bet · GA01FiU29 · 1986-12-31 00:00:00 — Vadsom återstår, sedan avräkning har skett enligt 52 § upp- avräkninghar skett enligt 52 § upp bördslagen (1953:272), 16 § lagen bördslagen(1953:272), 16 § lagen (1962:392) om hustrutillägg och (1962:392)om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folk- kommunaltbostadstillägg till folk- 42 pension, 9 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare och 14 § lagen (1987:000) om skatteutjämning, skalllänsskattemyndigheten utanordna till kommunen den 20 . Är kommunensfordran inte uträknad vid utbetalningstillfällena i tnånaderna januari ochfebruari, skall utbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp somutbetalningen det föregående året. När särskilda skälföranleder det får länsskattemyndigheten dock förordna att utbetalningen skallgrundas på ett annat belopp. Om något av de belopp som utbetalningen imånaderna grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunensfordran, skall den jämkning som föi-anleds av detta ske i fråga omutbetalningen . pension, 9 § lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifterfrån arbetsgivare, 8 § lagen (1987:000) om skatteutjämningsavgift och 4 §lagen (1987:000) om särskild skatteutjämningsavgift, skall lärisskattemyndig-hetenutanordna till kommunen den 20 . Är kommunens fordran inte uträknadvid utbetalningstillfällena i månaderna , skallutbetalningarna dessa månader grundas på samma belopp som utbetalningen idecember månad det föregående året. När särskilda skäl föranleder det fårlänsskattemyndigheten dock förordna att utbetalningen skall grundas på ett annatbelopp. Om något av de belopp som utbetalningen i månaderna januari ochfebruari grundats på inte motsvarar en tolftedel av kommunens fordran, skallden jämkning som föranleds av detta ske i fråga om utbetalningen . FiU 1986/87:29 dels attövergångsbestämmelserna erhåller följande lydelse Denna lag träder i kraft . Intill den 1januari 1988 skall dock hänvisningen i 4 § femte stycket till 8 § lagen (1987:000) om skatteutjämningsavgiftavse 8 § lagen (1985:533) om skatteutjämningsavgift. d) avslårdet i proposition 1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 5 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1982:221) med särskilda bestämmelserangående det kommunala skatteundertaget m.m., 12. beträffande konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut med kommunalekonomiska konsekvenser attriksdagen avslår motion 1986/87:Fi307, 13. beträffandeövriga anslag attriksdagen avslår mofion 1986/87:Fill6 yrkande 11. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), (), IrisMårtensson (s), (), (), ().Arne i (s). . (), i (vpk), () och (). Reservationer Fiu 1986/87:29 Inriktningen av besparingar gentemot kommunsektorn(mom. 1) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "I budgetpropositionen" och på s. 34 slutar med "frånkommunsektorn" bort ha följande lydelse: Det finns enligt utskottets bedömning stora risker för enfortsatt alltför snabb expansion av den kommunala verksamheten i förhållandetill det samhällsekonomiska utrymmet. Att minska kommunernas volymökning ärangeläget inte minst för att det därigenom skapas utrymme för en ökning avreallönerna. Ett primärt mål för den ekonomiska politiken vad avserkommunsektorn borde därför enligt utskottet vara att bringa ner volymökningentill . Genom en god förvaltning och omprioriteringar kan ökadkommunal service ges inom en oförändrad totalram realt sett. Om de kommunalamonopolen bryts upp kan konkurrensen öka, vilket förbättrar effektiviteten.Dessutom kan privatiseringar och entreprenader utnyttjas varigenom effektivitetsvinsteruppstår. En förutsättning för en sådan utveckling är att denstatliga styrningen av verksamheten minskar markant. Endast därigenom är detmöjligt att uppnå en verklig decentralisering av besluten och därmed enanpassning till lokala förhållanden. Merparten av statsbidragen till kommunerna bör enligtutskottet avvecklas med undantag för bl.a. ett väl fungerandeskatteutjämningssystem. Detta är nödvändigt dels för att öka det kommunalasjälvstyret, dels för att kunna sänka det totala skattetrycket. En oförändrad utgiftsvolym innebär jämfört med entvåprocen-tig volymökning att kostnaderna för den kommunala verksamheten skallreduceras med . En minskning av statsbidraget till kommunerna får inteleda till kommunalskattehöjningar. Utskottet förordar därför att ettlagstadgat kommunalt skattestopp skall införas. bör ett så stort antal specialdestineradestatsbidrag som möjligt ersättas av ett allmänt kommunalt bidrag. Detta skallske som de detaljregleringar och bidragsbestämmelser som är förknippademed statsbidragen avvecklas. Regeringen bör skyndsamt förelägga riksdagenförslag där de specialdestinerade bidragen slås samman till ett allmänt bidragsom fördelas mellan kommunerna på ett likartat sätt som de specialdestineradebidragen. Framtida neddragningar på statens stöd till kommunerna skall skegenom minskningar av detta allmänna bidrag. , I motionFi215 föreslås att de specialdestinerade statsbidragen minskas med 3,3miljarder kronor för . Dessutom bör kompensationen för bolagsskattenavskaffas, vilket innebär ett intäktsbortfall för primärkommunerna med 1,6miljarder kronor. Därutöver minskas kommunernas skattein- takter med3 miljarder kronor till följd av förslag om grundavdrag för barn. FiU1986/87:29 Minskningen bör göras i samband med att statentransfererar skatteintäkter till kommunerna. Totalt innebär således förslagenett intäktsbortfall med . föreslås emellertid att skatteutjämningsavgiftenavskaffas och att en viss förstärkning görs av den nuvarandekommunala skatteutjämningen, främst i syfte att stimulera till lägre kommunalskattesatser.Tillsammans beräknas dessa förslag tillföra kommunerna . Den specificerade åtstramningen gentemot kommunerna uppgårsåledes, utöver regeringens förslag, till för . Föratt hålla den kommunala verksamheten på en realt sett oförändrad nivå krävs,som tidigare nämnts, neddragningar motsvarande . Härigenomuppstår ett utrymme på för sänkningar avkommunalskatterna. Utskottet anser att denna inriktning av åtgärder motkommunsektorn väl svarar mot de krav utskottet redovisat. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande inriktningen avbesparingar gentemot komntunsek-torn att godkänner vad utskottetanfört. 2.Inriktningen av besparingar gentemot kommunsektorn (mom. 1) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "I budgetpropositionen" och på s. 34 slutar med "frånkommunsektorn" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening bör syftet med skatteutjämningenvara att ge kommunerna lika ekonomiska förutsättningar. Sammaservicenivå och effektivitet skall ge samma kommunalskatt oavsett egenskattekraftsnivå. Utskottet anser därför för det första att åtgärder för år1988 måste inriktas på att förhindra att den kommunala skatteutjämningenförlorar sin roll i fördelningspolitiken. Det innebär att utskottet inte kanacceptera att nedskärningar görs i skatteutjämningssystemet. I stället börsystemet förstärkas. Det bör ske genom en omfördelning av de statliga bidragen.Den nuvarande kompensationen till kommunerna för den slopade företagsbeskattningenbör avskaffas och de specialdestinerade bidragen med undantag för bidragen tillskolan bör begränsas. Därigenom frigörs medel som kan överföras till skatteutjämningen. Utskottet delar propositionens målsättning attskatteutjämningsavgiften helt bör avvecklas. Det finns skäl att gånågot fortare fram än vad som föreslås i budgetpropositionen. Som ettytterligare steg bör därför den avgift på /skr., som tasut endast av primärkommunerna avskaffas. Vidare bör den progressiva avgiftensom tas ut endast av vissa kommuner avskaffas. Genom åtgärder med denna inriktning bör det vara möjligtatt redan för år FiU 1986/87:29 1988 förstärka den kominunalaskatteutjämningen. Utskottet anser att den omfattningen av åtgärder somföreslås i motion Fi308 på ett lämpligt sätt svarar mot den inriktningutskottet förordat. Det skulle innebära att skatteutjämningssystemet redan år1988 tillförs i förhållande till budgetpropositionensförslag. bör särskilt utredas möjligheterna attöverföra de specialdestinerade bidragen till skatteutjämningen. Därvid bör denmodell för utjämning som praktiseras i och i särskiltbeaktas. Ett system av denna modell skulle enligt utskottets meningge kommunerna större frihet att använda sina resurser. Det innebär nämligenatt de detaljregleringar och den byråkrati som de olika specialdestineradebidragen är förknippade med försvinner. Detta främjar en god hushållning ochden kommunala självstyrelsen förstärks, som den fördelningspolitiskaeffekten förbättras. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande inriktningen av besparingar gentemotkommunsektorn att godkänner vad utskottet anfört. Inriktningen av besparingar gentemot kommunsektorn(mom. 1) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjarmed "I budgetpropositionen" och på s. 34 slutar med "frånkommunsektorn" bort ha följande lydelse: Kommunerna har viktiga samhällsuppgifter när det gällerutbildning, omsorg och vård av såväl gamla som unga, bostäder och arbete. Det ankommer i stor utsträckning på kommunerna att förverkliga de beslut som regering och riksdag fattar. Det är därför nödvändigt att tillräckliga resurser tillförs kommunsektorn så att välfärds- och fördelningspolitiken ges ett reellt innehåll för de enskilda medborgarna. En hård nedskärningspolitik mot kommunerna riskerar att drabba de svaga grupperna och bidra till arbetslös het och andra regionala problem. Ekonomiska orättvisor, social nedrustning och privatisering av verksamheter följer i spåren av en åtstramningspolitik mot kommunerna. Enligt utskottets mening måste kommunerna därför garanteras resurser för en välfärdspolitik och fördelningspolitik till de svaga gruppernas försvar. Utskottet vill därför bestämt avvisa den politik gentemot den kommunala sektorn som föreslås i budgetpropositionen och i partimotio nerna Fi215 (m), Fi320 (fp) samt Fi308 (c) innebärande att den kommunala sektorn dräneras på resurser. Utskottet förordar att skatteutjämningssyste met bibehålls på nuvarande nivå, att skatteutjämningsavgiften avskaffas och att kommunsektorn dessutom tillförs ökade resurser via riktade bidragför att stärka sysselsättningen, minska ekonomiska orättvisor och förbättra den 46 Utskottet motsätter sig bestämt att besparingar görs FiU1986/87:29 av transfereringarna till kommunsektorn. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande inriktningen av besparingar gentemotkoi7imunsek-torn att godkänner vad utskottet anfört. Förslaget till reviderat skatteutjämningssystem (mom.2) , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjarmed "Vad utskottet" och på s. 35 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: För att få en rättvis verksamhet över landetbehövs ett väl fungerande kommunalt skatteutjämningssystem. Det bör ge stöd åtkommuner med låg skattekraft och särskilt stora kostnader. Den kommunala skattesatsen blir därmed ett klarare uttryckför den kommunala självstyrelsen och speglar den avvägning mellan offentlig ochenskild verksamhet som kommunens befolkning väljer. Regeringen föreslår i sitt förslag till revideratskatteutjämningssystem ett tak för skattesatserna som begränsarskatteutjämningsbidragets storlek. Utskottet anser att det är viktigt attskatteutjämningssystemet är helt opåverkbart av den bidragsmottagande kommunensskattepolitik. Skatteutjämningsbidraget bör därför beräknas utifrån enfix skattesats, vilken bör vara . för primärkommun och . för landstingsfri kommun. De kommuner ochlandsting som ligger över dessa skattesatser bör få höjda grundgarantinivåer. Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi215att kommuner med särskilt hög utdebitering - . perskattekrona för primärkomrnun - bör få ett särskilt bidrag för att stimuleratill skattesänkning. Det extra skatteutjämningsbidraget skall utbetalas rned50% av skattesänkningen ned till . per skattekrona det år skattesänkningengenomförs. Därigenom får skatteutjämningen ett inslag som stimulerar till lägreskattesatser och minskade utdebiteringsskillnader mellan olika kommuner. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet börenligt utskottet i allt väsentligt bibehållas. Grundgarantierna börockså vara oförändrade med undantag av den korrigering som sker för kommunermed . När det gäller tekniken för beräkning av skillnader ikostnader för åldersstruktur och socialstruktur kan regeringens förslagaccepteras med vissa undantag. Kostnader för barnomsorg bör beräknasuteslutande med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Någothänsynstagande till den faktiska utbyggnaden av barnomsorgen bör inte ske.Faktorn kostnad för socialbidrag skall omfatta hushåll som fårsocialbidrag. förslag om tillägg vid storbefolkningsminsk ning accepteras. Det av utskottet förordade skatteutjämningssystemetinnebär att utbetala- FiU 1986/87:29 de skatteutjämningsbidrag kommer attöka något. Storleken beror till viss del på hur mycket de kommunalaskattesatserna sänks i högskattekom-muner. Vad utskottet anfört innebär att utskottet tillstyrkerförslaget i motion Fi215 till reviderat utjämningssystem. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande förslaget till revideratskatteutjämnings.system att med avslag på i proposition 1987/88:100bilaga 9 punkt E mom. 1 framlagt förslag till lag om skatteutjämning och medanledning av mofionerna 1986/87:Fill3 yrkande 25, 1986/87:Fi217 yrkande 4, 1986/87:Fi223yrkande 3, 1986/87:Fi301, 1986/87:Fi302 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Fi303,1986/87:Fi304 yrkande 1, 1986/87:Fi305, 1986/ 87:Fi308 yrkandena 1 och 2,1986/87:Fi309,1986/87:Fi310 yrkande 2, 1986/87:Fi311, 1986/87:Fi312,1986/87:Fi313 yrkandena 1-3, 1986/ 87:Fi314, 1986/87:Fi320 yrkande 3,1986/87:Fi321 yrkande 1, 1986/ 87:Fi322 och 1986/87:Sk386 yrkande 10 och medbifall fill motion 1986/87:Fi215 yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Förslaget till reviderat skatteutjämningssystem (mom.2) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som pä s. 34 börjarmed "Vad utskottet" och på s. 35 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att skatteutjämningssystemet börförstärkas. Regeringens förslag till reviderat skatteutjämningssystem innebären kraftig nedskärning av skatteutjämningsbidragen. Utskottet anser därför attförslaget bör avslås av . Utskottet anser i likhet med vad som anförsi motion Fi308 att grundgarantin i det föreslagna skatteutjämningssystemet börvara och uppgå till högst av medelskattekraften. Garanfitalenbör för det första skrivas upp till nivå. För det andra börgrundgarantin för de kommuner och landsting som inte når upp till den nivå somfastställdes vid utjämningsreformen höjas med en procentenhet. För det tredje bör en ökning av grundgarantin utöver vadsom föreslås i propositionen ske för kommunerna i skogslänen och länsamt Osthammar, och i län. i Östergötlandslän, . , och kommuner i ,samtliga kommuner i län utom och Kumla, ,, , och i län.Dettainnebär en anslutning till budgetpropositionens regionalpolitiska profil iskatteutjämningssystemet i de områden som bäst behöver förstärkning. Utskottetmotsätter sig den besparing propositionen föreslår i skattekraftssvagasydsvenska kommuner. Propositionens förslag till beräkning av åldersstrukturfaktorn kan i huvudsakgodtas av utskottet liksom förslaget att tillägget för stor befolk- FiU1986/87:29 ningsminskning även skall avse landstingen. Skatteutjämningsbidraget bör enligt utskottet beräknas medutgångspunkt från medelskattekraften och kommunernas och landstingskommunernasegna skattesatser . för kommunerna och . för kommuner utanför landsting. Nuvarande spärregel om en höjning av grundgarantin medlägst av medelskattekraften i förhållande till de regler som gällde 1979bör slopas. Nuvarande spärregel innebärande att avdrag för gynnsamåldersstruktur inte får leda till lägre skattekraftsgaranti än ' avmedelskattekraften bibehålls. Utskottet anser att regeringen bör ges i uppdrag attomgående utarbeta ett nytt förslag till reviderat skatteutjämningssystem ienlighet med vad utskottet nu anfört och förelägga detta förslagtidigt . I och med att redan i vår godkänner inriktningen förett sådant förslag kan kommunerna och landsfingen utgå från detta i sinplanering och systemet kan träda i kraft . dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: ' 2. beträffande förslaget till revideratskatteutjämning. '>system att med avslag på i proposition1986/87:100 bilaga 9 punkt E mom. 1 framlagt förslag till lag om skatteutjämningoch med anledning av motionerna 1986/87:Fi215 yrkande 7, 1986/87:Fi217 yrkande4, 1986/87:Fi223 yrkande 3, 1986/87:Fi301, 1986/87:Fi302 yrkandena 1 och 2,1986/87:Fi303, 1986/87:Fi304 yrkande 1, 1986/87:Fi305, 1986/ 87:Fi308 yrkandena1 och 2, 1986/87:Fi309, 1986/87:Fi310 yrkande 2, 1986/87:Fi311, 1986/87:Fi312,1986/87:Fi313 yrkandena 1-3, 1986/ 87:Fi314, 1986/87:Fi320 yrkande 3,1986/87:Fi321 yrkande I, 1986/ 87:Fi322 och 1986/87:Sk386 yrkande 10 och medbifall till motion 1986/87:Fil 13 yrkande 25 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Förslaget till reviderat skatteutjämningssystem (mom.2) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjarmed "Vad utskottet" och på s. 35 slutar med "till känna"bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är skatteutjämningssystemetsfrämsta syfte att utjämna skillnader i skattekraft och kostnader mellan olika kommuner och landstingskommuner. Principen, som föreslås i propositionen, att omfördela bidragen så att kommunerna och landstingskommunerna i norra , som genomsnittligt sett har en högre skattesats än i övriga landet, får en relativt större andel, är därför riktig. Likaså synes det välmotiverat att särskilt stärka situationen för kommunerna i inland. Utskottet kan dock inte acceptera propositionens förslag så till vida att dessa relativa förbättringar skall ske på bekostnad av kommunerna och landstingskommu nerna i södra och . Det finns ett stort antal kommuner och landsting i södra och som har en besvärlig 49 4 1986/87. ekonomisksituation, hög utdebitering och svag skattekraft. Det kan enligt FiU 1986/87:29utskottets mening inte vara rimligt att dessa näst sämst ställda kommuner skallsvara för förbättringar för de allra sämst ställda kommunerna. Innebörden av ensådan omfördelning blir att en ökad börda läggs på låg- och normalinkomsttagarei södra och som drabbas hårt av den orättvisa proportionellaskatten. En sådan ordning kan inte accepteras. Utskottet förordar därför, ilikhet med vad som föreslås i motion Fi302 (vpk), att den garanteradeskattekraften i huvudsak tryggas via av staten tillskjutet tillskott avskatteunderlag. Grundgarantin bör därför vara lägst avmedelskattekraften, vilket överensstämmer med skatteutjämningskommitténsförslag. För att bibehålla den utjämnande karaktären i skatteutjämningssystemetbör därutöver grundgarantin förstärkas ytterligare för kommunerna i norraSverige. Därigenom skulle systemet bättre anpassas för en övergång till enenhetsskatt för stat och kommuner som innebär att kommunerna erhåller sin andelav skatten för att klara basbehoven med utgångspunkt i fastställda kriterierberäknade på faktorer som befolkningsstruktur, skolans och den socialaomvårdnadens behov. Propositionens förslag i övrigt vad gäller den skattesatssom skall ligga till grund för bidragsberäkningen och beräkningen av faktornåldersstruktur och social struktur godtas av utskottet. bör skatteutjämningssystemet, såsom anförs imotion Fi302 (vpk), ersättas av en mer långsiktig och varaktig lösning som kantrygga en demokratisk skattepolitik med beaktande av såväl enfördelningspolitisk som regionalpolitisk målsättning. Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi302 (vpk)och avstyrker de motioner vari framförs att den kommunala sektorns totalaresurser kraftigt bör minskas. dels utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse: 2. beträffande förslaget till revideratskatteutjämningssystem att med bifall till motion 1986/87:Fi302yrkandena 1 och 2 och ined anledning av i proposition 1986/87:100 bilaga 9punkt E mom. 1 framlagt förslag till lag om skatteutjämning samt med avslag på, motionerna 1986/87:Fill3 yrkande 25, 1986/87:Fi215 yrkande 7, 1986/S7:Fi217yrkande 4, 1986/87:Fi223 yrkande 3, 1986/87:Fi301, 1986/87 :Fi303,1986/87:Fi304 yrkande 1,1986/87:Fi305,1986/87:Fi308 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Fi309,1986/87:Fi310 yrkande 2. 1986/ 87:Fi311, 1986/87:Fi312, 1986/87:Fi313 yrkandena1-3, 1986/ 87:Fi314, 1986/87:Fi320 yrkande 3, 1986/87:Fi321 yrkande 1, 1986/ '87:Fi322 och 1986/87:Sk386 yrkande 10 antar av utskottet i bilaga 3 framlagtförslag till lag om skatteutjämning, 7.Skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner (mom. 3, FiU 1986/87:29 Under förutsättning av bifall till reservation 6 i (vpk) anser att den del avutskottets yttrande på s. 35 som börjar med "I tre" och slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse: Budgetpropositionens förslag till ändratskatteutjämningssystem innebär att grundgarantin sänks för kommunerna ochlandstingskommunerna i med i princip . I tremotioner begärs därför att grundgarantinivån höjs i förhållande tillpropositionens förslag för , kommuner resp. för Kalmarlän. .Enligt utskottets mening bör propositionens förslagmodifieras så att propositionens förslag till grundgarantier för kommunerna och landstings kommunerna i södra och höjs , vilket innebär att inte någon kommun får en grundgaranti understigande . Därigenom undviks de påtagligt negativa effekter som propositionens förslag innebär. Några särskilda åtgärder därutöver för de här nämnda kommunerna torde därför inte vara påkallade. Utskottet avstyrker därför motionerna Fi315, Fi318 och Fi304 yrkande 2. , Regional skatteutjämning (mom. 4, motiveringen) , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 35 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "motion Fi316" bort haföljande lydelse: Utskottet vill med anledning av motion Fi316 anföraföljande. Ett väl fungerande skatteutjämningssystem bör utjämna de skillnader iskattekraft och kostnader som finns mellan olika kommuner ochlandstingskommuner. Det finns en uppenbar risk att ett inomregionaltutjämningssystem leder till ökad landstingsskatt, vilket framgår av motionen,och att det kan få effekter på de berörda kommunernas volymutveckling. En högrelandstingsskatt leder i sin tur till att staten får ökade kostnader för skatteutjämningsbidrag.Utskottet anser att de speciella svårigheter som kan finnas i vissa kommunerbör med hjälp av de extra skatteutjämningsbidrag som regelmässigtutbetalas till kommuner med en finansiellt besvärlig situation. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi316. Extra skatteutjämningsbidrag (mom. 5, motiveringen) Under förutsättning av bifall till reservation 6 i (vpk) anser att den del avutskottets yttrande på s. 36 som börjar med "Eftersom utskottet" ochslutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Motionärernas yrkande om extra skatteutjämningsbidrag harväckts med anledning av budgetpropositionens förslag till reviderat skatteutjämnings- 5j Utskottetanser emellertid inte ätt budgetpropositionens förslag bör FiU 1986/87:29genomföras vad gäller kommunerna och landstingskommunerna i södra och mellerstaSverige. Utskottet anser att inte någon kominun eller landstingskommun bör fåen grundgaranti understigande . Behovet av extra skatteutjämningsbidragför att stödja de kommuner som har en besvärlig finansiell situation tordedärmed bli väsentligt mindre. Utskottet avstyrker därmed motionerna Fi3l9 ochFi317 yrkande 2. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. (mom. 6) Under förutsättning av bifall till reservation.4 , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "I budgetpropositionen" och på s. 37 slutar med "13 607milj.