bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Detkan möjligen uppfattas som om detta skulle vara en alldeles unik situation, mendet är viktigt att påpeka att affärsbankerna har gjort den hår typen avavsättningar - om sparbankerna har gjort det vet jag inte.Handelsbanken har redan två forskningsstiftelser med rejäla belopp. Att vigjort avsättningar till dem beror på att vi anser det ligga i vårt egetintresse att våra kunder kan få ta del av forskning på hög nivå för att kunnabibehålla sin internationella konkurrenskraft. Sådana frågor talade vi ocksåom. Statsministern framhöll bl. a. och våra forskningsstiftelsersom förebilder. ErikEhn: Får jag nämna att Nordbanken gjorde avsättningar på 10,5 miljoner i samband med att Sundsvallsbanken upphörde och Nordban ken bildades. Det är ett belopp som på ett egendomligt sätt överensstämmer 261 med de10,4 miljoner som nu föreslår bolagsstämman KU1986/87:33 att bevilja för sådana ändamål . : Vi granskar inte elleraffärsbankerna - det ankommer inte på - mén däremotregeringen. Jag vill kontrollera om jag har förstått rätt. Regeringen haralltså inte hotat med några extraskatter och inte heller fört något dunkelt taldärom. Ändå är ni beredda att donera första året 200 miljoner. Detta har alltsåskett utan någon form av påtryckning eller fina vinkar om att någonting skullekunna hända. Är det korrekt? : Det är korrekt. : Jag förstår att de forskningsinsatserbankerna gör kan motiveras utifrån näringslivets intresse. Har jag rättuppfattat att detta inte är någon unik företeelse? tom : Det är rätt. : Det innebär alltså att liknande propåerfrån officiellt håll också kan bemötas med generositet i fortsättningen om dehåller sig på samma nivå? Tom : Det väsentliga är inte vem som tagitinitiativet, utan om det finns ett behov att fylla. Det fanns och finns ettbehov att fylla. Sedan är det givet att det måste finnas ett överskott av sådanstorlek att man kan använda del på detta sätt, men det finns det enligtvår bedömning. Vi gick tillbaka i tiden och undersökte de behov somtidigare har täckts på olika sätt. och våraforskningsstiftelser åberopades som bra exempel. Jag skulle v:åga förutsägaatt vi alldeles på eget initiativ kommer att göra den här typen av avsättningaräven framöver. : Vilka betänkligheter, om några sådanaförekom, framfördes vid mötet hos statsministern ? Tom : En betänklighet gäller att man måste hållasig inom en ram sorn är vettig för näringslivets del. så att vi i vår egenrörelse kan räkna med att ha konkurrenskraftiga kunder . Det äralltså fråga om framför allt teknisk forskning och forskning av sådan ekonomiskkaraktär som kan komma näringslivet till godo. : Ni kommer alltså att göra en strängprövning bland de förslag som framkommer, om de skall relateras till bankernasaktiviteter? Tom : Det kan man säga. Vi är angelägna om att fåett stort urval att välja bland, som vi också vill åstadkomma engeografisk spridning. De banker som finns representerade bara i delar avSverige vill naturligtvis prioritera de delarna. : Jag frågar därför att jag har noterat attdet i den lista som kommit in finns exempelvis ett önskemål frånlantbruksuniversitetet som gäller inhysningssystem för värphöns. Det är alltsåsådana frågor ni skall ta Jag förmodar att det inte direkt berör KU 1986/87:33 verksamhet. Tom : Det är en riktig bedömning. . : Det kanske inte framgår av den lista somutskottet har fått att vi i vår bank har bestämt oss för att göra någontingannorlunda än vad som ursprungligen föreslogs. Vi har föreslagit bolagsstämmanatt sätta av 180 miljoner och ge dem till en stiftelse som kommer attförvaltas av en styrelse bestående av tre av banken utsedda ledamöter, tre somutses av forskningsorgan och en av dem gemensamt utsedd ordförande. Styrelsenkommer alt fritt kunna välja och bestämma hur den skall använda pengarna. : När det blev klart att bankerna skulle geen donation, ställde då eller de ingående bankerna några villkorsom skulle garantera att pengarna verkligen kommer in? : Först och främst väntar vi på bankernas beslut.Det är inte klart . Jag tror att vi kommer att vara omutliga när det gälleratt se till att pengarna används till sådan forskning som i det långa loppet ärtill glädje för bankerna och näringslivet. Vi har inte möjlighet att göranågonting annat i det sammanhanget. : En förutsättning för detta är, om jag harläst handlingarna rätt, att skattefrihet kan garanteras. Har ni fått någrabindande löften om detta från regeringen? Tom : Det var på vårt förslag denna passusinfördes. Vi har inte fått annat än en kommentar från regeringen att vi gärnakunde föra in detta i det gemensamma pressmeddelandet, men det är ingenting somregeringen har committat sig för. . : Regeringen har heller inte vidtagit någonåtgärd på det området, vilket den skulle kunna göra genom att lägga detta tilllistan över skattefria objekt. Varje bank har att konstruera donationen påsådant sätt att skattemyndigheterna bedömer den som avdragsgill. Det är enförutsättning för att donationen skall lämnas. Vid de bolagsstämmor som kommeratt äga rum antar jag alt detta kommer att skrivas in som förbehåll i beslutet. : Det finns två vägar: antingen kan man ändragällande lagstiftning eller också får de rättsliga instanserna bedöma i vanligordning om donationen är avdragsgill eller inte. Vad skulle hända om man gjorde donationen i enlighet medbeslutet och det sedan visade sig under en förmodligen lång skatteprocess, somsäkert hamnar i sista instans, alt donationen icke är avdragsgill? Kan manräkna med att ni trots detta fullföljer beslutet med avsett belopp? Tom : Det år en hypotetisk fråga. Vi har storerfarenhet av detta, eftersom de stiftelser som vi har satt av pengar till lämnar bidrag som är skattefria. Det är bidrag exempelvis till universitet och högskolor som står under UHÄ:s överinseende. Vi vill inte lämna frågan öppen, utan vi måste 263 redan påförhand veta att detta blir avdragsgillt. ' KU 1986/87:33 : För klarhetens skull vill jag fråga omregeringen i samband med förhandlingarna har utlovat några speciellaskattefavörer utöver gällande lagstiftning. : Nej, absolut inte. : Ni har.inte föreslagit direkt eller vidunderhandskontakter att man skulle göra någon förändring i lagstiftningen såatt detta framgår klart? : Jag har ytterligare två frågor som har betydelseför granskningen av regeringen. Ni hade ett sammanträde med regeringen den 28 oktober.Sedan kallades två banker till regeringen , nämligenFöreningsbankernas Bank och med sina ordförande resp.verkställande direktörer. Enligt vad jag inhämtat fick de besked avstatsministern vid mötet på hans ämbetsrum den dagen om den tilltänktadonationen. Hade ni inte tagit kontakt med eller informerat de två andrabankerna mellan och ? : Nej, det hade vi inte gjort. BertU Fiskesjö: Det sades här tidigare att det inte ärsärskilt originellt att banker och andra företag stöder forskning. Det vet vialla, och det är väl i och för sig bra att de gör det. Men det intressanta idet här fallet är att beslutet om att gå in med så mycket pengar har kommittill efter överläggningar med regeringen. Ni säger att ni tänker stödjaforskning också fortsättningsvis, vilket jag tycker är bra. Innebär då dettaatt ni är beredda att göra liknande uppgörelser med regeringen ävenfortsättningsvis? Tom : Jag sade att oavsett varifrån initiativkommer är vi intresserade av att också fortsättningsvis göra avsättningar tillden här typen av forskningsstiftelser. Det innebär att regeringen eller vem somhelst kan ta initiativ. Jag tycker inte det är någonting konstigt med det. BertU Fiskesjö: Sådana här löften om donation leder ivarje fall indirekt till att medlen räknas in i den allmänna statligasatsningen på forskningen. Man kan, om man vill, säga att de 200 miljonerna perår skulle ha behövt skaffas på annat sätt om inte dessa pengar kommit in. Detbhr alltså ett slags symbios mellan bankerna och statsmakterna. Det är justdelta som har gjort att har tyckt att det är en intressantfråga. Ni har kanske någon kommentar på den punkten? Jag vill fråga ytterligare en sak. Det framgår avstyrelsernas verksamhetsberättelser inför stämmorna att de här pengarna skallgå till sådan forskning som är av speciellt intresse för den industriellautvecklingen. Det innebär såvitt jag förstår att det blir en ganska hårdstyrning av medlen. Det blir inte ett allmänt stöd exempelvis tillgrundforskning inom det industriella området, utan ni vill se konkretaresultat av pengarna? : la, det stämmer. Det tycker jag är det raison d'étre som vi KU1986/87:33 kan framföra till våra styrelser respektive bolagsstämmor när viföreslår att Bilaga A 12 de beviljar medlen. BertU Fiskesjö: Jag har slutligen en fråga som liggerlitet vid sidan om ämnet men som jag ändå vill ställa av ren nyfikenhet. Det sägs i en ledare i en affärstidning att SE-bankensförre styrelseordförande finner det förvånande om inteförslagen kommer att möta ett massivt motstånd på vårens bolagsstämmor. Har nifått någon förvarning om att det blir så? . : Det blir säkert diskussion påbolagsstämmorna. Det har ibland framskymtat att vi skulle ha föregripitbolagsstämmorna genom att utlova pengarna. Det stod bl. a. i i . Det är bolagsstämmorna som skallbesluta i det avseendet, och där kommer det säkert att bli diskussion på denpunkten. : Detta var en fråga vid sidan om ämnet. Niskall inte tro att vi granskar bankerna. : Jag har ett par tekniska frågor, eftersomjag i annat sammanhang har varit inblandad i forskningsövningar. Är det meningen att bankerna skall ha en gemensam fond,eller skall alla bankerna ha var sin fond? Forskningsanslag är vanligen långsiktiga åtaganden. Mananställer folk för att forska, och därför måste man hålla dem vid liv underavsevärd tid. Skall ni dela ut de 600 miljonerna på en gång, eller är detavkastningen av 600 miljoner ni skall dela ut? Det har jag inte fått klart förmig. Om det nu blir 600 miljoner , räknar ni med att för framtiden avsättamotsvarande belopp för samma ändamål? Min sista fråga år om de avsättningar ni gör kommer attbli beroende av utfallet av verksamheten under olika år. Det har sagts att nikunde gå med på att göra avsättningar därför att ni har ovanligt goda affärerjust . Om ni får mindre goda affärer, står ni då vid löftet ifortsättningen, eller kan ni dra ner på takten? : Det är bara SE-banken som inrättar en stiftelse.De övriga bankerna har föreslagit sina bolagsstämmor att avsätta pengar föromedelbar användning under det här året. Det är fortfarande totalt 200 miljonervi talar om, ingenting annat. Det blir alltså inte frågan om en den här gången, utan Nordbanken avsätter ett antal miljonersom skall gå till sådan forskning som är viktig för näringslivet. Del ärangeläget att säga att när pengarna skall fördelas måste de gå till sådant somtas om hand av den vanliga verksamheten, exempelvis lokaler och personal. köpa en maskin, måste den ha en plats att stå på och personal som sköterden. Därför måste delta gå in i en långsiktig planering. Den har vi intemöjlighet att delta i, utan den sköter och ochandra. . : Jag tycker det är viktigt att framhållaatt, såsom antydde, de bidrag som kommer att lämnas i varje fall avvår stiftelse, som -°5 kommer attvara litet annorlunda beskaffad än de övriga bankernas, endast KU1986/87:33 kommer att avse utrustning för forskning. Vi är alltså inte bereddaatt lämna Bilaga A 12 bidrag exempelvis till finansieringen av en professur.Det finns inga som helst löften om en fortsättning, utan pengarna avsätts förvarje år. Besluten fattas varje gång nya propåer kommer, och de får då prövaspå sina meriter om det blir aktueUt. : Får jag tolka det så att varje bank för sigkommer att ha sin policy beträffande de här pengarna? Om man nu har lovatregeringen att anslå 200 miljoner x , hur kommer då fördelningen mellanbankerna av dessa summor att ske? : I de samtal som har förts efter det att man harträffat den principiella överenskommelsen har praktiska ting diskuterats. Vihar sagt att vi är beredda att stödja forskningen under de förutsättningar somhar diskuterats tidigare. Sådana förutsättningar år bl. a. att vi har avutbildningsdepartementet eller UHÄ sanktionerade projekt att ge pengar till.De framgår av en lista som skickas ut. Den listan skall bara uppta sådanaprojekt som man är beredd att så att såga leva vidare med. Bankerna kommer insom till enskilda delar av sådana mer långsiktiga projekt. : Men åtagandet kan väl bara bh årUgt,eftersom bolagsstämmorna fattar beslut? : Jag vill ställa en fråga som delvis anknytertill vad varit inne på. Kan man säga att en förutsättning fördonationen är att bankerna får ett betydande inflytande över hurforskningspengarna används. Är det en uttrycklig förutsättning'' . : I vårt fall är det tänkt - och det trorjag är en ganska normal ordning - att bankerna sätter till tre representanter iden styrelse som skall besluta och statliga organ tillsätter trerepresentanter, och så utser de en gemensam ordförande. Det innebär inte attbankerna bestämmer vad pengarna skall användas till, men bankernasrepresentanter har inflytande på det. : Det innebär att bankerna skall ha ett betydandeinflytande. Är ', det en korrekt uppfattning? . : I vårt fall: ja. : Har det i bankernas samtal med regeringenförekornmit preciserade diskussioner om hur inflytandet över dessa medel skallfördelas mellan statsmakterna och bankerna? Det nämndes en viss konstruktion.Är det någonting som har diskuterats mer i detalj vid de förberedande samtalenmed regeringens representanter? : Jag tycker alt det svar som gav börnyanseras något. . : Du får inte nyansera det vad gällerSE-banken. : Jag talar då föri varje fall en del av de övriga bankerna: KU 1986/87:33 Det är klart att bankernasinflytande är begränsat. Det är begränsat för del Bilaga A 12 första av devillkor som vi själva har satt upp och som banklagen ställer upp och av annatsom har med bankens inre liv att göra. Men det är för det andra begränsat avatt det skall vara projekt som anslagsbeviljande myndigheter i övrigt stöder.Vi kan alltså inte säga till ett universitet att vi ger pengar till visständamål, utan vi måste hämta projekten från en lista som har upprättats avberörda myndigheter. Där finns ett antal delar av projekt som vi kan ge pengar tilli enlighet med de speciella utgångspunkter som gäller för bankerna och devillkor som i övrigt är för handen. Vår bestämmanderätt är därför mycketbegränsad. TomHedelius: Får jag göra ett kort tillägg till vad sade. Jagföreställer mig att yi har goda förutsättningar att på denna lista få uppprojekt som vi själva känner som särskilt angelägna. : Bygger inte det på att man har ett gemensamt intresse av attåstadkomma en så god forskningspolitik som möjligt? TomHedelius: Jo, i högsta grad. Den här listan kommer inte att omfatta projekt somslutar på 200 miljoner, utan jag föreställer mig att det blir betydligt högrebelopp. Här kommer vår valfrihet in, förutom att vi kan initiera att det ocksåkommer med projekt som vi särskilt vill främja. AndersBjörck: Jag har några kompletterande frågor. Dethär är trots allt en unik form för donationer, även om det har funnits andrafonder tidigare. Har ni i diskussionerna om detta variträdda för att det skulle kunna bli prejudicerande? TomHedelius: Nej, det har vi inte varit. Att denna sak har fått sådanuppmärksamhet beror bl. a. på att vi varit angelägna att spela upp diskussionenpå detta ärliga sätt. Vi kunde mycket väl ha sagt att vi kommit på den härtanken inom ramen för , men vi var angelägna om att säga tillstatsministern att det skall framstå som det verkligen är, nämligen att det ärstatsministern som har tagit initiativet. Så är det. Men här råkar vi ha ettgemensamt intresse, och vi har föreslagit våra bolagsstämmor den häruppläggningen. Vi har varit angelägna att inte gå så långt att bolagsstämmornaskulle vara committade. Vi har reserverat oss för det. Vi vet ännuinte hur det kommer att gå. AndersBjörck: Men om statsministern inte tagit initiativet, är det då korrekt attsåga att det inte hade blivit någon donation av det här slaget? TomHedelius: Det är nog korrekt att samtliga banker inte skulle ha kommit framtill att man skulle göra en sådan donation vid samma tillfälle. Men det ärmöjligt att olika banker hade kommit fram till att man skulle göra någondonation. Det finns jubileer och liknande då sådana saker kan initieras. Dethar också kommit propåer åtminstone till direkt om den typen avinsatser, så vi var inte helt främmande för tanken. AndersBjörck: Jag kommer tillbaka till skatteproblematiken, eftersom det ur konstitutionsutskottetssynpunkt är mycket väsentligt att kartlägga vad -"' som harsagts om den. Anser ni att detta enligt målsättningsparagrafen i KU1986/87:33 bolagsordningarna respektive banklagen är någonting som bör ingåi Bilaga A 12 bankernas naturliga verksamhet och därför juridiskt kandefinieras som en rörelsekostnad? . : Det finns i banklagen en paragraf sominnehåller någonting om att det står bolagsstämman fritt att göra donationertill allmänna ändamål, om det bedöms vara skäligt med hänsyn tillomständigheterna och bankens ställning och vinst. Vi och våra revisorer ochbolagsjuridisk expertis har bedömt att förslaget inte strider mot dennaparagraf. Frågan om skattefrihet skall som sagt skattemyndigheternata ställning till, men som Tom sade har de vid tidigaretillfällen funnit att avsättningar av det här slaget kan göras med obeskattadepengar. : Vid den första träffen när den här idénkom upp nämnde finansministern att förnyelsefonderna skulle kunna användas speciell satsning på forskning. gick det tydligen inte att ta pengar tilldetta ändamål ur förnyelsefonderna. Finns det något löfte om att direktiven förförnyelsefondernas användning skall ändras med anledning av denna överenskommelseom stöd från bankerna? . : I vår bank är förnyelsefondens pengarredan använda. Det år allmänt bekant att det tidigare före kommit diskussionermed näringslivet och att man skulle avsätta en viss del av förnyelsefondernatill forskning, vilket i och för sig borde varit möjligt. Men såvitt mig ärbekant gick detinte att få en överenskommelse om detta. Det finns alltså ingen anledning att i detta sammanhang genågra nya direktiv om förnyelsefonderna. De var dessutom att betrakta som enengångsföreteelse. Tom : Också i har vi använtförnyelsefonderna, så det finns ingenting kvar där. : Jag tror att det i princip gäller för samtligabanker. : Det återstår för mig bara att tacka er föratt ni hjälpt oss med denna muntliga komplettering av det skriftligamaterialet. Utfrågningav ambassadör angående ku 1986/87:33 grundernaför regeringens beslut att ingå förlikning Bilaga a 13 inför i vissa ärenden , den 19mars 1987 : Vi har bett ambassadör attsvara på frågor angående förlikningar inför i vissa ärenden1986. Enligt den praxis som vi har överlämnar jag ordet tillambassadören, om han har några inledande kommentarer i ärendet. Hans CoreU: Jag får i stort sett hänvisa till den PM den21 som har upprättats och som är överlämnad till utskottet. Jagtycker att den besvarar de frågor som jag kan föreställa mig finns på området -om inte, utgår jag från att utskottet ställer kompletterande frågor. Jag har dock en liten komplettering. Den avser det som.står på s. 8 i promemorian strax före rubriken aktuella förlikningarna.I det föregående stycket talas om den situationen att det finns flera mål avsamma typ och att man kan tänka sig att det träffas förlikning i några, medanandra går vidare. Det finns också ett annat sätt att lösa en sådansituation, och det är att kommissionen förklarar målet vilande. Det har jagvarit med om i ett par fall. Man kommunicerar en ansökan med regeringen menbegär inget yttrande. Skälet är att kommissionen avvaktar ett prejudicerandeavgörande av domstolen. FörUkningsförhandlingar behövs inte i den situationen. Det ärallt jag har att säga på nuvarande stadium. : Jag har själv frågor men vill ge andratillfälle att börja, om någon så önskar. - Så tycks inte vara fallet. Det är enledamot som inte tillhör utskottet som har tagit upp ärendet. När man handlägger ett sådant här komplicerat mål måstedet väl firinas en del material inom , i det här falletförmodar jag inom , som har behövts under resans gång. KanHans Corell redogöra för vilken typ av material som normalt finns och vilkahandlingar som upprättas i samband med en förlikningsförhandling? Hans CoreU: Det material som finns är de yttranden somregeringen har avlämnat till kommissionen med anledning av ansökningen. Därfinns också de svar som har lämnats från motparten, och det finns ocksåskriftligt material från kommissionen. Del materialet registreras på samma sättsom man gör i en domstol. Jag har infört det systemet för handläggning avmålen. Det finns ett dagboksblad, och där finns alla allmänna handlingarantecknade dag för dag. är så utformat att vem som helst kan fåta del av det. Det framgår av promemorian hur utomordentligt grannlagakommissio nen går till väga när det blir fråga om föriikningsförhandlingar. Ofta tar kommissionen initiativ, och de initiativen sker helt formlöst. När man bedömer situationen, diskuterar möjligheter till föriikning och omständighe ter som talar för eller emot kan man göra noteringar och kanske upprätta ett arbetsmaterial. Men den grupp som diskuterar frågan är mycket begränsad. överläggningarsker inom gruppen och med det ansvariga statsrådet. KU 1986/87:33 Normaltupprättas det inga handlingar i det skedet. Skälet är bl. a. att så BilagaA 13 strikta regler tillämpas efter det att föriikningsförhandlingar inletts,antingen de leder till resultat eller inte. : När ett sådant här ärende slutgiltigtavgörs från svensk sida, på vilken nivå sker då avgörandet? Sker det i form avett regeringsbeslut eller beslutas det av statsrådet i fråga eller på någonannan nivå? : Jag har uppfattat situationen så att jag somombud har möjlighet att vidta vissa åtgärder på regeringens vägnar precis somvilket annat ombud som helst som utses att föra regeringens talan. Men detfinns vissa gränser. Man får själv bedöma var de gränserna går. Det är en grannlagauppgift. Det är fråga om. förtroende mellan regering och ombud. Men en gränsanser jag är klar, och det år när man kommer in på frågan, om regeringen kanlägga fram ett förlikningsbud. I del läget anmäler jag frågan för det ansvarigastatsrådet, som sedan anmäler saken i regeringen. Det upprättas då ett hemligtprotokoll, eftersom anbudet är heriiligt. Men sedan väl kommissionen fattatsill beslut finns det inget skäl att hålla det hemligt. Det är alltså ettregeringsbeslut. : När man drar ett sådant här ärende införregeringen bör det rimligtvis finnas någon bakgrundspromemoria, i första handför föredragande statsrådet och i andra hand för övriga regeringsledarhöfersom kan vara intresserade. Upprättas det någon sådan med argumentation, varförman skall ingå eller eventuellt inte ingå i förlikning? Hans CoreU: Vilket underlag som föredragande statsrådethar kan jag inte uttala mig om, men i allmänhet har diskussioner inför enförlikning skett på ett informellt sätt. Man sitter i en grupp tillsammans medstatsrådet och går igenom argumentationen. Också där kan det finnasarbetsmaterial, men det är bara sådant material som man använder i självadiskussionen som stöd för argumenteringen. : Det finns alltså inget pro-&-contrapappermed argument för eller emot och som sedan hamnar på någon slutsats? Hans CoreU: Som föredragande inför ett statsråd brukar manavsluta föredragningen med att ge till känna en egen uppfattning. Särskiltomdet gäller en juridisk fråga som i de hiir fallen tycker jag att denföredragande tjänstemannen har skyldighet att redovisa sin ståndpunkt. Mennågra handlingar som man sedan tar till vara där "pros and cons"anges föreligger inte. Jag föreställer mig att situationen måste vara densammanär ett annat ombud för regeringen överväger en fråga. Om exempelvisjustitiekanslern, som för regeringens talan i många mål, går in iförlikningsförhandlingar, gör han säkert också en bedömning och sätter upp enlista med för- och nackdelar, men den tror jag inte läggs till handlingarna.