningen i familjestödssystemet, en generell utformning avfamiljestödet, införande av ett obeskattat vårdnadsbidrag för allaförskolebarn, enhetstaxa inom barnomsorgen m. m. Motionärerna framläggervidare ett antal konkreta förslag avsedda att genomföras , bl. a.höjning av barnbidraget till . samt vårdnadsbidrag på 4 000 kr.per år och förskolebarn, och yrkar att skall begära förslag tillreformerat familjestöd i enlighet med motionen (yrkande 1). I motion So638 av och (bådafp) yrkas ett tillkännagivande av vad i motionen anförts om införande av ettvårdnadsbidrag. Motionärerna påtalar skillnaderna i samhällsstöd mellanfamiljer som får barnomsorg och sådana som inte kan få det eller somsjälva tar hand om sina barn. Enligt motionärerna är det ett rättvisekrav attvi får ett vårdnadsbidrag för alla barn upp till och med . Detta ökarvalfriheten mellan olika tillsynsformer för de mindre barnen. I motion So609 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts ominriktningen av ett reformprogram för familjepolitiken (yrkande 1). I motionennämns bl. a. införande av en skattepliktig vårdnadsersättning för familjer medbarn i förskoleåldern, ändrade regler för statsbidrag till barnom.sorgen,ändrade regler förarbetsgivaravgifter för privat barnomsorg, lindrad beskattning för SoU1986/87:34 privatadagmammor, ökad skattereduktion för familjer med en inkomst, utbyggt barnbidragm. m. Motionärerna framställer också ett särskilt yrkande om att riksdagenskall begära förslag till en skattepliktig vårdnadsersättning för allafamiljer med barn (yrkande2). Motionärerna yrkar ocksåinförande av möjlighet till vårdnadsersättning. Detta yrkandebehandlas nedan (s. 9 f). I motionen anförs bl. a. att . formarsin politik för familjernas valfrihet och avvisar politiska pekpinnar omfamiljernas val och prioriteringar. Motionärerna anför närmare om vårdnadsersättningenatt denna bör införas fr. o.m. för alla familjer med barn iförskoleåldern och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår.Ersättningen skall i skattehänseende och inom det sociala trygghetssystemetbetraktas som inkomst av förvärvsarbete. Ersättningen skall i normalfallet utgåtill den förälder som har lägst inkomst. Ersättningen skall enligt motionensättas till . I motion So617av och (bådac) anknyts till det förslag om vårdnadsersättning som framläggs i motion So609. Motionä rerna hänvisar till de stora skillnader i samhällsstöd som finns mellanfamiljer som får barnomsorg och de som inte får sådan omsorg. Rättvisa kan enligt motionärerna uppnås endast genom en statlig vårdnadsersättning ,. som gårtill alla barnfamiljer. Vad som anförts i motionen angående en rättvisarefamiljepolitik och en statlig vårdnadsersättning till alla småbarnsföräldrarföreslås ge regeringen till känna. I motion So615 av () begärs också förslag omvårdnadsersättning. Motionären yrkar att skall begära förslag tillvårdlön för familjer med barn i förskoleåldern att införas från den 1 januari1988 (yrkande 4). Vårdlönen bör enligt motionären vara beskattad och utgå med10 % av basbeloppet . Full vårdlön skall utgå för det första barnet,hälften för följande barn. I samma motion (yrkande 3) hemställs att riksdagenskall begära förslag till förbättringar av de ensamståendes situation ienlighet med vad som anförs i motionen. Motionären anser att den vårdlön somföreslås i motionen bör kunna utgå efter särskild prövning till ensamståendeföräldrar med två eller flera barn . Full vårdlön bör då komma i frågaför samtliga barn . Utskottet gör följande överväganden. Den av beslutade barnbidragshöjningenträdde i kraft och barnbidraget utgår med . permånad och barn. Fr. o. m. det tredje barnet utgår flerbarnstillägg, vilket ibudgetpropositionen föreslås höjt fr. o. m. såvitt avserbidraget för det fjärde och vart och ett av de därefter kommande barnen.Flerbarnstill-lägget ändras som anförs i propositionen (s. 37) i samband medatt det statliga bostadsbidraget avvecklas fr. o. m. det fjärde barnet. Motivetför den samlade förändringen är i första hand att minska de kraftiga samlademarginaleffekter av skatt och bostadsbidrag som kan uppstå för de här berördafamiljerna. Utskottet konstaterar att barnbidragets roll som dep viktigastedelen av samhällets stöd till barnfamiljerna härigenom betonas ytterligare. Behovet av ett fortsatt översyns- och reformarbete påfamiljepolitikens SoU 1986/87:34 område kvarstår emellertid. Utgångspunkten börsom utskottet tidigare understrukit vara att olika åtgärder skall kompletteravarandra så att de tillsammantaget leder till en rättvis fördelning avsamhällets stöd och därmed en utjämning mellan barnfamiljer och ickebarnfamiljer samt mellan olika inkomstskikt. Som utskottet tidigare mångagånger framhållit måste detta arbete bedrivas förutsättningslöst och medöppenhet för nya lösningar eller kombinationer av lösningar. Utskottetavstyrker därför motionerna So603 (m), So609 (c) yrkande 1, So626 (m), So632(m) yrkande 1 och So639 (fp) yrkande 1. När det gäller de olika förslagen om införande avvårdnadsersättning har utskottet vid tidigare behandling av motsvarandeyrkanden erinrat om sin principiella ståndpunkt att det fortsattaöversynsarbetet på familjepolitikens område bör bedrivas förutsättningslöst ochinte bindas av några i förväg gjorda uttalanden från sida. Utskottethar därför naturligen inte kunnat ställa sig bakom konkreta förslag omvårdnadsersättning. Utskottet vidhåller denna uppfattning. Motionsförslagen skiljer sig dessutom, som utskottettidigare framhållit, bl. a. i fråga om vårdnadsersättningens belopp och omersättningen skall anses ge kompensation för en arbetsinsats, och därmed varaskattepliktig, eller skattefri och neutral till hur föräldrarna ordnar omsorgenom sina barn. Konsekvenserna av de olika förslagen är därför svåra attöverblicka. Alla de framlagda förslagen innebär en låg ersättning för denförälder som väljer att sköta sina barn i hemmet. Enligt utskottets mening tersig en utbyggnad av föräldraförsäkringen med inbyggd garantinivå som en meraframkomlig väg för att ge barn och föräldrar mer tid med varandra under deviktiga första åren i barnets liv. Utskottet, som utgår från attföräldraförsäkringen omfattas av regeringens fortsatta arbete med defamiljepolitiska frågorna, anser alltså inte att det finns skäl för någotuttalande från sida. Utskottet avstyrker således motionerna So609 (c) yrkande2, So610 (m) yrkande 1, So615 (c) yrkandena 3 och 4, So617 (c) och So638 (fp). vårdnadsersättning m. m. Frågan om kommunernas möjlighet att genom kommunalvårdnadsersättning eller genom socialbidrag ge ekonomiskt stöd till föräldrarsom önskar avstå från förvärvsarbete för att själva vårda sina barn behandlas itvå motioner (m resp. c). I motion So609av m. fl. (c) yrkas attriksdagen skall begära förslag om sådan ändring av kommunallagen att det blirförenligt med den kommunala kompetensen att i en kommun införavårdnadsersättning (yrkande 4). Motionärerna anför att det inom en rad kommunertas initiativ för att lokalt skapa en vårdnadsersättning. Dessa initiativ skallses som ett resultat av en bred och entydig folklig opinion för rättvisa mellanolika barnfamiljer när det gäller omsorgen om små barn. Kommunen skall enligtmotionärerna ha möjlighet att direkt betala ut vårdnadsersättning. Om dettaförutsätter en ändring av kommunallagen bör det ske. I motion S06IO av m.fl. (m) yrkas att riksdagenskall begära SoU 1986/87:34 skyndsamt förslag till sådan ändring avsocialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egna barn skall betraktassom jämbördigt med förvärvsarbete (yrkande 10). Motionärerna anför atterfarenheten av socialtjänstlagen är att socialnämnderna vägrar att betala utsocialbidrag åt familjer där en förälder frivilligt tar hand om barnen. Vidarepåpekas att regeringsrätten också har beslutat att socialtjänstlagens stadgandeom bistånd inte ger en småbarnsförälder rätt att uppbära socialbidrag för attsjälv kunna ta hand om sina barn. Motionärerna kritiserar att en hemarbetandeförälder som inte ställt sig i daghems- och arbetslöshetskö skall anses"frivilligt avhålla sig från att arbeta" trots att vederbörande utförett arbete som på daghem skulle kosta . för två barn.Motionärerna anför att socialbidrag alltid aren nödlösning, men när behov däravtrots allt uppstår vård av egna barn bör jämställas med motsvarandeförvärvsarbete. Motionsyrkanden om införande av möjlighet att utgekommunal vårdnadsersättning har ett flertal gånger behandlats avkonstitutionsutskottet, bl. a. i betänkandet KU 1985/86:15 (s. 48) därutskottet upplyste (s. 18) att regeringen beslutat attinte vidta någon åtgärd med anledning av framställningar från sex kommuner omatt regeringen skulle verka för en lagändring som gör det möjligt för en kommunatt införa vårdnadsersättning för vård av egna barn. haravstyrkt de behandlade motionsyrkandena. Frågor om möjlighet till vårdnadsersättning ochom rätt till socialbidrag vid vård av egna barn behandlades vidare avsocialutskottet under föregående (SoU 1985/86:28). Beträffande det under föregående framställdayrkandet (c) om möjlighet till vårdnadsersättning, som i saköverensstämmer med nu behandlat yrkande (c) i samma fråga, uppfattade utskottetförslaget som närmast syftande till att kompensera föräldrar som inte åtnjuterkommunal barnomsorg. Utskottet erinrade med anledning av detta om att riksdagenhösten 1985 ställde sig bakom förslagen i proposition 1984/85:209 om förskolaför alla barn, som innebar att man slog fast principen om alla barns rätt attfr.