bet · GA01NU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Det framgår av propositionen att en eventuell svensk medverkan iprogrammen sannolikt kommer att ske i den formen att svenska företag ochinstitutioner deltar endast på projektnivå, vilket innebär att de inte kan fåbidrag till finansieringen från EG. Därav dras i propositionen den slutsatsenatt det svenska deltagandet i EG-projekten måste säkerställas inom ramen försvenska resurser och utformas som en integrerad del av ordinarie verksamheter.Det framgår att medel för ändamålet har beräknats inom STU:s anslag. Enligt vad utskottet har erfarit råder alltjämt oklarhetom villkoren för ett svenskt deltagande i EG-projekten till följd av att EG:snya forskningsprogram ännu inte har kunnat fastställas. I detta sammanhang tar utskottet upp två mofioner omSveriges förhållande till EG. Det är vikfigt för svenska företag att de gesmöjlighet att delta i de stora forsknings- och utvecklingsprojekt som tarform inom EG, anförs det i moderata samlingspartiets motion 1986/87:N355.Motionärerna anser att det finns risk för att forskningsprojekt i framtidenkommer att utvecklas helt inom ramen för EG-samarbetet. I motion 1986/87:Ub79(fp) begärs att avtal skall träffas med EG som möjliggör svenskt deltagande iEG:s forsknings- och utbildningsprogram. Av vad som har anförts framgår att regeringen strävarefter att forskningssamarbetet mellan och EG skall vidgas till attomfatta också sådana områden som är av direkt intresse för svensk industri iden utsträckning som har möjliggjorts genom bilaterala ramavtal. Någotinitiativ av i frågan såsom begärs i motion 1986/87:N355 (m) ärenligt utskottets mening inte påkallat. Inte heller mofion 1986/87:Ub79 (fp)bör föranleda någon åtgärd. Såvitt utskottet kan bedöma avserregeringen att utnyttja även sådana andra möjligheter till närmare samarbetemed EG på forskningsområdet som har öppnats genom det nämnda ramavtalet. De tvåmotionerna avstyrks i berörda delar. Medel för STU:s verksamhet anvisas över anslaget ,Styrelsen för teknisk forskning och utveckling: Teknisk forskning ochutveckling. Under innevarande budgetår används detta anslag även till tvåandra ändamål, nämligen informationsförsörjning och teknisk-vetenskapligattachéverksamhet. I proposition 1986/87:74 har föreslagits ett särskiltanslag fr.o.m. /88 för attachéverksamheten, vilket harfillstyrkts av utskottet (NU 1986/87:30). I proposition 1986/87:80 (bil. 10 s. 13) redovisas en ny,förenklad programstruktur, som avspeglar inriktningen av STU:s stöd. Program 1, Ny kunskap, syftar till att stärka den vetenskapliga basen inom strategiskt viktiga teknikområden. Delta sker bl.a. genom fleråriga ramprogram i samverkan med högskolor, genom obundet projektstöd och genom stöd til! långsiktig forskning genom den tekniska forskningsrådsfunktionen inom STU (STUF). Program 2, Ny teknik, syftar till att föra in ny teknik inom H etableradeverksamhetsområden och till att sprida tekniken främst till små och medelstoraföretag i olika regioner. Detta sker bl.a. genom s.k. insatsområden, varmedavses tidsbegränsade insatser inom ett visst problemområde, och genom programför kollektiv forskning enligt avtal med intressenter inom vissa branscher.Program 3, Nya produkter, syftar till utveckling av ny industriell verksamhetbaserad på produkter med hög tillväxlpotential. Detta sker bl.a. genomprojektstöd till små och medelstora företag. Programmet innefattar också STU:smedverkan i teknikupphandling inom främst den offentliga sektorn. Följandefördelning av medel under anslaget anges (milj. NU 1986/87:33 (Totalt STU) (664,5) (756,2) Återbetalning av projektmedel m.m. Fördelningen av anslaget på de olika programmen ärpreliminär. Det ankommer på regeringen att besluta härom. Härutöver förfogar STU översärskilda anslag för förvaltningskostnader och utrustning. Till grund för regeringens förslag ligger ett av STUutarbetat alternativ till treårsprogram, innebärande en real ökning avforskningsresurserna . Prioriterade teknikområden enligt dettaalternativ är informationsteknologi, verkstadsteknik, materialteknik,bioteknik, biomedicinsk teknik och det nya området mikronik. Regeringensförslag innebär att STU tillförs ytterligare resurser för att möj liggöra bl.a. ökade insatser inom informationsteknologin och finansiering av europeiskasamarbetsprojekt. Även miljövårdsteknik anges som prioriterat område. Vidareräknar regeringen med att den ekonomiska ramen för STUF skall vidgas från förnärvarande 20 milj. kr. till minst 25 milj. kr. För genomförande av treårsprogrammet under budgetåren1987/88-1989/ 90 beräknas i propositionen ett medelsbehov av totalt 2 325,8milj. Utskottet återkommer till frågan om fördelningen av medlen . Utskottet tar först upp frågor om STU:sverksamhetsinriktning i anslutning till några motioner. Det kan då konstaterasatt det råder en bred enighet om värdet av STU:s verksamhet. Det synes ocksåvara en allmän uppfattning att STU - trots att de medel som disponeras förverksamheten utgör endast av resurserna för forskning och utveckling ilandet - förmår att i huvudsak fullgöra sina delvis vitt skilda uppgifter ochatt de gjorda insatserna har en hög verkningsgrad. I enlighet härmed har desynpunkter som framförs i motionerna - med endast ett undantag - närmastkaraktären av randanmärkningar. I moderatasamlingspartiets mofion 1986/87:Ub5 föreslås en ombildning av NU 1986/87:33STUF till ett fristående tekniskt forskningsråd under utbildningsdepartementet.Förslaget, som har framförts från partiets sida, motiverasmed omsorg om forskningens frihet. Även inom det tekniska området bör sådanaprojekt kunna genomföras som inte är direkt relaterade till de av STU utvaldaprioriterade områdena, menar motionärerna. Enligt utskottets mening saknas det bärande skäl för ensådan omorganisa-fion. STUF består huvudsakligen av akfiva forskare som utsespå enligt en särskild valprocedur. Landets högskoleenheter nominerarkandidater. Ansökningar om bidrag bedöms och prioriteras efter vetenskapligagrunder. I prakfiken fungerar alltså STUF som ett forskningsråd. harinplaceringen i STU:s organisafion stor betydelse för kontakterna mellan STUoch högskoleforskningen. Erfarenheterna av verksamheten - som har pågått endasti - bedöms som goda. Med hänvisning fill det anförda avstyrkerutskottet motionen i denna del. I motion 1986/87:N143 (c) betonas betydelsen av STU:sinsatser för de små och medelstora företagen. Dessa företag bör prioriteras vidfördelningen av STU:s resurser, menar motionärerna. De betonar också vikten avatt de enskilda uppfinnarna ges en generös behandling. Med anledning av motionen vill utskottet erinra om attSTU:s verksamhet har kommit att i allt högre gradinriktas på stöd till små och medelstora företag, både nya teknikbaseradeföretag och etablerade företag. Verksamheten inom STU:s program 2 och 3 har enmarkant småföretagsprofil. Beträffande stödet till enskilda uppfinnare framgårav proposifionen (bil. 10 s. 23 f.) att en samlad insats på området förbereds iform av en treårig försöksverksamhet vid . Förändamålet har för nästa budgetår beräknats 3 milj.kr., vilket innebär enbetydande förstärkning av uppfinnarstödet. Som framgår av det anförda är synpunkterna i motion1986/87:N143 (c) i allt väsentligt fillgodosedda. Utskottet finner inteanledning till något initiativ av i frågan. Motionen avstyrks i häraktuell del. Kritiska synpunkter på delar av STU:s verksamhet framförsi motion 1986/87:N133 (vpk), i vilken begärs ett nytt programförslag för STUinom ramen för ett oförändrat anslag. Krifiken gäller bl.a. vissa insatser inomEUREKA, det nationella mikroelektronikprogrammet och området kraftelektronik.Den del av det nya informationsteknologiska programmet som syftar fillindustriell utveckling bör reduceras, anförs det. Vidare anser motionärerna attSTU:s andel av finansieringen av program för kollektiv forskning generellt börminskas till . Delar av STU:s verksamhet som däremot bör tillföras ökaderesurser är STUF och insatserna för miljöteknik. Utskottet kan inte biträdamofionärernas önskemål. Det bör påpekas att insatserna för industriellutveckling inom mikroelektroniken och informationsteknologin inte finansierasöver anslaget fill STU (jfr NU 1986/87:30). Motionen avstyrks i berörd del. Ekonomiskaresurser NU 1986/87:33 På grundval av treårsprogrammet för STU begärs ipropositionen (bil. 10 s. 16 f.) medel för teknisk forskning och utveckling /88 i form av ett anslag av 726,8 milj. kr. Häri ingår ettbelopp av 24 milj. kr. som förs över från energiforskningsprogrammet. För detvå följande budgetåren begär regeringen ett medgivande att använda ytterligare1 599 milj. kr. för STU:s verksamhet. Därtill begärs bemyndigande att förbudgetåren 1990/91 och 1991/92 ikläda staten ekonomiska förpliktelser om högst255 milj. kr. resp. 220 milj. kr. Avsikten härmed är att STU, liksom ,för delar av sin verksamhet skall kunna göra ekonomiska åtaganden som sträckersig . Som en konsekvens av förslaget i motion 1986/87:Ub5 (m) ominrättande av ett tekniskt forskningsråd under utbildningsdepartementetshuvudtitel föreslår mofionärerna att anslaget till STU för nästa budgetårminskas med 35 milj. kr.i förhållande till regeringens förslag. I motion1986/87:N133 (vpk) föreslås, som framgått, ett oförändrat anslag, vilketinnebär en minskning med ca 70 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till anslag förnästa budgetår och till medelsram för budgetåren 1988/89 och 1989/90, liksomförslaget till bemyndigande . Motionerna1986/87:Ub5 (m) och 1986/87:N133 (vpk) avstyrks i de delar som berörts här. Beträffande medel i övrigt till STU begärs i propositionenett anslag till förvaltningskostnader av ca 76 milj. kr., en ökning med ca 5,5milj. i förhållande till innevarande budgetår. Härav utgör 2 milj. kr. enöverföring från energiforskningsprogrammet för delprogrammet Energiforskningför transporter. Regeringensförslag tillstyrks av utskottet. I sammanhanget föreslår regeringen också att det nuvarandesärskilda anslaget fill utrustning skall upphöra. Utskottet tillstyrker ävendetta förslag. I fyra motioner berörs frågor om insatser inom särskildateknikområden. Ansvaret för miljöteknisk forskning och utveckling börföras över från STU fill , anförs det i motion1986/87:Jol38 (c). Motionärerna anser att tyngdpunkten för fortsatt forskningoch utveckling inom avfallsområdet bör förskjutas från traditionell filter- ochåtervinningsteknik mot förebyggande lösningar i produktionsskedet. Ökadforskning och utveckling på området behövs. Ett samlat forskningsprogram förresursef-fektivisering och avfallshantering bör därför utarbetas, anförs det. STU har /86 det samlade ansvaret fördet statliga stödet till forskning och utveckling beträffande teknik påmiljöområdet. Ansvaret låg tidigare på , som förfogadeöver ett särskilt anslag för stöd till miljöskyddsteknik. STU:s stödverksamhetär inriktad mot utveckling av processer, produkter och reningsmetoder inomsåväl industrin som andra områden med svåra miljöstörningar. Ipropositionen (bil. 10 s. 26 f.) anförs att miljötekniskt forsknings- och utvecklingsarbetebör vara en integrerad del av verksamheten inom olika NU 1986/87:33 sektorer.Miljövänlighet och resurssnålhet utgör allt viktigare utgångspunkter vidutvecklingen av ny industriell produktionsteknik. Ökade resurser bör anvisasför särskilda miljötekniska projekt. En ökning av STU:s insatser från ca 6milj. till 10 milj. kr. Vidare hänvisas till att förslag har lagts fram i budgetpropositionen(prop. 1986/87:100 bil. )om att den s.k. bränslemiljöfonden skallkunna användas för stöd till introduktion av ny miljövänlig teknik även utanförenergiområdet. Det erinras också om att frågan om samordning mellan STU ochnaturvårdsverket behandlas av den särskilda utredning om översyn avmiljövårdsorganisafionen (dir. 1986:25) som har tillsatts. Utskottetinstämmer i vad som sägs i motion 1986/87:Jol38 (c) om att forskning ochutveckling på det miljötekniska området bör inriktas mot förebyggande lösningari produktionsledet. Detta torde också ha varit ett huvudmotiv för att ansvaretför de statliga stödinsatserna på området fördes över till STU. Därmed kan delättare integreras med STU:s insatser för teknikutveckling inom bl.a.processindustrin. Utskottet anser därför att en återföring av ansvaret för denmiljötekniska forskningen och utvecklingen till enligtförslaget i mofionen skulle kunna motverka motionärernas syfte. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionen. I sammanhanget behandlar utskottet också motion1986/87:N388 (m), i vilken föreslås stöd till utveckling av resursbevarandeteknik. Även i denna motion betonas vikten av att produktionsmetoder ochprocesser från början inriktas på såväl hushållning med material och energi somskydd av miljön. Som framgått anser också utskottet att miljöskyddstekniken börges en sådan inriktning. Med hänvisning till vad som anfördes om denmiljötekniska forskningen finner emellertid inte utskottet att det behövs någotsärskilt . initiativ av med anledning av motion 1986/87:N388 (m).Denna motion avstyrks alltså. Ett utvecklingsprogram för optiska datorsystem begärs imotion 1986/ 87:N351 (vpk). Motionären anser att den på elektroniken baseradedatatekniken har negativa sociala effekter och dessutom medför risker för ökatinternationellt beroende. Övergången till optiska system öppnar möjligheter attbryta denna utveckling, menar han. En snabb och kraftfull satsning på områdetföreslås därför. Vid sin behandling av en liknande motion (NU1985/86:14 s. 35 f.) påpekade utskottet att betydande insatser redan görs påoptikområdet i vårt land, bl.a. inom ramen för avtal om kollektiv forskning.Det nu framlagda informationsteknologiprogrammet innebär ökade resurser inomSTU för målinriktad komponent- och systernteknisk forskning, vilket torde kommaatt möjliggöra en förstärkning av insatserna på optikområdet. Med hånsyn härtill finner utskottet ingen anledning förriksdagen att uttala sig i frågan så som begärs i motion 1986/87:N351 (vpk).Denna avstyrks. Stöd för utveckling av ett ångdrivsystem för bilar begärsi motion 1986/ 87:N389 (c). Där redogörs ingående för det s.k. , en studie som har lagts fram av . Projektet bygger på samma 25 principersom det utvecklingsarbete rörande ångdrivna bilar som tidigare NU 1986/87:33bedrevs inom men som lades ned . Enligt motionären har detdärefter gjorts en rad studier och utvecklingsinsatser som indikerar väsentligaförbättringar av systemets egenskaper, framför allt i miljöhänseende. Enansökan från Ranotor om utvecklingsstöd överlämnades av statens naturvårdsverktill med starkt positiva bedömningar avsystemets potential för låga emissioner. Som andra fördelar med systemet angeslåg bränsleförbrukning och stor frihet i val av bränsle. Stark kritik riktas imotionen mot regeringen för att den inte har tagit några initiativ till attnärmare klarlägga vilken potential projektet har. Motionären hänvisar tillberäkningar som tyder på att en utveckling av projektet fram till en förstaserieproduktion skulle kunna ske till en kostnad av 500 milj. kr. och inom entid av två ä . Regeringen bör nu ta upp förhandlingar med de två svenskabiltillverkarna om bildandet av ett utvecklingsbolag med uppgift att ta framnågra prototyper av RAN-systemel, anförs det. Enligt vad utskottet har inhämtat har frågor om behovet avforsknings- och - utvecklingsinsatser rörande alternativa motorsystem övervägtsunder förberedelserna för energiforskningsprogrammet för nästa treårsperiod.STU föreslog i sitt underlag till energiforskningsutredningen insatser inomdelprogrammet Energiteknik för transporter av sammanlagt 130 milj. kr. underperioden, varav 60 milj. kr. Sistnämnda belopp innefattade 25milj. för alternativa värmemotorer, bl.a. för prototyputveckling i syfteatt slutligt klarlägga huruvida dessa motorers potentiella prestanda faktisktkan realiseras. ansåg emellertid inte att detfanns behov av ett ökat stöd till utveckling av alternativa värmemotorer.Utredningen anförde i sitt belänkande (SOU 1986:31) EFU 87 att den förbättringav prestanda som skulle kunna nås med sådana motorer jämfört med konventionellamotorer sannolikt inte var så stor att den kunde motivera den mycket storaomställning som krävs för att införa sådan motorteknik i bilindustrin.Utredningen beräknade därför medel endast för en fortsättning på låg nivå avinsatserna på området. Som tidigare nämnts föreslår regeringen att delprogrammetEnergiforskning för transporter skall integreras i STU:s ordinarie verksamhet.Enligt uttalande av miljö- och energiministern (prop. 1986/87:80 bil. 12 s. 38)är avsikten härmed bl.a. att en mer samlad syn på dessa frågor inom STU,innefattande både industri- och energipolitiska aspekter, skall kunna erhållas.Vidare sägs att bilindustrin bör ta en mer aktiv del i det fortsattautvecklingsarbetet på området. Regeringen räknar med ett medelsbehov fördelprogrammet Energiteknik för transporter av 80 milj. kr.Enligt uppgift kommer STU:s möjligheter att inom denna medelsram inrymmaforskning och utveckling rörande alternativa värmemotorer att vara mycketbegränsade. Utskottet kan från sina utgångspunkter inte förorda enmassiv utvecklings insats av det slag som föreslås i motion 1986/87:N389 (c). Trots ångmotorer- nas sannolikt avsevärda tekniska fördelar i förhållande till dagens motorty per förutses stora svårigheter att hitta en marknad för en kommersiell produktion, vilket också torde vara skälet till att svensk bilindustri intedriver 1" någotaktivt arbete på området. Utskottet finner emellertid att frågan är av NU1986/87:33 betydande näringspolitiskt intresse. Det är därför önskvärt att enviss inhemsk kapacitet på området kan vidmakthållas i samarbete med bilindurstrin, t.ex. inom ramen för STU:s insatser på motorområdet. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen. En betydande del av STU:s insatser inom programmet Nyteknik lämnas i form av bidrag till finansiering av kollektiv forskning enligtsärskilda program. Till grund för dessa program ligger vanligen treåriga avtalmellan STU och en intressentförening, som företräder en grupp företag i enbransch eller med en viss teknisk inriktning. Under innevarande budgetår bidrarSTU till ett trettiotal program med ett sammanlagt belopp av 125 milj. kr.Industrins insats beräknas till ca 150 milj. kr. har STU haft iuppdrag att söka minska statens finansieringsandel i avtal om kollektivforskning - som tidigare i regel var - till . Så har också skett iflertalet avtal som har träffats . I moderata samlingspartiets motion 1986/87:Ub5 sägs attindustrin successivt bör öka sin finansieringsandel i de kollektivaprogrammen. Utskottet anser inte att det finns skäl attändra på gällande finansieringsprincip. Det bör påpekas att den kollektivaforskningen har betydelse framför allt för de små och medelstora företagen medbegränsade egna forsknings- och utvecklingsresurser. Motionen avstyrks i här berörddel. I sammanhanget tar utskottet upp också motion 1986/87:N417(m), i vilken föreslås en omlokalisering av frånGöteborg till . Motionären hänvisar till att ett stort antal företag,forskningsinstitutioner m.fl. med verksamhet på livsmedelsområdet finns iSkåne och att institutet skulle få en god arbetsmiljö där. Utskottet erinrar om att lokaliseringen av verksamhet sombedrivs i den kollektiva forskningens form regleras genom avtal. Enligt vadutskottet har erfarit finns det hos intressentföreningen förLivsmedelsinstitutet inget uttalat intresse för en omlokalisering. Stöd fill teknikupphandling, framför allt inom denoffenthga sektorn, lämnas av STU inom ramen för programmet Nya produkter. Avpropositionen (bil. 10 s. 22) framgår att verksamheten väntas komma attfortsätta på en i stort sett oförändrad nivå. Dessutom lämnas uppgifter om densärskilda verksamhet på området som bedrivs av en arbetsgruppinom industridepartementet. I motion 1985/86:Ub5 (m) ges uttryck för en positivinställning till teknikupphandling som sådan. Motionärerna anser det emellertidväsenfiigt att understryka att den måste motsvaras av ett verkligt behov hosbeställaren. Utskottet finner denna synpunkt rimlig. Något skäl förriksdagen att göra ett särskilt uttalande i frågan har emellertid interedovisats i motionen. Denna avstyrks i här behandlad del. 1986/87. Ipropositionen (bil. 10 s. 16) erinras om att STU har möjlighet att lämnastöd NU 1986/87:33 i form av utfästelser om stöd, s.k. projektförsäkring.STU skall därvid av disponibla medel för stöd reservera ett belopp sommotsvarar utfästelsebeloppet. Regeringen anser nu att kravet på reserveringbör kunna minskas till , vilket nämns för information. Utskottet har i sakfrågan ingen annan mening änregeringen. Emellertid torde den avsedda ändringen av reglerna kräva riksdagensmedgivande (jfr prop. 1983/84:107 bil. 9 s. 12). Utskottet föreslår att eUsådant medgivande lämnas. har åtgärder för att främja spridningen avny teknik i olika delar av landet kommit att bli ett viktigt regionalpolitisktmedel. STU spelar i detta sammanhang en central roll. Under förberedelserna fördet nya treårsprogrammet lade STU fram ett förslag till väsentligt ökadverksamhet på området i form av ett program för regional innovationspolitik,som innefattade dels forsknings- och utvecklingsprogram av särskild betydelseför vissa regioner, dels teknikspridning bl.a. genom ett nät av teknikcentra,dels företagsstöd för regional teknikförnyelse. Regeringen har i propositioneninte tagit ställning till förslaget. Det framgår att regeringen har önskatavvakta resultatet av det s.k. teknikspridningsuppdraget till statens industriverk,STU, universitets- och högskoleämbetet och . Detta uppdrag harnyligen redovisats av de fyra myndigheterna i en gemensam rapport. Teknik ochkunskapsspridning, i vilken läggs fram en rad förslag som rör bl.a. utbildning,forskning, kontaktnät mellan industri och högskola m.m. Rapporten bereds nuinom . Utskottet tar i detta sammanhang upp tre motioner, som kananses gälla frågor om regional innovationspolitik. Regeringen bör uppdra åt STU att ta fram ett program försmåskalig teknikutveckling, anförs det i motion 1986/87:N322 (c). Motionärernaanser att en systematisk inriktning på småskalig teknik skulle ge fördelar frånbl.a. miljö- och energisynpunkt, minska samhällets sårbarhet och främja denregionala utvecklingen. Större resurser borde avsättas för insatser på områdethos bl.a. forskningsinstitutioner, tekniska högskolor och Sverigeslantbruksuniversitet (SLU). De regionala utvecklingsfonderna borde ges ett ökatansvar för spridning av småskalig teknik. Frågan om teknikcentra för småskalighet på landsbygden tasupp i motion 1986/87:N335 (s) med hänvisning särskilt till förhållandena försmåbrukare i glesbygder. Som utskottet påpekade vid sin behandling av entidigare motion i ämnet (NU 1985/86:15 s. 24) hör frågor om småskalig teknik till statens industriverks och STU:s ordinarie verksamhetsområden. Utskottet hänvisa de också tilluppbyggnaden av ett centrum för glesbygdsteknik i under medverkan av högskolan i , SLU och glesbygdsdelegationen. Vidare bör nämnas att åtskilliga av de insatser för regional teknikspridning som bedrivs eller planeras torde vara baserade på utnyttjande av småskalig teknik.Enligt utskottets mening bör kravet i motion 1986/87:N322 (c) på ett NU.1986/87:33särskilt program inte föranleda någon åtgärd av i frågan. Även motion 1986/87:N335 (s) avstyrks på samma grunder. Frågan om glasforskning i tas upp i motion1986/87:N399 (s). Motionärerna redovisar planer på ett program för utvecklingav ny smälttek-nologi inom den glasindustrin. Glasforskningsinstituteti avses inta en central roll i ett sådant program. Av propositionen framgår att medel inte har beräknats förstöd från STU för genomförande av nämnda program under den kommande treårsperioden.Programmet ingick i ett förslag från STU till offensivt forsknings- ochutvecklingsprogram men inrymdes inte i det lägre alternativ som kom att liggatill grund för propositionen. Enligt utskottets mening bör normalt inte taställning till sådana prioriteringsfrågor som det här gäller.