bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — 21. att inrättar en nyanslagspost för Särskilda insatser i Latin- UU 1986/87:10 . , ';.- 22. att för Särskildainsatser i anslår 30 milj. kr., ,, 23. att för Humanitärtbistånd till södra anslår ytterligare 25 milj. kr. utöver vadregeringen förslagit. 1 motion 1986/87:229 av m. fi. (m)yrkandena 10, 28 och 31 hemställs ' ' 10. attriksdagen godkänner de riktlinjer för biståndet som anges i avsnittet södraAfrika, 28. att beslutar att anslå 270 milj. kr. tillHumanitärt bistånd i södra , 31. attriksdagen beslutar att anslå 360 milj. kr. till regionala insatser. för/e/w;fl/fl/nj-(7/j(?/-omfattar,främststöd till SADCC-sam- ,. Målet för SADCC är bl. a. att minska beroendet av ifråga om transporter, sysselsättning, kapital, teknologi och handel. Denpolitiska utvecklingen i regionen till trots har samarbetet gjort framsteg.Sverige inledde sitt samarbete med SADCC 1981/82. tets- ochkvalitetsskäl har insatserna koncentrerats till några fä sektorer, , främsttransport-, kommunikations- och .energiområdena. 1 motion U229 (m) anförs att utvecklingsbiståndet till bl.a. och möter stora problem. Hjälpen till frontstaterna bördärför i ökad utsträckning förmedlas genom SADCC. Stödet till det regionala samarbetetinom ramen för SADCC, bör sålunda ökas med 155 milj. kr. vilket innebär attsammanlagt 360 milj. kr. anslås till regionala insatser. I motion U209 (c)hemställs att de regionala insatserna ökas genom SADCC med 30 milj. kr. Utskottet anser stödet till SADCC av uppenbara skälutomordentligt angeläget. Pä grund av de ökade behoven föreslär regeringen enhöjning av hela anslagsposten med 20 milj. kr. ; därav skallför SADCC-samarbetet avsättas 175 milj. kr. Utskottet finner det av regeringenförordade beloppet väl motiverat och avvägt. Motionerna U209 yrkande 21 ochmotion U229 yrkandena 10 och 31 avstyrks därmed. I motion U2I6 (fp) föresläs en överföring av 15 milj. kr.från anslagspos ten Regionala insatser till en ny anslagspost Särskilda insatser för Latin . Den nya anslagsposten, som föresläs omfatta totalt 30 milj. kr., skulle främst användas för demokratistödjande insatser och vidare inrym ma nuvarande regionala insatser i . ' Utskottet anser att det regionala samarbetet iCentralamerika bör få ökat stöd. Detta är också fallet enligt regeringens förslag. Motionärernas önske mål om inrättande av en ny anslagspost har till syfte bl. a. att främja demo- , r kratiska strävanden och stödja särskilt utsatta befolkningsgrupper. Utskot- . . tet anser att detta syfte kan tillgodoses inorn ramen för redan existerande anslagsposter. Motion U216 yrkandena 19, 21 och 22 avstyrks därmed. Det/;//OTfl/7//rt>flte/å/7(é'/i Latinamerika.och södraAfrika fyller en,viktig funktion. Betydande medel bör därför fortsatt utgå till de ändamål som . I regeringens förslag höjs båda anslags- . UU1986/87:10 posterna: för med 25 milj. kr. och för södra med50 milj. kr. I motion U229 (m) framhålls beträffande södra attSverige utöver bl. a. det rent humanitära biståndet bör ägna större utrymme ätatt stödja en demokratisk utveckling i hela regionen. För att bidra tillpolitisk pluralism bör enligt motionärerna stöd ges till fiera politiskaorganisationer. Den rent humanitära hjälpen inne i bör också öka.Anslagsposten för södra föreslås höjas utöver regeringens förslag med50 milj. kr. till 270 milj. kr. 1 motion U2l6(fp) föresläs en höjning med 25 milj. kr. avdet humanitära biståndet till södra utöver vad regeringen förslagit. a. denförvärrade situationen i denna region och de stora behoven av humanitärainsatser. Även motion U209 (c) föreslär med liknande motivering en höjning med10 milj. kr. Ändamålet med det svenska humanitära biståndet till södraAfrika är bl. a. att utgöra ett stöd till offer för och motståndare tillapartheidsystemet och medverka till ett icke-rasistiskt och demokratisktSydafrika. innefattar en rad olika insatser, bl. a. stöd tilluppbyggnad av fackföreningar och kyrkor, rättshjälp och försörjningsbidragtill fängslade apart-heidmotständare och deras familjer, fiyktinghjälp,stipendier, utbildningsinsatser samt information och forskning. Stödet lämnasdels som direkta bidrag till de bägge befrielserörelserna SWAPO:s och ANC:shumanitära verksamhet, dels till organisationer som t. ex. InternationalDefence and (lDAF) och (). Såsom utskottet redan fiera gånger framhållit i dettabetänkande motiverar utvecklingen i södra ett betydande humanitärtbistånd och behoven ökar snabbt. Mottagningskapaciteten sätter dock vissagränser för ökningstakten och biståndets storlek även om betydande arbeteläggs ned på att finna nya förmedlande och mo.ttagande organisationer samt attöka kapaciteten hos dem som redan tidigare erhållit humanitärt bistånd. Utskottetfinner det av regeringen nu föreslagna beloppet för denna anslagspost innebäraen rimlig ökningstakt och nivå. Motionerna U209 yrkande 22, U216 yrkande 23 ochU229 yrkande 28 avstyrks. 1 fräga om det humanitära biståndet till Latinamerikayrkas i motionerna U209 och U216 en höjning utöver regeringens förslag med 35milj. Anslaget för humanitära insatser i har vuxitjämförelsevis snabbt ; i budgetpropositionen föreslås en ökning med 25 milj. kr. till 175 milj. kr. Bakgrunden är främst utveckling en i som.lett till stora behov särskilt bland fiyktingar, hem lösa och politiskt förföljda. Förtrycket i militärdiktaturerna i fortsätter. Ett stort behov av stöd ät förtryckets offer kan förutses, särskilti . 1 de länder där en demokratisk process inletts finns fortsatta behov bl. a. att genom olika rehabiliteringsprogram underlätta återanpassning av politiska fångar och fiyktingar som återvänt. Stöd bör ocksä kunna lämnas till återuppbyggnad och förstärkning av de demokratiska institutionerna. Situationen i motiverar sålunda enligt utskottets mening fort satta och betydande humanitära insatser. Utskottet anser den av regeringen 73 föreslagnahöjningen väl avvägd. Motionerna U209 yrkande 23 och U216 UU 1986/87:10yrkande 20 avstyrks därmed. 4.4 Katastrofbistånd och bistånd genom enskildaorganisationer Propositionen (s. 8486) Som anmäldes i budgetpropositionen för /87(prop. 1985/ 86:100, 5. 52) påbörjades en översyn av det svenskakatastrofbiståndet. Utredningen som gjordes av en särskilt tillkalladutredare, docent , framlade sitt betänkande Katastrofbistånd förutveckling (Ds UD 1986:2) . Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen delar utredningens uppfattning om vikten av attde drabbades egna erfarenheter och resurser utnyttjas i katastrofbiståndetliksom i biståndet i övrigt. Inte minst gäller det att ta till vara kvinnorserfarenhet och engagera dem i biståndsarbetet. Likaså ansluter regeringen sigtill tanken att katastrofrisker bör beaktas i det reguljärautvecklingsbiståndet. Som utredningen föreslär, kan detta ske genom att fråganom katastrofrisker tas upp i biståndsförhandlingar och andra diskussioner medprogramländer med stor katastrofbenägenhet. Även om katastrofförebyggande insatser i regel börplaneras och bekostas inom ramen för det reguljära utvecklingssamarbetet,talar starka skäl för att anslagsposten för katastrofbistånd i länder medsärskilt allvarliga katastrofrisker också i fortsättningen används för sådantlångsiktigt stöd. Detta kan exempelvis gälla fall, där miljö- ochklimatfaktorer medför hot om omfattande nöd och mänskligt lidande. Därförbiträder regeringen ett av SIDA framfört förslag att avtal för högst trebudgetär fär ingås med programländerna om insatser som finansieras pä dettasätt. Förutsättningen härför bör dock vara att en finansieringsplan föreliggerenligt vilken katastrofbiståndets andel av finansieringen gradvis sjunker ochandelen av medel från det reguljära utvecklingssamarbetet i motsvarande taktstiger. Efter treårsperioden bör insatsen bekostas helt frän medelsramen förutvecklingssamarbete. Ett väsentligt inslag i katastrofbiståndet bör också ifortsättningen vara stöd till utvecklingslandets egen katastrofberedskap.Lämpliga insatser kan vara stöd till spannmålslagring, transportsystem ochlandets egna hjälporganisationer. Åtgärder för att stärka katastrofberedskapbör i första hand finansieras inom ramen för det reguljärautvecklingssamarbetet men bör, om det finns särskilda skäl, kunna bekostas medbidrag från anslagsposten för katastrofbistånd och göras till föremål förfieråriga avtal på samma sätt som katastrofförebyggande insatser. Liksom utredningen anser regeringen att så långt möjligten större andel av katastrofbiståndet bör lämnas genom de enskildaorganisationerna. Behovet av akut katastrofhjälp särskilt i äralltjämt mycket stort. Vidare bör det med hänsyn till destabiliseringspolitik finnas en beredskap för ökat katastrofbistånd i södra . Med hänsyn härtill och behovet av katastrofförebyggande åtgärder främst i före släs att anslagsposten Katastrofer m. m. bör höjas med 25 milj. kr. till 525 milj. kr. SIDA genomförde är 1985 pä uppdrag av regeringen enöversyn av en- UU 1986/87:10 skilda organisationers biståndskapacitet. Översynenhar behandlats i fjolårets budgetproposition. SIDA har därefter i april 1986fastställt nya riktlinjer för sitt samarbete med de enskilda organisationerna. Mot bakgrund av de enskilda organisationernas storabetydelse för det svenska biståndsarbetet har regeringen funnit det värdefulltatt tillskapa ett forum för att fördjupa kontakterna mellan folkrörelserna ochregeringen och ge möjlighet till erfarenhetsutbyte och diskussion ombiständsfrägor. Regeringen beslöt att tillsätta ett särskiltfolkrörelseråd för biständsfrägor. Folkrörelser och andra enskildaorganisationer (tidigare benämnd Enskilda organisationer) föreslås bli höjd med50 milj. kr. kr., varav 15 milj, kr. för bidrag direkt tillenskilda organisationer i programländer för medverkan i projekt som ingår ilandprogrammen. I motion I986/87:U205 av () yrkandena 4 och9 hemställs 4. att beslutar höja anslaget för katastrofbistånd till 1000 milj. kr. för /88, 9. att som sin mening ger regeringen till kännaatt frivilligorganisationernas erfarenheter bör ligga till grund för enplanerng av biståndet enligt de anförda riktlinjerna. 1 motion 1986/87:U207 av m. fi. att som sin mening ger regeringen till känna attmedel frän katastrofanslaget ianspråktas för extra anslag till och insatser till utbildning och hälsovård för de afghanska fiyktingbarnen. Imotion 1986/87:U209 av Olofjohansson m.fi. (c) yrkandena13, 15 - 17 hemställs 13. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om kooperativt bistånd, 15. att beslutar att som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om användningen avkatastrofanslaget, 16. att beslutar att anslagettill katastrofinsatser ökar med 130 milj. kr. 17. att beslutar att anslagettill Folkrörelser och enskilda organisationer ökas med 100 milj. kr. 1 motion 1986/87:U213 av och () hemställs att beslutar att anslå ytterligare 100 milj. kr.utöver vad regeringen föreslagit till Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda organisationer. 1 motion 1986/87:U2I6 av m. fi. (fp)yrkandena 24-27 hemställs 24. att för Bistånd genom folkrörelser och andraenskilda orga nisationer anslår ytterligare 100 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 75 25. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen UU 1986/87 :10 anförs om en femärigökning av biståndet genom enskilda organisationer, 26. att för Katastrofer m. m.anslår ytterligare 150 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 27. att som sin meninggerregeringen till känna vad i motionen anförs om beredskap hos regeringen attåterkomma till med begäran om ytterligare medel förkatastrofbistånd, 1 motton 1986/87:U218 av m. fi, (vpk)yrkandena 15 och 20 hemställs 15, att beslutar att till bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer anslå , utöverregeringens förslag, ' 20, att beslutar anslå , ikatastrofbistånd utöver regeringens förslag, I motion I986/87:U22I av m, fi. (vpk)hemställs att av regeringen begär ökad humanitär hjälp till folket iAfghanistan i enlighet med vad som framförs i motionen. I motion I986/87:U222 av i m.fi. (vpk, fp, c) yrkande 2 hemställs 2. att hos regeringen begär att 20 milj, kr.frän anslaget till katastrofbistånd tillställs Polisarios fiykfingläger iAlgeriet. I motion 1986/87:U224 av Chariotte Branfing m. fi. att hos regeringen begär att 20 milj. kr. frånanslaget till katastrofbistånd tillställs Polisarios fiyktingläger i . I motion 1986/87 ;U229 av m. (m)yrkandena 29 och 33 hemställs 29. att beslutar att anslå 480 milj. kr. 33. att beslutaratt till Katastrofer m. m. /88 anslå 595 milj, kr, I motion 1986/87:U232 av () yrkandena 2och 3 hemställs 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet"Förutsättningar för humanitärt bistånd", 3. att som sin mening gerregeringen till känna att 50 milj. kr, ur anslaget "Utvecklingssamarbetegenom SIDA" för /88 ges till den humanitära hjälpen tillafghanska fiyktingar, 1 motion 1986/87:U235 av (m) yrkande 2hemställs 2, att som sin mening ger regeringen till kännaatt humanitärt bistånd skall komma hela till del, alltså ocksä de av UNITA befria de områdena, - , , I motion 1986/87:U502 av m. fi. (vpk)yrkandena 2 och 4 hemställs 2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör yrka pä att svenskt bistånd genom ICRC för nödhjälpsarbete inne i återupptas, 76 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna att humanitärt UU 1986/87:10 stöd bör ges till FRETILIN. 1 motion 1986/87:U505 av m. fi. (vpk) yrkande3 hemställs 3. att beslutar att hos regeringen begärainitiativ till humanitär hjälp inne i enligt motionens förslag. I motion 1986/87:U512 av m. fi. (vpk) yrkande5 hemställs 5. att hos regeringen begär en ökadhumanitär hjälp till de svårt utsatta palestinska fiyktinglägren i . I motion-1986/87:U514 av m. fi. (vpk) yrkande3 hemställs 3. att hos regeringen begär åtgärder så atthumanitär hjälp från kan lämnas till kurdiska fiyktingar igränsområdena mellan och . 1 motion I986/87:U5I8 av Per och Jan-ErikWikström (båda fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om humanitärt bistånd för insatser för mänskliga rättigheteri och . I motion I986/87:U529 av () yrkandena I och 2hemställs 1. att som sin meninggerregeringen till känna vad som i motionen anförts om hjälp till det afghanskafolket, framför allt genom och andrafrivilligorganisationer, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbildning av fiyktingarna. Under detta avsnitt behandlarutskottet dels katastrofpostens storlek och nvändning samt de motioner somväckts därom, dels också motioner om ssa krigs- och krisdrabbade områden ditsvenskt humanitärt bistånd ut- Katastrof/nedlens storlek och användni/ig för katastrofer m. m. har under de senastetvå budgetåren ökat från 360 milj. kr. till 500 milj. kr. Denna kraftiga ökninghär huvudsakligen motiverats av den svära försörjningskrisen i ; nära trefjärdede-' lar av anslagsposten har sålunda utnyttjats för insatser i ettfemtontal . Även om läget förbättratsnågot är behovet av akut katastrofhjälp alltjämt mycket stort. användsäven för finansiering av långsiktiga katastrofförebyggande insatser i föreningmed medel som anvisats för reguljärt utvecklingssamarbete. Utskottet anser att en beredskap bör finnas för ökatkatastrofbistånd, särskilt för södra , mot bakgrund av den aktuella utvecklingen där. Med hänsyn härtill och det stora behovet av katastrofförebyggande åtgär der bör enligt utskottets mening därför en höjning av denna anslagspost ske utöver regeringens förslag: Utskottet föreslår sålunda en ökning med 70 ' milj. kr. till 595 milj, kr. Medelsförslaget i yrkande 33 i motion U229 bifalls 77 därmed.Till följd härav avstyrker utskottet de motionsyrkanden som före- UU1986/87:10 slagit en ytterligare höjning av katastrofposten, nämligenmotionerna U205 yrkande 4, U2p9 yrkande 16, U216 yrkande 26 samt U218 yrkande20, I motion U209 anförs att katastrofbiståndet endast böranvändas för att möta akuta katastrofer som inte varit möjliga att förutseeller bedöma vidden av. Motionärerna vill också se en vidareutveckling av densvenska beredskapen att ingripa vid. Detta bör ske i samarbete medövriga nordiska länder och med organisationer som Röda korset och Räddabarnen. Även motion U229 anser att anslagsposten för katastrofhjälpbör användas främst vid oförutsedda nödsituationer och endast undantagsvisbindas upp till mer långvariga insatser. De problem av bl, a. miljömässigkaraktär som ligger bakom livsmedelskrisen i fiera bör sålunda enligtmotionärerna motverkas genom särskilda projekt och finansieras över annatanslag. Utskottet anser att katastrofbiståndet bör ses i ettlångsiktigt utvecklingsperspektiv och att katastrofrisker bör beaktas i detreguljära utvecklingssamarbetet. Även om katastrofförebyggande insatsersålunda i regel bör planeras och bekostas inom ramen för det reguljärautvecklingssamarbetet talar emellertid, enligt utskottets mening, starka skälför att ocksä i fortsättningen katastrofmedel bör kunna användas i länder medsärskilt allvarliga katastrofrisker. Detta kan exempelvis gälla fall där miljö-och klimatfaktorer medför hot om omfattande nöd och rriänskligt lidande. Somföresläs i budgetpropositionen bör avtal för begränsad tid och under vissa därnärmare angivna förutsättningar kunna fä ingås med programländer om insatsersom finansieras pä detta sätt. Vad gäller den svenska beredskapen för katastrofinsatservill utskottet i första hand erinra om den s. k. specialenheten förkatastrofhjälp inom beredskapsstyrkan för FN-tjänst. Genom denna kan med kortvarsel specialister och utrustning ställas till förfogande. Under de senasteåren har enheten utfört uppdrag i och och är för närvarandeverksam i . Även Röda korset och Rädda barnen har ställt personal tillförfogande för olika hjälpoperationer som finansierats över katastrofanslagetfrämst inom hälsovärdsområdet. Den jämförelsevis enkla och snabba berednings-och beslutsordning som gäller i fråga om katastrofbistånd kan också nämnas idetta sammanhang. Utskottet finner sammanfattningsvis att den svenskaberedskapen på detta område får anses tillfredsställande. Motion U209 yrkande 15 avstyrks mot bakgrund av vadutskottet ovan anfört. I motion U2I6 (fp) anförs att regeringen bör ha enberedskap att återkomma till med begäran om ytterligare medel förkatastrofbistånd om situationen i södra i anslutning till enhandelsbojkott sä skulle kräva. Utskottet har tidigare i detta betänkande redovisat debetydande ökningar som föreslås vad gäller utvecklingsbiståndet tillfrontstaterna nästa budgetär. Även beträffande katastrofbiståndet förordas,som framgått, en avsevärd höjning. Därtill har utskottet förordat 25 %ökning av det humanitära biståndet till södra . Skulle det uppkomma medelsbehovsom sålundagår utöver vad som ryms inom ramen för föreliggande budgetpro- 78 positionfår detta pä sedvanligt sätt prövas av efter särskilt rege- UU1986/87:10 ringsförslag. Yrkande 27i motion U216 avstyrks därmed. 1 fiera motioner förespråkasfortsatta humanitära insatser till förmän för det afghanska folket. I motionU232 erinras om svårigheterna för de internationella organisationerna attlämna hjälp till civilbefolkningen i . bör verka för attdessa organisationer ges möjlighet att verka självständigt där. Sammasvårigheter berörs i motion U221 som dock pekar på vissa ansatser till enöppning mot förändrade förhållanden i landet. Regeringen bör ta snabbainitiativ för att kanalisera humanitär hjälp till alla delar av . 1motion U207 hemställs att medel frän katastrofanslaget tas i anspråk för extraanslag till UNICEFoch UNHCR för insatser för utbildning och hälsovård för deafghanska fiyktingbarnen. Motion U529 understryker betydelsen av att Sverigegenom konkreta hjälpinsatser visar sin solidaritet med det afghanska folket ochatt dessa bör ske framför allt genom och andrafrivilligorganisationer. Det är ocksä viktigt att satsa på utbildning avfiyktingarna sä att de kan restaurera mark och åter bedriva jordbruk i sinahemtrakter när det småningom blir möjligt att återvända. Efter den sovjetiska invasionen av har Sverigelämnat humanitärt bistånd till nödlidande afghaner om sammanlagt ca 127 milj.kr. Därav har drygt 70 milj. kr. använts för insatser för fiyktingarna iPakistan. Inom ramen för nämnda belopp har ocksä lämnat bidrag till bl.a. och projekt för rehabilitering av de områden somutsatts för markförstöring pä grund av de stora fiyktingskarorna. Genomenskilda organisationer, främst , har ävensökt nä nödlidande människor inne i . Stödet har huvudsakligenavsett allmän sjukvård och medicinsk utrustning, men under senare är även visslivsmedelshjälp till civilbefolkningen. har ärsarbete beviljats 20 milj. kr. Det är av uppenbara skäl svårt att förmedla hjälp inne idet ockuperade landet. och andra internationellahjälporganisationer har stora svårigheter att bistå den nödlidande befolkningendär. Internationella röda korset har emellertid efter fiera års förhandlingarnyligen fått tillstånd att återuppta visst hjälparbete inne i landet.Verksamheten avses omfatta besök av fångar som hälls av de afghanskamyndigheterna och hjälp till återanpassning av krigsinvalider m. m. I denrådande situationen är det enligt utskottets uppfattning betydelsefullt attfortsatt hjälp ges till fiyktingar från och att möjligheterna.attpä olika vägar nå de behövande inne i landet utnyttjas. är en effektiv sådan kanal. Utskottet utgär ifrån attregeringen som genom bl. a. bidrar medhjälpinsatser som bedöms möjliga att genomföra. Utskottet utgår vidare från attSverige även fortsättningsvis aktivt verkar i Afghanistanfrågan i de FN-organsom är särskilt lämpade och avsedda härför, t. ex. . MotionernaU232 yrkande 2, U22I, U207 samt U529 yrkandena 1 och 2 . får ansesbesvarade med vad utskottet anfört. Yrkande 3 i motion U232 UU 1986/87:10avstyrks då utskottet inte är berett förorda något i förväg bestämt belopp fördetta ändamål. 1 motion U502 yrkande 2 föresläsatt det svenska biståndsarbetet i genom Röda korsetsinternationella kommitté (ICRC) återupptas. Efter en uppgörelse med den indonesiska regeringen verkarICRC åter i . uppgick budgeten för dennaverksamhet till II milj. kr.Svenska röda korset bidrog med . varav hälften utgick fränkatastrofanslaget. Utskottet utgär från att svenskt stöd även i fortsättningenvid behov lämnas till ICRC. Motion U502 yrkande 2 fär med hänvisning härtillanses besvarat. I samma motion yrkande 4 hemställs att humanitärt biståndskall utgå till ' FRETILIN. Utskottet finner inte skäl att uttala sig till förmän förett direkt stöd till. Enligt svensk etablerad praxis bör direktabidrag till befrielserörelser endast utgå om FN :s generalförsamling i enresolution med svensk anslutning uttalat sig till förmän för sådant stöd. Dettaär inte fallet med FRETILIN. Yrkande 4 i motion U502 avstyrks. 1 motionerna U222 och U224 föreslåsatt 20 milj. kr. från katastrofanslaget skall tillställas Polisarios läger iAlgeriet för fiyktingar från . har under långtid bidragit till arbetet förfiyktingarna från genom Rädda barnen och Röda korset. Föregåendebudgetår utgick 11 milj. kr. via dessa organisationer. Hjälpen distribueras päplatsen genom algeriska Röda halvmånen och sahariska Röda halvmånen. Det finnspå svensk sida beredskap för ytterligare bidrag att täcka uppkommande behov.Nägon fastställd övre gräns för det svenska humanitära biståndet till detvästsahariska folket föreligger alltså inte. Av detta skäl vill utskottet inteuttala sig för något bestämt belopp. Utskottet avvisar också förslaget omdirekta bidrag till Polisario. De övriga spörsmål som tas upp i motionerna, bl.a. erkännandefrågor, kommer utskottet senare att behandla i annat sammanhang. Med hänvisning till det anförda får motionernaU222"yrkande 2 och U224 anses besvarade. ' Enligt motion U514 bör pånytt pröva möjligheterna att lämna humanitär hjälp till de stora grupper kurdersom lever i lägerliknande förhållanden och djupaste misär i gränsområdenamellan och . ICRC bedriver sedan fiera är verksamhet bland fiyktingarvid irakisk iranska gränsen.