bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — Av det sagda följer att utskottet biträder regeringensförslag om att det NU 1986/87:30 nuvarande särskilda anslaget till SIFU skallupphöra. Utskottet avstyrker såväl mofionerna 1986/87:N137 (c) och 1986/87:N143(c) - den sistnämnda i berörd del - som motion 1986/87:N135 (m). Frågan ommedel till SIND för utbildningsinsatser behandlas av utskottet längre framunder anslaget till småföretagsutveckling. En särskild fråga om småföretagarnas utbildningsbehov tasupp i motion 1986/87:N384 (m). Motionären begär ett särskilt stöd till dengrundutbildning för småföretagare som tillhandahålls av i anslutning till i , som leder fram till ett företagardiplom, är mycket värdefullsärskilt för de minsta företagen, anser motionären. Han föreslår att ett beloppav . ställs till förfogande för nästa budgetår, varigenomverksamheten skulle kunna nå ut till fler småföretagare. Utskottet erinrar om att SIND har att lämna bidrag tillföretagsinriktad fortbildning enligt de grunder och inom de ekonomiska ramarsom statsmakterna har fastställt. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionen. En treårig försöksperiod med stöd lill industridesigninleddes /85. För ändamålet anvisades 15 milj. kr. för delsetablering och drift av ett Design Center i , dels insatser i enskildasmåföretag. Verksamheten administreras av SIND. I propositionen (s. 162 f.) föreslås nu att medel ställstill förfogande för fortsatt verksamhet under ytterligare en treårsperiod. Ettanslag av 5 milj .kr. för /88 och en medelsram av ytterligare 10milj. för resten av treårsperioden begärs. I motion 1986/87;N149 (fp) avstyrks regeringens förslag.Design Center bör nu kunna drivas på marknadsmässiga villkor, anförs det. Enligt utskottets uppfattning är det särskilda stödet tilldesign ett viktigt led i arbetet med att stärka de små och medelstora företagenskonkurrenskraft. Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotion 1986/ 87:N149 (fp) i berörd del. Utskottet tar i sammanhanget upp en motion från allmännamotionstiden, 1986/87:N352 (vpk), i vilken föreslås en utredning om en permanentdesignutställning. En sådan utställning bör enligt motionären förläggas tillsödra och integreras med konsumentservice. Utskottet - som hänvisar till vad som anförts omDesign Center -anser inte att det finns tillräckliga skäl för att det skullebyggas upp ytterligare en designutställning i med statligtstöd. Frågor om hantverk har inte särskilt berörts iproposition 1986/87:74. Utskottettar emellertid i anslutning till övriga småföretagsfrågor upp ett 59 antalmotioner om hantverk från allmänna motionstiden. Utskottet skall inledningsvis lämna vissa uppgifter omstatens nuvarande NU 1986/87:30 näringspolitiskt motiverade stöd till hantverket.SIND är central förvaltningsmyndighet för bl. a. ärenden som rör hantverk.Enligt vad utskottet har inhämtat har SIND under innevai-ande budgetår lämnatbidrag till olika aktiviteter och projekt på hantverksområdet med ca 1,3 milj.kr. bidrag för administration m. m. till , ett enskilt organ som bildades på initiativ avSHIO-Familjeföretagen, numera Småföretagens riksorganisation, med uppgift attta till vara hantverkets intressen. Härutöver har SIND till nämnden anvisat250 . för uppbyggnad av ett centralt hantverksinstitut i anslutning tillHantverkets folkhögskola i . Avsikten är att detta institut skall övertaden nuvarande nämndens uppgifter. Bland övriga större insatser av SIND påhantverksområdet kan nämnas ett utbildningsprojekt för hantverks- öchsmåföretag i glesbygd i samarbete med den kommunala vuxenutbildningen m.fi. Vidare bör nämnas att hantverksföretag som är tillverkandeföretag eller som tillhandahåller tjänster för tillverkningsindustrin ingår imålgruppen för de regionala utvecklingsfondernas finansieringsverksamhet. torde i viss utsträckning kunna bli delaktiga avfondernas företagsservice. Utskottet tar först upp två motioner i vilka berörs fråganom en central instans för hantverket. bör begära ett förslag frånregeringen om en sådan instans för att tillvarata hantverkets intressen, anförsdet i motion 1986/ 87:N410 (fp). Nämnden borde ges samma ställning som denstatliga . I motion 1986/87:N381 (m) hänvisas fillden pågående uppbyggnaden av ett hantverksinstitut i . Som ett led idetta arbete undersöks möjligheten att skapa ett databaserat register förproducent- och konsumenttjänster inom hantverksområdet. För utveckling av ettsådant register begärs ett bidrag av . Utskottet erinrar om att frågan om inrättande av enstatlig hantverksnämnd behandlades av , då avslogmotioner grundade på ett förslag till regeringen av förre riksdagsledamotenJohan A. (NU 1982/83:34 s. 25). bildatspå enskilt initiativ har motioner om att detta organ skulle få ett särskiltanslag från statsbudgeten avslagits yid flera tillfällen på förslag avutskottet. Senast skedde detta (NU 1985/86:14 s. 50), varvidreservation avgavs av och företrädare i utskottet.Som framgått får nämnden ett administrationsbidrag från SIND, som också prövarfrågor om bidrag till oUka hantverksprojekt inom ramen för tillgängligaresurser för småföretagsutveckling. Enligt utskottets mening finns det ingen anledning attöverväga en ändring av nuvarande ordning för statens ekonomiska stöd tillhantverket. SIND:s insatser på området, som har ett nära samband med verketsövriga insatser för småföretagen, har ökat. Samarbetetmed hantverkets organisationer fungerar enligt vad utskottet har erfarit väl.SIND är representerat i . Med anledningav yrkandet i motion 1986/87:N410 (fp) ser utskottet inget behov avett särskilt statligt organ på området. I sammanhanget kan noteras NU1986/87:30 att det hantverksinstitut i som väntas komma att övertaCentrala hantverksnämndens uppgifter kommer att få ökade resurser förutredningar m. m. Kravet i motion 1986/87:N381 (m) på särskilda medel för ettvisst projekt kan utskottet inte heller biträda. Frågor av denna art bör liksomhittills prövas av SIND. De två nämnda motionerna avstyrks. I motion 1986/87:N411 (m) begärs tillsättandet av enutredning om bevarande av hantverkskunnande inom skilda fack. En sådanutredning skulle ges i uppgift bl. a. att föreslå lämpliga former för ett hantverksstöd. Utskottet delar motionärens uppfattning om att hantverketutgör en viktig del av vårt kulturarv. Det planerade centralahantverksinstitutet i bör kunna svara för utredningar av det slag somavses i motionen och lägga . fram förslag till eventuella åtgärder frånstatsmakternas sida. Något initiativ av i frågan erfordras enligtutskottets mening inte . Motionen avstyrks därför. I motion 1986/87:N409 (c) begärs en översyn av skilda lag-och ersättningsregler i syfte att underlätta för ungdomar att bli lärlingar ihantverksförelag. Vad som avses är regler för arbetarskydd, försäkringar,premieersättning m.m. Vissa hithörande frågor har behandlats avarbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen i betänkandet(SOU 1986:2-3) En treårig yrkesutbildning. Arbetsgruppen föreslår olikaåtgärder rörande den arbetsplatsförlagda utbildningen, inkl. den gymnasialalärlingsutbildningen. Frågor om regleringen av elevernas villkor påarbetsplatserna har särskilt uppmärksammats. Enligt vad utskottet har erfaritavser regeringen att lägga fram en proposition på grundval avbl. a. dessa förslag. Med hänsyn till det anförda finner utskottet ingenanledning för att nu ta något initiativ med anledning av motion1986/87:N409 (c). Motionen avstyrks alltså i berörd del. Det bör påpekas attflertalet av de regler som avses i motionen hör till andra utskotts områden. Ett uttalande av om länsstyrelsernas ansvar förhantverket begärs i motionerna 1986/87:N330 (fp) och 1986/87:N410 (fp). Imotionerna ges exempel på några län där det bedrivs omfattande verksamhet föratt främja hantverket. Alla länsstyrelser bör känna ansvar härför, menarmotionärerna. har avslagit liknande motionsyrkandenpå hemställan - med reservation av och företrädare-av utskottet (NU 1985/86:14 s. 19). Utskottet hänvisade fill att länsstyrelsernahar möjlighet att fördela medel till olika regionala utvecklingsinsatser ochatt avvägningar och prioriteringar vid fördelningen skall ligga på denregionala nivån. Utskottet anser liksom tidigare att ett uttalande av detslag som motionärerna begär skulle strida mot nämnda princip, som riksdagenhar ställt sig bakom. Motionerna avstyrks i berörda delar. I motion 1986/87:N410 (fp) betonas också de regionalautvecklingsfondernas Motionärerna föreslår att viss del av fondernas " resurserskall avsättas för stöd till hantverket. Även detta krav har, , avvisats av riksdagenpå hemställan av NU 1986/87:30 utskottet, som ansåg att det liksomtidigare borde ankomma på SIND och utvecklingsfonderna att svara förprioriteringen av olika stödbehov (NU 1985/86:14 s. 19). och företrädare anmälde reservation i frågan. Utskottet ser ingen anledning för att nu ändrasitt tidigare ställningstagande. Motionen avstyrks i berörd del. Utskottet behandlar härefter två motioner i vilka framförsolika förslag om en fortsatt utbyggnad av den verksamhet på hantverksområdetsom bedrivs i i anslutning till Hantverkets folkhögskola.Kulturutskottet har avgivit yttrande över motionsyrkandena (bilaga, s. 117). 1 motion 1986/87:N382 (m) föreslås att statens kulturrådskall ges i uppdrag att utreda frågan om bildandet av ett institut.förinslrumenthanlverk. Ett sådant institut skulle svara för såväl utbildning somutvecklingsarbete rörande olika musikinstrument. Institutet skulle utgöra enfortsättning på en försöksverksamhet med fyraårig utbildning istråkinstrumenthantverk som pågår i . Med hänvisning till att det intetorde finnas någon liknande institution i våra grannländer anför motionärernaatt det bör undersökas om ett skulle kunna fåen nordisk bas. Såsom framgår av kulturutskottets yttrande har statenskulturråd redan låtit utreda frågan om försöksverksamheten i har också i skrivelse till i september1985 förordat att verksamheten skall permanentas i form av en stiftelse. En avNordiska ministerrådet tillsatt arbetsgrupp för små yrkesfack studerar fråganom nordiskt samarbete i fråga om utbildning för dessa yrkesområden. Gruppen avseratt lägga fram förslag till handlingsplan på området hösten 1987.Kulturutskottet anser det angeläget att försöksverksamheten i får fastform och blir permanent. Någon ny utredning i frågan anser kulturutskottetdock inte vara erforderlig, varför motionen enligt dess mening inte börföranleda någon åtgärd. Moderata samlingspartiets företrädare i kulturutskottethar anmält avvikande mening på denna punkt. har (NU 1985/86:15 s. avstyrkt motioner av samma innebörd som den nu aktuella och därvid hänvisatbl. a. fill att frågor om statligt stöd till olika projekt på hantverksområdetfår prövas av SIND enligt gällande grunder för småföretagsstödet. Som påpekas i motion 1986/87:N382 (m) har frågan om också en nordisk aspekt. Denna torde komma att blibelyst genom den pågående utredningen på Nordiska ministerrådets uppdrag. Ilikhet med kulturutskottet anser näringsutskottet att det inte finns någonanledning för alt ta initiativ till ytterligare utredningar i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet motionen. I motion 1986/87:N410 (fp) framförs tanken på ett nordiskthanlverkscent- rum i . redovisar i sitt yttrande synpunkter från på behovet av en gemensam nordisk utbildning inom vissa hantverksyrken, bl. a. för byggnadsvård och konservering av kulturfö remål. anser att frågan om utbyggd utbildning inom olika hantverksyrken bör övervägas och att det finns goda förutsättningar för att 2 bygga uppett nordiskt hantverkscentrum i . föror- NU1986/87:30 dar ett uttalande av i frågan. 1 likhet med kulturutskottet anser näringsutskottet att ennordisk utbildning i vissa hantverksyrken skulle ha ett stort värde. Motivenför en sådan verksamhet torde emellertid inte i första hand vara avnäringspolitisk art. kan inte från sina utgångspunkter ställasig bakom yrkandet i motion 1986/87:N410 (fp) på ett uttalande av ifrågan. Motionen avstyrks därför i berörd del. Emellertid förutsätter utskottetatt regeringen inom ramen för det nordiska samarbetet noga uppmärksammarmöjligheterna att få till stånd en gemensam nordisk utbildning inom olikahantverksyrken. I detta sammanhang behandlar utskottet också motion1986/87:N356 (c, m, fp) om verksamheten vid Stiftelsen iLandskrona. Enligt motionärerna behövs ökade ekonomiska resurser förverksamheten. Det framgår av motionen att stiftelsen har ansökt ombidrag och att denna ansökan har avslagits av . Utskottet kaninte bedöma om den verksamhet som bedrivs vid stiftelsen har sådan karaktär attnäringspolitiskt hantverksstöd skulle kunna lämnas. Denna fråga får iförekommande fall prövas av de ansvariga centrala och regionala instanserna.Utskottet kan inte förorda att uttalar sig särskilt i frågan.Motionen avstyrks. Medel till olika näringspolitiskt mofiverade insatser förde små och medelstora företagen anvisas under anslaget B 12,Småföretagsutveckling. För innevarande budgetår har anvisat . Beloppet fördelas av regeringen på särskilda anslagsposter för olikaändamål. Alla poster disponeras av SIND, utom en på 2,5 milj. kr. för stöd tillarbets-kooperation m. m. som disponeras av regeringen. Huvuddelen av anslaget,för innevarande budgetår ca 92,6 milj. kr., utgör statens bidrag till deregionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration. Återstodenav anslaget används för olika riktade småföretagsinsatser, bl. a. sådanainsatser för fortbildning och stöd till hantverket som utskottet har behandlati det föregående. För nästa budgetår föreslås i propositionen (s. 220 f.)ett anslag av , dvs. en ökning med ca 16,7 milj. kr. Ökningenkan delvis hänföras till den av regeringen föreslagna ändradefinansieringsordningen för SIFU, som innebär att det särskilda bidragsanslagetpå 12 milj. kr. upphör och att bidrag till SIFU i fortsättningenskall lämnas av SIND. Vidare föreslår regeringen för budgetåren 1988/89 och1989/90 en medelsram av 335 milj. kr. utöver anslaget för nästa budgetår. I motioner från de tre borgerliga partierna föreslåsändringar av anslagsbé-loppet bl. a. som följd av resp. partis förslag rörandevissa av de verksamheter som finansieras från anslaget. Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1986/87:N150ettanslag av 110 milj. kr. Folkparfiet föreslår i motionerna 1986/87:N149 och 1986/87:N343 ett nästan identiskt belopp, om än med delvis annan motivering. för de tvåpartiernas förslag är att stödet till de regionala utvecklingsfonderna NU1986/87:30 avses bli i huvudsak oförändrat, medan olika riktade insatser genomSIND förutsätts upphöra. däremot föreslår i motion 1986/87:N143ett anslag av ca 176,5 milj. kr. exkl. bidrag till SIFU. Medlen bör enligtmotionärerna fördelas i huvudsak direkt till de regionala utvecklingsfonderna.I det föreslagna anslaget har inräknats ett belopp av 20 milj. kr. avsett förlån till småföretag för vissa miljö- och energiinsatser. Utskottet behandlar i sammanhanget även ett särskiltyrkande i motion 1986/87:N150 (m) om att regeringen skall bemyndigas att frånanslaget övergångsvis täcka vissa kostnader för SIFU. Utskottet finner regeringens förslag om anslag ochmedelsram till småföretagsutveckling väl avvägt. Följaktligen avstyrker utskottet yrkandena i motionerna1986/87:N150 (m), 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N343 (fp) omanslagsminskningar. Yrkandet om vissa kostnader för SIFU i förstnämnda motionsaknar aktualitet och avstyrks likaså. Kravet i motion 1986/87:N143 (c) på enbetydande ökning av anslaget kan utskottet inte heller godta. Utskottet noteraratt det i denna motion, i förbigående och utan underlag eller egentligmotivering, presenteras en idé om ett helt nytt stödsystem som riksdagenförutsätts nu anvisa medel till. Vissa anslag m. m. utvecklingsinsatser i vissa branscher Ett branschprogram för den träbearbetande industrininfördes . I programmet ingår utbildningsinsatser,teknisk konsultverksamhet samt omställningsfrämjande och exportfrämjandeåtgärder. Programmet är indelat i delprogram för möbelindustrin,snickeriindustrin, trähusindustrin och sågverksindustrin. löpande programavser treårsperioden /85-1986/87. För innevarande budgetår har beräknats ca13,8 milj. kr. Drygt hälften av beloppet avser exportfrämjandeåtgärder. Verksamheten administreras av SIND. I propositionen (s. 196199) föreslås att programmet skallfortsätta under ytterligare en treårsperiod i oförändrad omfattning. Liksomhittills skall programmet inriktas på insatser för att hjälpa företagen attvidga sina marknader och förbättra lönsamheten. För sågverksindustrin tarinsatserna särskilt sikte på kompetenshöjning och ökad vidareförädling. Ipropositionen betonas sambandet mellan SIND:s branschfrämjande åtgärder och deregionala utvecklingsfondernas service- och finansieringsprogram. En ökadsamordning förutsätts ske. Inom ramen för de branschfrämjande åtgärderna vid SINDbedrivs också det s. k. allmänna strukturutvecklingsprogrammet (). Insatserna inom detta program, som inte hänför sig till någon viss bransch, avser enbart omvårldsanalyser och andra utredningar. har bl.a. bioteknikindustrin och industrin för handikapphjälpmedel omfattats av ASP-insatser. För innevarande budgetår har beräknats 2,8 milj. kr. I propositionen (s. 203205) föreslås att även detta program skall fortsätta 64 under entreårsperiod med en i huvudsak oförändrad omfattning. NU 1986/87:30 Kostnaderna för såväl som programmet för denträbearbetande industrin bestrids från anslaget till branschfrämjande åtgärder,som för innevarande budgetår har anvisats med ca 16,6 milj. kr. Regeringenföreslår för nästa budgetår ett anslag av 17 milj. kr. och för de två följandebudgetåren en medelsram av 34 milj. kr. Avslag på förslaget yrkas i motion 1986/87:N150 (m).Enligt motionärernas mening finns det andra möjligheter för företag inom denträbearbetande industrin att få viss hjälp med produktutveckling och export.Det är inte motiverat med ett särskilt program, anser de. En kritiskinställning till branschprogrammet redovisas också i motionerna 1986/87:N149(fp) och 1986/87:N343 (fp). En minskning av anslaget till 6 milj. kr. föreslås.I motion 1986/87:N143 (c) begärs däremot en ökning av anslaget till 22 milj.kr. med hänvisning till behovet av insatser för den träbearbetande industrin. Utskottet delar regeringens uppfattning att de nuvarandebranschprogrammen inom SIND bör fortsätta under ytterligare en treårsperiod inuvarande omfattning. Förslaget i propositionen om anslag för nästa budgetåroch medelsram tillstyrks. Däremot avstyrker utskottetmofionerna /87:N150 (m), 1986/87:N149 (fp), 1986/ 87:N343 (fp) och1986/87:N143 (c) i berörda delar. En aktionsplan för ökad förädling inom sågverksindustrinbegärs i motion 1986/87:N316 (vpk). Motionärerna anser att det behövslångtgående förändringar i sågverkens produktionsinriktning. Särskilt inom detnorrländska virkesområdet måste produktionen inriktas alltmer på kundanpassadeprodukter, vilket ställer stora krav på kompetenshöjning inom branschen. Utskottet har ett antal gånger behandlat liknande motionerfrån kommunisterna om åtgärder för sågverksindustrin, senast år1986 (NU 1985/86:14 s. 14). Redogörelser har därvid lämnats för de olikainsatser som görs för att främja utvecklingen inom bl. a. sågverksindustrin.Förutom insatserna från SIND och de regionala utvecklingsfonderna har nämntsStödet till träteknisk forskning och utveckling genom styrelsen för tekniskutveckling (STU). Detta stöd, som till största del gäller områden av direktbetydelse för sågverksindustrin, lämnas huvudsakligen som bidrag till kollektivforskning inom Träteknikcentrum i med filialer i ochSkellefteå. Nuvarande program för träteknisk forskning, som löper t. /88 och som är det utan jämförelse störstakollektivforskningsprogrammet, innebär insatser av ca 20 milj. kr. Dessutom har STU startat två nya s. k. ramprogram - produktionsteknik iträindustri och betingelser för mögeltillväxt - som avser insatser av 15-20milj. Ett viktigt mål för STU:s insatser på det trätekniskaområdet är att främja införandet av avancerad teknik även i de mindresågverkens produktion. Av vad utskottet har anfört framgår att betydande insatsergörs med det syfte som anges i motion 1986/87:N316 (vpk). Det bör emellertidunderstrykas att statens bidrag till utvecklingen inom en bransch bör utgöraendast ett komplement till branschens egna insatser. Såsom utskottet tidigarehar anfört är det i första hand de berörda företagens sak att vidta sådanaåtgärder 5 1986/87. som krävsför en anpassning av produktionen till skiftande marknadsförhål- NU1986/87:30 landen. Utskottet är följaktligen inte berett att förorda enaktionsplan av det slag som motionärerna önskar. Inrättandet av ett trätekniskt centrum i länföreslås i motion 1986/87:N394 (s). Motionärerna pekar på angelägenheten av attforsknings-och utvecklingsverksamheten inom träindustrin generellt förstärks.Som ett led häri bör ett trätekniskt centrum byggas upp i ,anser de. Vid sin behandling av liknande motioner, (NU1985/86:14 s. 14), har utskottet avstyrkt motionerna med hänvisning till attriksdagen inte borde ta ställning till frågor om lokalisering av kollektivforskningsverksamhet, som regleras i avtal mellan staten och intressenter inomden berörda branschen. har anslutit sig till denna princip. Utskottetavstyrker även den nu aktuella motionen. Ett treårsprogram för havsindustriell kompetensutvecklingfastställdes (NU 1983/84:26). Ett anslag av 20 milj. kr. ställdes tillförfogande för vissa insatser på området. Huvuddelen av medlen har disponeratsav SIND. Som framgår av propositionen (s. 200-203) har SIND lagt fram förslagtill en fortsättning på programmet /88-1989/90. Regeringenär emellertid inte beredd att nu ta ställning i frågan. En förlängning avnuvarande program med föreslås. För ändamålet begärs ett anslag av 6,7milj. Avsikten är att de hittillsvarande insatserna skall utvärderas och deorganisatoriska förhållandena ses över som underlag för beslut om den framtidaverksamheten på området. Utskottet har ingen erinran mot vad som sålunda anförs ipropositionen. Regeringens förslag om anslag för nästa budgetår tillstyrks. I propositionen (s. 206210) lämnas en allmän redovisningav den näringspolitiska utredningsverksamheten vid statens industriverk (SIND)och vissa andra myndigheter och organisationer inom industridepartementets område.Det framgår att en översyn av verksamheten planeras med samordning ocheffektivisering som mål. SIND avses.även i fortsättningen ha ett huvudansvarför utredningsverksamheten på området. För nästa budgetår föreslås ett anslagtill förvaltningskostnader för SIND av ca 53 milj. kr. För utredningar begärsett anslag av 4,5 milj. kr. jämte en medelsram av 10 milj. kr. för de tvåföljande budgetåren. I anslutning till redogörelsen i propositionen tarutskottet upp ett yrkande omSIND:sframtida verksamhet imotion 1986/87:N150(m).Med en särskild myndighet för industrifrågor finns det ökad risk för attpolitiker försöker styra företagens verksamhet och framtida inriktning, ansermotionärerna. Den nuvarande utredningsverksamheten vid SIND bör avvecklas.Vissa andra uppgifter kan föras över till exportråd eller STU. Denåterstående uppgiften för SIND blir då att fungera som central myndighet förregionalpolitiskt stöd, anförs det. Den föreslagna omorganisationen bör enligtmotionärerna vara genomförd senast under /89. Som en konsekvens av denna syn på SIND:s framtidauppgifter föreslås i NU 1986/87:30 samma motion en minskning av anslagettill förvaltningskostnader för nästa budgetår till 40 milj. kr. Något anslagtill utredningar bör enligt motionärerna inte anvisas. I motionerna 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N343 (fp)föreslås minskningar av de två anslagen till SIND :s verksamhet med 6 milj.kr. resp. 2,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Någrauttryckliga krav på en omorganisation av verksamheten framförs dock inte. Vad som anförs i propositionen om den näringspolitiskautredningsverk- samheten föranleder ingen erinranfrån utskottets sida.