bet · GA01JoU4 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett antalmotionsyrkanden om ändringar i djurskyddslagstiftningen, syftande till bl. a.bättre förhållanden för djuren i animalieproduktionen. Vidare behandlasmotioner om inrättande av ett ämbete som djurombudsman och om dispens frånförbudet mot s. k. koscherslakt. Motionerna avstyrks, i flertalet fall med hänvisning tillatt man i arbetar på en översyn av djurskyddslagen.Utskottet framhåller emellertid att frågan om biologiskt anpassadeuppfödningsformer blivit föremål för ökad uppmärksamhet i flera sammanhang. Tillbetänkandet har fogats ett särskilt yttrande (m). Motion 1985/86:Jo504 av och (), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 3) att som sinmening ger regeringen till känna att en ny djurskyddslag bör innehålla en etiskportalparagraf. Motion 1985/86:Jo507 av m.fi. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ökade befogenheter att ingripa vid vanvård av djur. Motion 1985/86:Jo513 av och (s), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 1) att somsin mening ger regeringen till känna att en ny djurskyddslag föreläggsriksdagen med krav på ökad hänsyn till djurens biologiska behov viddjurhållningen. Motion 1985/86:Jo517 av m.fl. (c), variyrkas att beslutar inrätta ett ämbete som djurombudsman. Motion 1985/86: Jo518 av m. fl. (fp),vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 2-3) 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om behovet av översyn av djurskyddslagen beträffandeny teknik i djurhållningen. 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i JoU 1986/87:4 motionen anförs om behov av översyn avdjurskyddslagen beträffande ansvarig vid vanvård av djur. Motion 1985/86: Jo523 av och (), vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära förslag tillsådant tillägg till lagen (1937:313) angående slakt av husdjur att det genomdispens från lagen skall vara fillåtet med koscherslakt. Motion 1985/86:Jo526 av (), vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring av djurskyddslagen för attförbättra djurskyddet i landet. Motion 1985/86:Jo610 av (), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 3-4) 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skolans undervisning i väsentligt högre grad inriktas på etisk fostran, såatt vård och skötsel av allt levande blir en självklarhet, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att lantbruksstyrelsen uppmanarveterinärer, husdjurskonsulenter och lantbrukslärare att som rådgivare verkaför att animalieproduktionen inriktas på djurvänligare metoder, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att lantbruksstyrelsen får utarbetadirektiv för djuruppfödningen så att djurens beteendemässiga krav bättreuppfylls. Därigenom skall stress, sjukdomar och andra skador till väsentlig delkunna undvikas. Tillgång på ljus, frisk luft, rent vatten och rejält utrymmemåste garanteras. I detta betänkande behandlas ett antal motioner omdjurskyddslagstiftningen m.m. Motionerna tar upp frågor omanimalieproduktionen och om möjligheterna att ingripa mot vanvård av djur. I enav motionerna behandlas vidare rätten för anhängare av de judiska och islamiskareligionerna att utföra s. k. koscherslakt. Frågor om animalieproduktionen m.m. I motion Jo504 av och ()diskuteras olika frågor kring livsmedelsproduktion och matkvalitet.Motionärerna understryker bl. a. att djurhållningen måste anpassas tillsundare uppfödningsformer och utformas så att konsumenternas förtroende förproduktion och kvalitet kan återupprättas. Huvuddelen av motionen harbehandlats tidigare (JoU 1985/86:13 och 24). I den del som är aktuell(yrkande 3) anför motionärerna att djurskyddslagen bör innehålla en "etiskportalparagraf" som bl. a. skulle motverka en ovärdig och kränkandebehandling av våra husdjur. I mofionJo513 av och () redovisas JoU 1986/87:4utförligt hur de ökade lönsamhetskraven och jordbrukets ökade mekaniseringpåverkat djurens situation. Det gäller framför allt svin, nötkreatur ochfjäderfä. Flera exempel ges på hur sjukdomsfrekvensen ökat och hur djurensnaturliga beteende rubbats, delvis som en följd av moderna och högrationelladriftsformer. Även vid transport och slakt utsätts djuren för en mängdstressfaktorer. Enligt motionen är det hög tid att det blir en annan och bättredjurhållning i de s. k. djurfabrikerna, och för detta behövs en ny djurskyddslagsom bl.a. ställer krav på ökad hänsyn till djurens biologiska behov idjurhållningen. I motion Jo518 av m. fi. (fp) erinras om"avslöjandena" om vissa missförhållanden inomanimaliebranschen, bl.a. rapporterna om inblandning av kadaver i köttfodermjöl.I likhet med motion Jo513 kritiserar motionärerna de moderna och högt uppdrivnadriftsformerna i animalieproduktionen. 1 de delar som är aktuella förbehandling (yrkande 2) förordas en översyn av djurskyddslagen som bl. a. börutrymma i att ny teknik i djurhållningen förprövas från djurskyddssynpunkt. I motion Jo610 av () anförs att utecklingenmot större enheter och rent fabriksmässig djurhållning och produktion inte kanfå fortsätta. När djuren reduceras till "kuggar" i enproduktionsapparat har respekten för det skapade nått en sådan bottennivå attåtgärder måste vidtas. Motionen utmynnar i ett yrkande att skolans undervisningi hög grad inriktas på etisk fostran så att värd och skötsel av allt levandeblir en självklarhet (yrkande 1). Vidare yrkas (yrkandena 3-4) attlantbruksstyrelsen uppmanar veterinärer, husdjurskonsulenter ochlantbrukslärare att verka för att animalieproduktionen inriktas pådjurvänligare metoder. Lantbruksstyrelsen bör enligt motionen utarbetadirektiv för djurhållning som innebär att djurens beteendemässiga kravtillgodoses, att stress och sjukdomar m. m. motverkas samt att tillgång påljus, frisk luft, rent vatten och rejält utrymme garanteras. Utskottet har vid ett flertal tillfällen under senare årunderstrukit det angelägna i att produktionsmetoderna i djurhållningen kanutformas med beaktande av djurens naturliga behov och beteende. Hithörandefrågor diskuterades t. ex. i samband med att beslutade om en nyfoderlag, som bl. innebar förbud mot användning i tillväxtbefrämjande syfteav fodertillsatser som innehåller antibiotika eller andra kemoterapeutiskamedel. Lagen trädde i kraft , med vissa övergångsbestämmelserav hänsyn till näringslivet (JoU 1984/85:29). Enligt de nya bestämmelserna fårantibiotika användas endast efter veterinär förskrivning. Utskottet utgår frånatt lantbruksstyrelsen följer effekterna av den nya lagen, bl. a. i vad avserden totala förbrukningen av antibiotika. Enligt utskottets bedömning tordelagen bidra till att det efter hand ställs allt större krav på djurhållningen ifråga om mera biologiskt anpassade produktionsmetoder. I samband medbehandlingen av närliggande motionsyrkanden anförde utskoUetbl.a. följande (JoU 1985/86:24 s. 42 f. ). Vad särskilt beträffar motionerna om vissa missförhållandeni anima- JoU 1986/87:4 lieproduktionen vill utskottet framhålla attutskottet i viss mån instämmer i den kritik som framförs härvidlag. De senaste decenniernas ökade kunskaper om djurensproduktionsförmåga har lett till en kraftigt ökad effektivitet ianimalieproduktionen. I takt med biologiska framsteg och genetiska möjligheterhar de tekniska lösningarna utvecklats och förfinats i djurstallarna.Parallellt med kraven på ökad rationalisering och lönsamhet har en följd avdenna utveckling varit att intensiv djuruppfödning premierats framför meraextensiva djurhållningsmetoder. Besättningarnas storlek har ökat. Framför alltinom produktionen av fiäsk och ägg och uppfödningen av köttdjur harstorleksrationaliseringen gått mycket långt. Trots ökade kunskaper om de olikadjurslagens krav på inhysningsformer har man inte i tillräckligt hög gradbeaktat djurens naturliga beteende vid utformningen av produktionsmetoder.Denna utveckling har medfört problem från djurhälsosynpunkt. Produktionssjukdomarnahos djuren förorsakar stort lidande och föranleder risker för nedsättning avkvaliteten på livsmedelsrävarorna. Härtill kommer betydande kostnader förproduktionsbortfall. är dock sambanden mellan djurhälsa,livsmedelskvalitet och produktionsformer inte tillräckligt utforskade för attnågra bestämda slutsatser skall kunna dras angående t. ex. för- och nackdelarmed större resp. mindre djurantal i besättningarna. har mot angivna bakgrund beslutatförstärka forskningen på förevarande område i enlighet med förslagen iproposition 1985/86:74 (se JoU 1985/86:13). I samband med en hearing med professor ,skogs- och jordbrukets forskningsråd, har utskottet informerats om aktuellaforskningsprojekt rörande djurens levnadsbetingelser i animalieproduktionenm.m. I detta sammanhang bör också nämnas att . och inlett ett samarbeteför att öka matens kvalitet. Samarbetet kommer, enligt vad utskottet erfarit,att omfatta bl. a. prissättning och matkvalitet, distribution, lokalupphandling, utbildning om mat och kvalitet m. m. I anslutning till de nu aktuellamotionerna bör vidare nämnas att hos regeringenhemställt om förslag fill märkning och kvalitetsbetalning som främjar en bättremiljö för djuren och samfidigt bidrar till en högre kvalitet på produkterna ochbättre produktinformation för konsumenterna (JoU 1985/86:24, rskr. Av det anförda framgår att förhållandena ianimalieprodukfionen är föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang. Vadsärskilt gäller lagstiftningens utformning vill utskottet fästa uppmärksamhetenpå att en totalöversyn av djurskyddslagen pågår iregeringskansliet. Arbetet måste i viss utsträckning samordnas med behandlingenav djurförsöksutredningens betänkande Ds Jo 1986:3 Etisk prövning avdjurförsök, som remissbehandlas. Remisstiden utgår den 31oktober 1986. Utskottet förutsätter att översynsarbetet resulterar i bl. a.förslag till sådana ändringar i djurskyddslagstiftningen som är motiverade medhänsyn till de ökande kraven på biologiskt anpassade uppfödningsformer. Vad utskottet anfört bör till stor del kunna tillgodosesyftet med motionerna Jo504 yrkande 3, Jo513 yrkande 1, Jo518 yrkande 2 ochJo610 yrkandena 3 och 4. Ianslutning till den sist nämnda motionen, som främst berör lantbrukssty- relsensuppgifter i djurskyddsarbetet, kan filläggas att motionen får anses JoU1986/87:4 delvis tillgodosedd genom de regler som gäller i fråga omlantbruksstyrelsens ansvar som högsta tillsynsmyndighet på förevarande område.Styrelsen utfärdar t. ex. fortlöpande råd och föreskrifter om djurhållning,djurskyddstillsyn m. m. Enligt yrkande 1 i motion J06IO bör skolans undervisninginriktas på etisk fostran så att vård och skötsel av allt levande blir ensjälvklarhet. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på attutbildningsutskottet behandlade ett närliggande motionsyrkande under riksmötet1985/86 (UbU 1985/ 86:1) och därvid anförde bl.a.: Utskottet erinrar om att enligt Lgr80 (s. 114-115) skall eleverna i undervisningen i naturorienterande ämnen"lära känna vanliga växter och djur och få perspektiv pä hur olika formerav liv utvecklas på jorden. Vidare skall eleverna få kunskap om hur naturenfungerar, vanliga naturtypers uppbyggnad samt hur människan tidigare och i dagpåverkar naturmiljön. Undervisningen skall visa hur kunskap om naturmiljön kananvändas i samhällsarbetet, göra eleverna medvetna om människans ansvar för sinoch kommande generationers livsmiljö och väcka deras respekt för alltlevande". Utskottet utgår från att skolan undervisar eleverna om djurensbehov och livsvillkor samt verkar för en ansvarsfull inställning till djur.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte göra något särskilt uttalande ifrågan, varför motionerna 1984/85:307 i denna del och 1984/85:518 yrkande 1 böravslås. föreslår, medhänvisning till vad utbildningsutskottet anfört, att motion J06IO yrkande 1lämnas utan någon vidare åtgärd från sida. Åtgärder vid vanvård av djur m. m. Möjligheterna till ingripande med stöd av djurskyddslagenyid vanvård av djur berörs i motionerna Jo507 av m.fl. (s),Jo518 av m.fl. (fp), yrkande 3 och Jo526 av ().Motionerna går bl. a. ut på att tillsynsmyndigheterna bör få ökade befogenheteratt omhänderta och sälja djur som utsätts för vanvård. I motionerna Jo518 ochJo526 understryks särskilt att lagen inte får sättas ur spel närskenöverlåtelse av djur äger rum i syfte att undgå ingripanden mot van värd. Utskottet vill framhålla att nu gällande regler idjurskyddslagen ger fillsynsmyndigheterna möjlighet att ingripa på olika sätt närdjur utsätts för misshandel, överansträngning, vanvård eller annan olämpligbehandling. Förelägganden och förbud kan meddelas av miljö- och hälsoskyddsnämnden.Vid allvarliga missförhållanden kan beslut om omhändertagande meddelas. Om detär påkallat från djurskyddssynpunkt kan ett sådant beslut verkställasomedelbart. I prakfiken har det visat sig uppstå problem medverkställigheten av beslutade åtgärder när djuren överiåtits till ny ägare. Isamband med den pågående översynen av djurskyddslagen - som utskottet hänvisattill ovan -kommer dessa förhållanden att uppmärksammas. Utskottet anser sigsåledes kunna utgå från att även de nu aktuella motionerna kommer att i vissmån fillgodoses i samband med det fortsatta reformarbetet på detta område. Djurombudsman 1986/87:4 I motion Jo517 av m. fl. (c) föreslåsatt beslutar inrätta en tjänst som djurombudsman. I motiveringenanförs bl. a. att djuren utsätts för olämplig behandling vid olikatyper av undersökningar, i forskningen och i animalieproduktionen. Enligtmotionen behövs ett nytt ombudsmannainstitut där djurens rättigheter bevakas avjuridisk och veterinärmedicinisk experfis. Utskottet erinrar om att den lokala tillsynen över djurensvård och behandling utövas av miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Vid tillsynenmedverkar distrikts- eller stadsveterinär. skall vaka över attden kommunala tillsynen fungerar. Högsta tillsynen tillkommer lantbruksstyrelsensom har att meddela råd och anvisningar till ledning för övriga tillsynsorgan.Systemet inrymmer såväl juridisk som veterinärmedicinisk sakkunskap. Särskiltbör framhållas att den nuvarande distriktsveterinärorganisationen inrymmer ca370 distriktsveterinärer i ett rikstäckande system som självfallet fyller enviktig funktion inte bara inom djurhälsovården utan också i fråga om denallmänna tillsynen. Vad beträffar användningen av djur för vetenskapligforskning gäller att djurförsöken antingen skall anmälas tilllantbruksstyrelsen eller underkastas etisk prövning i någon av de regionaladjurförsöksetiska nämnderna. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Jo517. I motion Jo523 av och () anförsatt anhängare av de judiska och islamiska religionerna i likhet med många andrafolk har vissa bestämmelser om hur deras mat skall vara beskaffad. Dessa reglerär uråldriga och hänger lika intimt samman med deras religion som etiskaföreskrifter och gudstjänstföreskrifter. 1 tre länder i , , och ,existerar inte en religionsfrihet för judar som sträcker sig ända till derasrätt att slakta sina djur på det enda sätt deras religion tillåter. Sättetkallas koscherslakt, och går så till att halsen på djuret avskärs med ettsnabbt snitt, så att blodet skall rinna ur kroppen så fullständigt som möjligt,eftersom en rättrogen jude inte får äta blod. Varken elchock, gas eller drogerfår användas som bedövningsmedel. Av sådant blir köttet otjänligt till föda,enligt judisk lag och religion. Motionärerna anser sig ha anledning att betvivla att detsätt på vilket våra vanliga slaktdjur behandlas är så humant som det borde varaeller skonsammare än koscherslakt. Till följd av förbudet mot sådan slaktmåste köttet importeras. På grund av en hög importavgift blir köttet mycketdyrt. Enligt mofionen är det rimligt att tillåta koscherslakt i Sveige. ex. låta något eller några slakterier få dispens från nuvarandelagstiftning. Enbart religiösa skäl bör få utgöra skäl för dispens. Utskottet erinrar om att ett likande motionsyrkandeavslogs vid /84 (JoU 1983/84:12). I utskottets betänkanderedovisas utföriigt gällande regler om slakt av husdjur och vissa övervägandeni övrigt i denna fråga. Enligt en undersökning av en tjänsteman vidlantbruksstyrelsen var det uppenbartatt koscherslakt i jämförelse med konventionell slakt av husdjur JoU 1986/87:4var klart sämre och oacceptabel från djurskyddssynpunkt. Bl.a. med hänvisninghärtill avstyrkte utskottet den då aktuella motionen. Det finns enligtutskottets mening inga skäl till ändrat ställningstagande i denna fråga. Närdet gäller kostnader för import av koscherslaktat kött bör tilläggas attrestitution av införselavgift för judiskt rituellt slaktat kött beviljatsenligt beslut av regeringen (jordbruksnämndens kungörelse JNFS 1985:150). Meddet anförda avstyrker utskottet motion Jo523. 1. beträffandeskärpt lagstiftning om djurhållningen m. m. attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1985/86:Jo504 yrkande 3,1985/86:Jo513 yrkande 1, 1985/86:Jo518 yrkande 2 och 1985/86:Jo610 yrkandena 3och 4, attriksdagen avslår motion 1985/86;Jo610 yrkande 1, 3. beträffandeåtgärder vid vanvård av djur m. m. attriksdagen lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1985/86;Jo507, 1985/86:Jo518yrkande 3 och 1985/86:Jo526, 4. beträffande ettämbete som djurombudsman att avslår motion 1985/86:Jo517, attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo523. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande: (), (),(), i (), (), LarsErnestam (fp), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk) och (). Särskiltyttrande JoU 1986/87:4 i , och (alla m) anför: Utskottethar i fråga om produktionsmetoderna i djurhållningen bl. a. hänvisat till dennya lagstiftningen om foder och fodertillsatser (s. 3). Denna ändring motsattevi oss med motiveringen att kemoterapeutika inte kan spåras i livsmedel,varigenom kontroll omöjliggjorts, samt att försämrad djurhälsa kunde befaras.Våra farhågor har tyvärr besannats. Förvår del vill vi nu peka på att lagen fått konsekvenser som utskottet inte gåttnärmare in på. Genom att förebyggande behandling med kemoterapeutika av heladjurbesättningar till stor del omöjliggjorts har veterinärerna nödgats skrivaut antibiotika vid akuta sjukdomsfall. Antibiotika kan till skillnad fråntidigare använda kemoterapeutika ge restsubstanser i köttet. Det kan såledesnumera föreligga en viss, om än liten, risk för resistensbildning.