bet · GA01SoU35 · 1986-12-31 00:00:00 — I motionerna 1986/87:Sol38 av () yrkande I,I986/87:Sol41 av m.fl. (vpk) yrkande 1 delvis, 1986/87:Sol42 avGöte m.fl. (tn, fp, c) yrkande 2 och 1986/87:Sol43 av Hans-EricAndersson (s) delvis, har delvis med olika motiveringar - yrkats avslag påpropositionens förslag till nytt statsbidragssystem för barnomsorgen. Motionären i motion Sol38 (c) anser att det föreslagnasystemet har förtjänster jämfört med det gällande, men att det inte medger någon valfrihet för föräldrarna. Motionärerna i motion Sol41 (vpk) anser inte att de föreslagna reglerna är utformade så att de gynnar både en kraftig kvantitativ utbyggnad och en kvalitativ sådan, ett krav som motionärerna ställer på statsbidragen. I den borgerliga trepartimotionen, Sol42 (m, fp, c), påpekas bl. a. att diskrimineringen av de enskilda alternativen i statsbidragshänseen de består enligt det föreslagna systemet. Motionärerna finner denna brist 10 vara så avgörande att en reform av statsbidragssystemetbör anstå till de.ss SoU 1986/87:35 Motionären i motion Sol43 (s) anser att den föreslagna omläggningenav bidragen kommer att i första hand drabba kommuner som satsat påen utbyggnad av heldagsomsorgen. I dessa kommuner uppstår en mycketallvarlig risk för att barnomsorgen inte kan byggas ut på det sätt Utskottet anser att RRV:s analys visar att det nuvarandestatsbidragssystemet med ett heltidsbidrag för barn inskrivna mer än sjutimmar och ett lägre bidrag för barn mellan fyra och inte harfungerat på det sätt som avsågs med beslut. RRV har bl. a. konstateratatt en betydande del av förklaringen till att kostnaderna ökat oförutsettligger i att kommunerna anpassat sig till de nya statsbidragsreglerna och bl.a. kraftigt ökat andelen heltidsbarn i daghem. Propositionens förslag om en övergång till avdelnings-/enhetsbidraginnebär att skälen för en sådan regelanpassning försvinner. De nya reglernainnebär dessutom en förenkling jämfört med det nuvarande bidragssystemet.Utskottet an.ser alltså att propositionens förslag till riktlinjer kan läggastill grund för beslut av och avstyrker därmed motionerna Sol38 (c)yrkande 1, Sol41 (vpk) yrkande 1, delvis, Sol42 (m, fp, c) yrkande 2 och So 143(s), delvis, vari yrkats avslag på propositionen i här aktuell del. Till dennärmare utformningen av det nya statsbidragssystemet återkommer utskottet idet följande. I flera motioner har framställts yrkanden om justeringaroch modifieringar av det i propositionen föreslagna statsbidragssystemet.Utskottet behandlar dessa yrkanden i det följande under särskilda avsnitt. Modifieringar av propositionens förslag tillstatsbidragssystem I motionerna Sol37 av förste vice talman (), yrkande 2 och Sol46 av m.fl. (s), yrkande1 i motsvarande del hemställs att det föreslagna statsbidraget utgår per barn istället för per grupp om 15. Skälen för att utge ett schablonbidrag per femtontal barni stället för per enskilt barn har utvecklats i propositionen (s. 11). Ombidraget kopplas till ett enskilt barn kan detta leda till avgränsningsproblem,bl. a. med hänsyn till de varierande vistelsetiderna. Utskottet ställer sigdärför bakom propositionens förslag om ett avdelnings-/enhetsbidrag. Avdelningsbidraget bör som föreslås i propositionenberäknas med hjälp av delningstalet 15. Utskottet vill tillägga att om antaletinskrivna barn inte skulle vara jämnt delbart med 15, bör för det överskjutandeantalet barn utgå ett häremot svarande proportionerat bidrag. När det gäller beräkningen av bidrag till föräldrakooperativoch annan alternativ barnomsorg bör tilläggas följande. Statsbidraget lämnas till kommunen, som har att i sin tur fördela bidrag till olika daghem och fritidshem. De delar av statsbidraget som avser insatser för barn med behov av särskilt stöd resp. fortbildningsinsatser för personalen fördelas enligt . särskildaregler som utskottet återkommer till i det följande (s. 13). I övrigt SoU1986/87:35 bör emellertid gälla att om ett föräldrakooperativ eller ettalternativt daghem har fler eller färre inskrivna barn än 15, bidraget till verksamheten proportioneras med hänsyn till det faktiska antaletinskrivna barn. Vad utskottet nu anfört om beräkningen av statsbidragetbör med anledning av propositionen samt motionerna Sol37 (m) yrkande 2 ochSol46 (s) yrkande 1 delvis ges regeringen till känna. Utskottet vill slutligen i likhet med propositionenunderstryka att delningstalet 15 endast är en schablon för att beräknastatsbidraget och inte skall uppfattas som en norm för avdelningarnas storlek.Gruppernas faktiska storlek måste bestämmas med hänsyn till barnens ålder ochbehov, tillgång till personal, lokalernas utformning etc. Statsbidraget till nattöppna daghem I propositionen föreslås som ovan nämnts att ett särskiltbidrag lämnas för varje nattöppen avdelning i daghem. Motionären i motion Sol38(c) motsätter sig detta (yrkande3). I motion Sol45 av () anförsatt bidraget till nattöppna daghem bör ökas betydligt, vilket bör ske genom enomfördelning inom befintlig ram. I motion Sol41 (vpk) hävdas utan särskiltyrkande - att det föreslagna bidraget i realiteten innebär en försämring iförhållande till nuläget. I motion Sol 44 av m.fl. (s) anförs attstatsbidraget bör stimulera utbyggnaden av barnomsorg utan att låsastill just en organisatorisk lösning (yrkandet delvis). Utskottet gör den bedömningen att ett borttagande avårsarbetarbidraget i vissa situationer kan leda till en minskad kompensationför de merkostnader som följer av ett förlängt öppethållande. Det särskildabidraget till nattöppna daghem bör därför höjas till . per avdelning.Såsom påpekas i motion Sol45 (s) bör detta kunna ske genom en omfördelning avdet statliga stödet inom befintlig ram. Vad utskottet här anfört om en höjningav statsbidraget till nattöppna daghem bör med anledning avpropositionen yrkande 2 i motsvarande del samt motion Sol45 som sin mening geregeringen till känna. Det sagdainnebär att utskottet avstyrker motion Sol38 (c) yrkande 3. Kommunerna har full frihet att organisera barnomsorgennattetid på det sätt som är lämpligast med utgångspunkt i de lokalaförhållandena. Den mest kostnadskrävande nattomsorgen är emellertid denattöppna daghemmen. Något skäl att införa ett särskilt bidrag för andrabarnomsorgsformer anser utskottet därför inte föreligga. Även motionSol44 (s) (yrkandet delvis) avstyrks därför. I niotion Sol37 (rn) yrkande 1 föreslås att statsbidragskall utgå även för daghem som är öppna endast . Liknande synpunkter anförs i motion Sol46 (s) yrkattde 1 delvis, där en möjlighet till dispens från 8-timmarsgränsen förordas. Motsatt ståndpunkt har motionärerna i motio nerna Sol44 (s) delvis och Sol47 (s) delvis, där en höjning av tidsgränsen förordas. I propositionen anförs (s. 11) att det är behoven avomsorg som skall vara SoU 1986/87:35 vägledande för öppethällandetiden idaghemmen. Den minimigräns för öppethållande som angivits får enligtpropositionen inte tas till intäkt för att begränsa öppethållandetiderna så attbehoven av heldagsomsorg inte kan tillgodoses. Statsrådet anför atthan kommer att följa denna fråga med stor uppmärksamhet. Utskottet vill understryka dessa propositionensuttalanden. Att en minimigräns anges i detta sammanhang innebär självfalletinte att öppethållandetiderna generellt kan begränsas på detta sätt. Detfaktiska behovet av heldagsomsorg måste kunna tillgodoses. Även för föräldrarmed tidiga eller sena arbetstider är det viktigt att det finns längreöppethållande inom barnomsorgen. Ansvaret för organisationen av barnomsorgen åvilar resp.kommun. Utskottet delar emellertid propositionens uppfattning att det somvillkor för statsbidrag bör gälla en undre gräns för öppethållandet. Denna börbestämmas så att tillsynsbehovet för barn till föräldrar som arbetar 6 timmarper dag skall kunna tillgodoses. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet samtligahär angivna motioner. Fördelning av bidrag till alternativ barnomsorg I motion Sol39 av () begärs etttillkännagivande till regeringen av vad som i motionen angetts om särskildfördelning av statsbidrag till statsbidragsberättigad, icke kommunalbarnomsorg. Enligt propositionens förslag ingår som närrints ischablonbidraget även medel för barn i behov av särskilt stöd och medel förpersonalens fortbildning. Utskottet delar uppfattningen i motion Sol39 (s) attbeträffande föräldrakooperativ och annan alternativ barnomsorgsverksamhet kommunenbör förmedla de delar av statsbidraget som utgör medel för barn i behov avsärskilt stöd först när behov finns och åtgärder satts in samt för personalensfortbildning när sådan anordnas. Vad utskottet här anfört om särskildfördelning av statsbidraget till bidragsberättigad icke barnomsorg börriksdagen med anledning av motion Sol39 (s) som sin mening ge regeringen tillkänna. Effekter för utbyggd heldagsomsorg I motion Sol48 av () begärs enjustering av propositio nens förslag med hänsyn till att kommuner med utbyggd heldagsomsorg kommer att förlora ekonomiskt på omläggningen av bidragsreglerna. Statsrådet anför i propositionen (s. 16) att han vid utformningen av det nya statsbidragssystemet eftersträvat ett system som övergångsvis inte väsentligt förändrar fördelningen av statsbidrag mellan enskilda kommuner. Det är emellertid ofrånkomligt att förändringar av bidragssystemen medför effekter som är fördelaktiga för vissa kommuner och ofördelaktiga för andra, heter det i propositionen. Statsrådet föreslår därför, i enlighet med vad som skedde vid den förra statsbidragsöversynen, att de kommuner som vid en jämförelse mellan tillämpningen av nu gällande och det 1 föreslagnabidragssystemet kommer att få en sammanlagd minskning av SoU 1986/87:35 statsbidragenför barnomsorg som överstiger 10 ören per skattekrona.får en På motsvarande sätt bör, enligt propositionen, en ökning avstatsbidraget innehållas till den del ökningen överstiger per De kommuner som riskerar att övergångsvis förloraekonomiskt genom de nya bidragsreglerna kommer således att kompenseras härför.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion Sol48 (s). I propositionen förordar regeringen som ovan nämnts (s. 8)att . av avdelningsbidraget för daghem används förfortbildningsinsatser för personalen i daghem, familjedaghem, deltidsgrupperoch 'öppna förskolor. I motion Sol41 (vpk) förespråkas att dessa medel istället fördelas på de olika verksamhetsformerna, dock utan att något yrkandehärom framförs. I motion So623 (vpk) föreslås att uttalar attpersonalen inom barnomsorgen genom kommunens försorg bör beredas möjlighet tillfort-och vidareutbildning motsvarande och anställd (yrkande6). Utskottet delar uppfattningen i motion Sol41 att medlenbör fördelas på de olika verksamhetsformerna med hänsyn till att verksamheternaär så olika fördelade i kommunerna och med tanke på de stora behov som finns,inte minst för personal på daghem och fritidshem. Av bidraget per avdelning börsåledes . användas för fortbildningsinsatser för daghemspersonal, . för personal i deltidsgrupper/öppna förskolan och . förfamiljedaghem beräknat efter varje femtontal inskrivna barn. För fritidshem böri enlighet med propositionens förslag . av avdelningsbidraget användasför fortbildningsinsatser. Detta tillgodoser även syftet med motion So623 (vpk)i här aktuell del. Vad utskottet anfört om fördelningen av medlen förfortbildningsinsatser bör med anledning av propositionen samt motionSo623 (vpk) yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna. I motion Sol41 (vpk) föreslås att hos regeringenbegär utarbetande av förslag till extra förstärkningsresurser inom barnomsorgenatt utgå till bostadsområden med svåra sociala problem (yrkande 4). I motion Sol44 (s) anförs bl. a. att statsbidraget bör tahänsyn till olika kommuners struktur när det gäller bl. a. invandrartäthet ochbarnens behov av särskilt stöd (yrkandet delvis). Bidraget till den kommunala barnomsorgen är schabloniseratutifrån de faktiska, genomsnittliga kostnaderna. Inom denna ram har medelberäknats till barn med behov av särskilt stöd. I propositionen föreslås enuppräkning av detta bidrag. Bidraget är tänkt att användas t. ex. i de delar avbarnomsorgen där inslaget av handikappade barn eller invandrarbarn är särskiltstort eller där det föreligger en social problematik i bostadsområdet. Utskottet delar uppfattningen i vpk-motionen att det ärviktigt att uppmärksamma att barngruppernas storlek och personalsammansättningen 14 kan behövavariera beroende på bl. a. den sociala strukturen i bostadsområ- SoU1986/87:35 dena.Utskottet delar således de framförda synpunkterna vad gäller den socialastrukturens inverkan på arbetet i barnomsorgen. uppfattningär det emellertid kommunerna själva som är bäst lämpade att Med hänvisning härtill avstyrks motion Sol41 (vpk) När det gäller de synpunkter som anförs i motion Sol44 (s)i här aktuell del vill utskottet erinra om att det bidrag som beräknas för barnmed behov av särskilt stöd skall utgå efter en schablon och kompenserakommunerna för insatser av mycket varierande'slag. Utskottet kan intetillstyrka att rrian i stället för att använda schablonmetoden skulle gå in iprövning av resp. kommuns behov av särskilda insatser. De skillnader i struktursom finns mellan olika kommuner får beaktas inom ramen förskatteutjämningssystemet. Motionsyrkandet avstyrks alltså såvitt nu är ifråga. . Om statsbidrag till barnomsorg särskilt för invandrar- ochflyktingbarn har utskottet uttalat sig senare i detta betänkande, se s. 27. I motion Sol46 (s) anförs bl. a. att propositionensförslag om "öronmärkta" resurser för fortbildning och till barn medsärskilda behov strider mot synsättet att kommunerna själva bäst avgör hurresurserna skall utnyttjas (yrkandet delvis). Utskottet har i föregående avsnitt uttalat sin mening omfördelningen av statsbidraget till fortbildning och om medlen till barn medbehov av särskilt stöd. Motionen (s) avstyrks med hänvisning till det anförda. Statsbidrag till barnomsorg i regi Enligt propositionen (s. 14) bör några särskilda regler omstatsbidrag för barnomsorg i regi inte införas. I propositionenyrkande 2 hemställs att godkänner de riktlinjer som angetts för bl.a. barnomsorg inom . I flera motioner begärs en ändring av det förhållandet attdet inte utgår några statsbidrag till verksamhet förförskolebarn. I motion So605 av m.fl. (tn) hemställsatt beslutar att deltidsförskolor och daghem som drivs avförsamlingar inom skall få motsvarande statsbidrag som om dedrevs av en borgerlig kommun. I motion So608 av () och RosaÖsth (c) begärs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om attstatsbidrag bör utgå till barnomsorg i regi. Motionärerna anserdet vara självklart att församlingar bör jämställas med andratrossamfunds församlingar när det gäller möjligheten att få statsbidrag tillbarnomsorgsverksamhet. I tnotion So610 (m) begärs ett tillkännagivande medinnehållet att deltidsförskolor och daghem som drivs av församlingar inomsvenska kyrkan skall få motsvarande statsbidrag som andra alternativadeltidsförskolor och daghem, vilka är berättigade till statsbidrag (yrkande 4).I motion So639 av m.fl. (fp) hemställs att beslutaratt statsbidrag skall utgå även till förskolor som drivs äv församlingar SoU 1986/87:35 inom (yrkande 3). Ansvaret för att bedriva barnomsorg i form av daghem,familjedaghem, fritidshem, öppna förskolor och deltidsgrupper åvilar enligtsocialtjänstlagen kommunen. Verksamheten skall bedrivas utifrån de mål somanges i socialtjänstlagens inledningsparagraf. församlingar har enligt lägen (1982:1052)om församlingar och kyrkliga samfälligheter rätt att själva vårda sinaangelägenheter. Till dessa hör att främja verksamhet bland barn ochungdom. Det är också mycket vanligt att församlingarna bedriver verksamhet fört. Dessa verksamheter förekommer under flera olika beteckningar,t. ex. kyrkans barntimmar, kyrkans förskola eller kyrkans öppna förskola. Dessaverksamheter kan i många fall i sin tidsmässiga omfattning jämföras medprimärkommunernas verksamhet i öppna förskolor eller deltidsgrupper. I någraenstaka fall bedriver också församlingar eller kyrkligasamfälligheter daghem vars verksamhet tidsmässigt motsvarar den som förekommervid daghem som drivs av primärkommuner. Kyrkomötet har i skrivelse (1986:13)till regeringen hemställt om sådana regeländringar attsvenska kyrkan jämställs med andra trossamfund och med kommuner när det gällerrätten att erhålla statsbidrag för sin barnomsorgsverksamhet. utgår statsbidrag till daghem och fritidshem somdrivs av en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaret för omsorgenom sina egna eller varandras barn eller en sammanslutning som erbjuder enspeciell form av pedagogik, har anknytning till en ideell organisation ellerhar andra liknande ideella grunder. Detta innebär bl. a. att frikyrkligatrossamfund kan bedriva daghems- och fritidshemsverksamhet med statligt stöd.Verksamheten får dock inte drivas i vinstsyfte. Dessutom måste daghemmet ellerfritidshernmet genom beslut av kommunfullmäktige finnas upptaget i kommunernasbarnomsorgsplan. församlingar är jämställda medprimärkommuner med egen beskattningsrätt. Det är vanligt att en församlingbedriver verksamhet bland barn och ungdomar. Den fråga som aktualiseras ipropositionen är om statsbidrag skall utgå till församlingarför en verksamhet som motsvarar den som den borgerliga kommunen enligt ensärskild lagstiftning är ålagd. Statsrådet anför såvitt nu är i fråga(prop. s. 15) att kyrkans roll när det gäller verksamheter av detta slag enligthans mening är av så stor principiell betydelse att ställning därtill bör tas iett större sammanhang. I avvaktan därpå är han inte beredd att förordasärskilda regler om statsbidrag för barnomsorg i regi. Det påpekas dock i propositionen att det inte finns någothinder för enskilda medlemmar inom en församling tillhörande attbilda en föräldraförening eller annan ideell förening med uppgift att drivadaghem eller fritidshem med en speciell inriktning. Statsbidrag kan därvidlämnas på samma villkor i övrigt som för kommuner och frikyrkliga trossamfund. Utskottet är med hänvisning härtill och till vad i övrigtanförts i propositionen inte berett att förorda särskilda regler om statsbidrag för barnomsorg i regi. Med tillstyrkande av propositionen 6 yrkande 2i motsvarande del avstyrker utskottet motionerna So605 (m), SoU 1986/87:35S06O8 (c), S06IO (m) yrkande 4 och So639 (fp) yrkande 3. Utvärdering av de nya reglerna m.m. Utskottet vill slutligen erinra om nödvändigheten av attregeringen fortlöpande låter utvärdera de föreslagna statsbidragsreglernaseffekter på barnomsorgens utformning. Vad utskottet här uttalat tillgodoserkraven på uppföljning och utvärdering i motionerna Sol44 (s), delvis och Sol46(s) yrkande I, delvis. De nu nämnda motionerna avstyrks således i här aktuelladelar. Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet i propositionenangivna riktlinjer för statsbidrag till barnomsorgen med de tillägg ochklargöranden som utskottet ovan angivit. Förslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen 1 ett flertal motioner läggs från skilda utgångspunkterfram förslag till annorlunda utformade statsbidragssystem. I motion 1986/87:So609 av m.fl. (c) begärsförslag om förenklade regler för barnomsorgens statsbidrag och ett rättvisaresystem i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 3). Enligtmotionärerna bör bidraget läggas om och utgå som procent av bruttokostnaden fördaghem, fritidshem, familjedaghem, föräldraledd barnomsorg, öppen förskola,deltidsförskola m. m. Föräldradrivna och kooperativa daghem samt förskolor iprivat regi skall vara berättigade till statsbidrag på samma villkor som gällerför andra daghemsformer. I tnotion 1986/87:So610 av m.fl. (m) begärsförslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen med samma statsbidragsrättför enskilda förskolor som för kommunala och som även i övrigt uppfyller imotionen anförda krav (yrkande 3). Motionärerna, som anser att statsbidragenskall vara neutrala i förhållande till omsorgsform och huvudman, anför bl. a.att förskole- eller skolbarnsomsorg inte får gynnas på bekostnad avenskilda alternativ eller familjedaghem, att deltidsförskolan skall berättigatill motsvarande statsbidrag som heltidsförskolan, att lång daghemsvistelseinte får medföra ett oproportionerligt stort statsbidrag jämfört med kortarevistelsetider samt att statsbidragen också skall ge utrymme för införande av envårdnadsersäftning från . Dessutom bör det avstatsbidragsbestämmelserna klart framgå att kommunerna inte får diskrimineraalternativ verksamhet till förmån för egen verksamhet. I motionen yrkas vidareatt enskilda förskolor skall ges rätt att föras in i de kommunalabarnomsorgsplanerna (yrkande 2) och att socialtjänstlagen skall ses över isyfte att alternativ barnomsorg skall garanteras ett kommunalt stöd likvärdigtmotsvarande stöd till barnomsorg (yrkande 5). I niotion 1986/87:So620 av i (c) ochGunnel (c) föreslås att begär att regeringen utformar ett statsbidragssystem 17 2 1986/87. förbarnomsorgen så att nuvarande orättvisor upphör. Enligt motionärerna SoU1986/87:35 betalade arbetsgivarna i in 30,9 milj. kr. mer ibarnomsorgsavgift än vad kommunerna fick tillbaka i statsbidrag till barnomsorgen.Motionärerna menar att skälet härtill är att statsbidraget är såkonstruerat att orter som starkt byggt ut sin barnomsorg får högre statsbidrag.Som exempel härpå nämns att i utgick statsbidrag tillbarnomsorgen med . per barn , medan kommunerna ochNordanstig fick . I motion 1986/87:So627 begär () förslag om enrättvisare statsbidragsgivning till barnomsorg. Motionären anser attstatsbidragen till olika verksamheter bör utgå lika till olika delar av landetoch rättvist människor och familjer emellan. Fördelat per barn i åldrarna 2-6år utgår statsbidraget till barnomsorgen i AB-län med . och i Dalarnamed . Motionären finner detta oacceptabelt ur rättvisesynpunkt. I motion 1986/87:So632 av m.fl. (m)hemställs, med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A463, attriksdagen begär förslag till nya statsbidragsregler för barnomsorgen med sammastatsbidragsrätt för enskild barnomsorg som för och som även i övrigtuppfyller de i motionen framförda kraven (yrkande 2). Motionärerna anför bl. a.att statsbidraget bör utgå per barn och att bör ges friamöjligheter att pröva alternativa driftsformer inom barnomsorgen. För dessaskall likvärdiga statsbidrag utgå. I motion 1986/87:So633 av () ochMarianne () hemställs med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87: A466 att beslutar att stödet till barnomsorgen utformas såatt det utgår lika till alla barn oberoende av bostadsort och barnomsorgsform.Enligt motionärerna är det i endast somfår mer i statsbidrag till barnomsorgen än vad som betalats in ibarnomsorgsavgift. Detta anser motionärerna bevisa att stödet till barnomsorgenär mycket orättvist utformat. I motion 1986/87:So636 av (), yrkas, medhänvisning till vad som anförs i motion 1986/87:Fi509, att skallbegära förslag till ändringar i statsbidragsreglerna så att det blir möjligtmed privata daghem. I den senare motionen, som handlar om att effektivisera ochutveckla den offentliga sektorn, anförs bl. a. att t. ex. institutioner inombarnomsorg lämpar sig utmärkt för entreprenad, samt att statsbidragsregler somdiskriminerar privat verksamhet, t. ex. , bör avskaffas. \ motion 1986/87:So639 av m. fl. (/pjyrkas att i avvaktan på förslag från regeringen beslutar attriktlinjerna för nuvarande statsbidrag till barnomsorgen ändras så att bidragenutgår med samma belopp och på i övrigt lika villkor oavsett om förskolan drivsi eller enskild regi (yrkande 2). Motionärerna anför bl. a. att deförändringar i statsbidragssystemet som genomfördes innebar ett litet stegi rätt riktning, men att systemet fortfarande inte är neutralt. I motion 1986/87:Sol38 av () yrkas attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om statsbidrag till barnomsorgen (yrkande ° 2).Motionärens förslag till barnomsorgsstöd innebär följande. Om vårdlön SoU1986/87:35 införs enligt motionärens förslag kan statsbidragen till kommunernautgå och i stället omvandlas till vårdlön direkt till föräldrarna.