bet · GA01JoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — ingående den av motionärerna särskilt omnämnda frågan omdet kommunala ansvaret för naturvårdsförvaltningen, något som direkt berörsockså i det pågående arbetet med en ny plan- och bygglag och en nynaturresurslag. Vidare bör näirinas att - enligt vad utskottet erfarit -överväganden pågår inom med anledning avmiljöskyddsutredningens slutbetänkande (SOU 1983:20) Bättre miljöskydd II, Med hänvisning till nu redovisade förhållanden avstyrkerutskottet yrkande 27 i motion Jo738. I motion Jo777 hemställs (yrkande 2) att tarinternafionella initiativ genom (United Nations Environmental Programme)för att få förklarat som en internationell nationalpark som skallvara öppen för alla länder för fredlig samverkan och fri forskning utankommersiell exploatering. Den antarktiska kontinenten harblivit föremål för territoriella anspråk från ' flera stater, som traditionelltvarit aktiva i området. var det första land som reste krav på endel av kontinenten och därefter har , , , ,och gjort anspråk på områden som totalt täcker större delen avden antarktiska kontinenten. efter skärptes densäkerhetspolitiska utvecklingen i på grund av de konkurrerandesuveränitetskraven i området. Inga av dessa krav hade emellertid fåttinternationellt erkännande och i praktiken var det endast de kravställandestaterna som inbördes erkände de framförda anspråken. En rad stater, bland demUSA, och , hävdade däremot att i princip intekunde göras till föremål för ockupation av en enskild stat. - med början under de s.k.polaråren - gjordes ansträngningar att komma till rätta med den ömtåligapolitiska situationen i genom ett brett internationellt sairiarbetegrundat på gemensamma forskningsintressen. Detta ledde till att under åren1957-1958 tolv stater genomförde ett framgångsrikt internationelltforskningsprogram i inom ramen för vad som kallades detinternationella geofysiska året. För att möjliggöra en fortsättning av dettasamarbete inleddes på initiativ av förhandlingar mellan samma stater om ettfördrag, vars huvudsyfte skulle vara en fredlig användning av . Dessa förhandlingar resulterade i Antarktisfördraget somingicks vid en konferens i och trädde i kraft i juni1961. De stater som ursprungligen undertecknade avtalet var , ,, Sovjetunionenoch , vilka inte reste territoriella anspråk i området, JoU1986/87:3 samt de nämnda sju staterna med territoriella krav. har ytterligare ett tjugotal stater tillträtt fördraget, bland demSverige. Fördraget fastlägger ett antal grundläggande principer förverksamheten pä , nämligen fri internationell forskning,demilitarisering, förbud mot kärnexplosioner och deponering av radioaktivtavfall. Genom fördraget har också en mekanism för samarbetet i Antarktisinrättats. De stater som bedriver substantiell forskning bildar tillsammans medde ursprungliga signatärmakterna de s. k. konsultativa staterna, vilka vidregelbundna möten diskuterar frågor av gemensamt intresse och antarrekommendationer för att förverkliga fördragets syften, t.ex. skydd avAntarktis flora och fauna, miljöskydd och kommunikationer. har ävende icke konsultativa staterna inbjudits att som observatörer delta i dekonsultativa mötena. Antarktisfördraget reglerar inte utvinningen av resurserpå och kring . Dessa frågor har emellertid efter hand tilldragit sigökad uppmärksamhet som de är mycket känsliga, eftersom de genom sinnatur aktualiserar fördragsstaternas olika inställning till suveränitetskraveni området. En väsentlig drivkraft för den utvidgning av samarbetet påresursområdet som skett har varit behovet av att beakta miljöaspekterna i detantarktiska ekologiska systemet i dess helhet vid varje eventuell resursutvinning. I detta samarbete på resursområdet var det i första handde levande naturtillgångarna i havsområdet kring den antarktiska kontinentensom rönte intresse. Ett arbete inleddes med deltagande av Antarktisfördragetskonsultativa stater i syfte att få till stånd ett avtal om skydd av de levandemarina tillgångarna i . Detta ledde till att konventionen om bevarandeav levande ttllgångar i (den s. k. krillkonventionen)undertecknades . Sedan konventionen godkänts av erforderligtantal stater trädde den i kraft . tillträddekrillkonventionen med Antarktisfördraget. Vid riksdagsbehandlingen , då Antarktisfördragetoch krillkonven-fionen godkändes av (prop. 1983,/84:79, UU1983/84:10), uttalade utrikesutskottet i sitt av godkända betänkande(s. 2) att Antarktisfördraget mot bakgrund av de föreliggande territoriellakraven fick anses ha fungerat på ett framgångsrikt sätt som en balanserandefaktor mellan olika intressen. Utskottet framhöll vidare att det i takt medstigande förhoppningar om resursutvinning pä funnits tecken som hadetytt på att de territoriella anspråken på kontinenten kunde komma att framförasmed ökad styrka men att Antarktisfördragets tillkomst hade medfört att fråganom dessa anspråk hade förts åt sidan till förmån för tanken att Antarktisskulle tjäna som ett område fritt för internationell forskning. Enligt vad jordbruksutskottet erfarit är den allmännainställningen alltjämt att det nuvarande fördragssystemet fungerar väl och attmöjligheterna till ett utvidgat samarbete på grundval av detta system är goda.Utskottet kan i och för sig väl förstå den oro för utvecklingen som antyds iden nu aktuella motionen, i vilken farhågorna för en framtidamineralresursutvinning i särskilt framhålls. I anslutning härtill vill utskottet till en början uttalaätten sådan utvinning, JoU 1986/87:3 om den över huvud taget kan komma tillstånd, realistiskt sett måste ligga tämligen långt fram i tiden. Som antytts idet föregående är emellertid risken stor att frågorna om resursutvinning återväcker till liv de vilande territorialanspråken och det kan inteuteslutas att en liknande reaktion skulle kunna föranledas av skilda krav omförbud mot utvinning av mineraler på Antarktiskontinenten, t. ex. i form avförslag om förordnande för som en "internationellnationalpark", något som förordas i motionen. Därför vill utskottet också beträffande frågorna ommineralutvinning på förorda att samma väg prövas som med lyckatresultat ledde fram till konventionen om skydd för levande tillgångar,dvs. ett utvidgat samarbete inom ramen för det nuvarande fördragssystemet.Enligt vad utskottet erfarit pågår också tillbaka förhandlingarsyftande till en reglering av frågor som hör samman med en eventuell utvinningav mineralresurser på . Vid dessa förhandlingar torde det vara möjligtatt verka för lösningar som inte bara kan ligga till grund för en eventuellframtida mineralutvinning i ordnade former utan också kan ge miljön i Antarktisett fullgott skydd för framtiden. I den riktningen bör verka och enligt utskottetsmening torde , i kraft av en traditionellt framskjuten position i detinternationella miljöarbetet, ha goda möjligheter till detta inte bara i de sålundapågående förhandlingarna mellan Antarktisfördragets medlemsstater utan ocksåinom ramen för det sedvanliga arbetet i , där Antarktisfrågansedan ett antal år regelbundet stär på generalförsamlingens dagordning. redovisade uttalanden är enligt utskottets mening välägnade att tillgodose syftet med den aktuella motionen, och någon ytterligareriksdagens åtgärd är utskottet inte berett förorda. Men hänvisning härtillavstyrker utskottet motion Jo777 yrkande 2. 1. beträffandeallemansrätt och naturskydd attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo742, , 2. beträffandedjurskyddsområden och allemansrätt att avslår motion 1985/86:Jo758, 3. beträffandeskyddet av fjällvärlden attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo738 yrkandena 5-9, 4. beträffandeskydd av att avslår motion1985/86:Jo723, 5. beträffandenaturreservaten vid att avslår motion 1985/86:Jo706, 6. beträffandeskyddet av att avslår motion 1985/86:Jo760, a) attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo308 yrkande 8, b) att riksdagenavslår motion 1985/86;Jo310, JoU 1986/87:3 c) att riksdagenavslår motion 1985/86:Jo738 yrkande 17, 8. beträffandeöversyn av naturvårdslagen attriksdagen avslår motion 1985/86;Jo738 yrkande 27, 9. beträffandeskyddet av attriksdagen avslår motion 1985/86:Jo777 yrkande 2. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (). (vpk), (), (), (), IngvarEriksson (m) och (). Skyddet av fjällvärlden (mom. 3) , och (alla fp)anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 6 som börjarmed "De frågor" och slutar med "(yrkandena 5-9)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar bedömningen i motion Jo738 attnationalparker i ett första steg bör inrättas i , Taavavuoma och Rogen.Beträffande är det enligt utskottets mening inte tillräckligt att bildanaturreservat, utan starkaste skydd krävs, dvs. ett nationalparksförordande.Som motionärerna framhåller finns det skäl också för ytterligare nationalparkeri fjällen, varför ett förslag till plan för skydd av fjällvärlden bör tas fram.Utskottet biträder vidare motionens förslag att upphäva nationalparksskyddetför sådana delar av som efter företagen utbyggnadinte längre kan sägas representera några naturvärden. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motion Jo738 bör ges regeringen till känna. deb att utskottets hemställan under3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande skyddet av fjällvärlden attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1985/86:Jo738 yrkandena 5-9. Urskogsskydd(mom. 7 a) JoU 1986/87:3 (vpk) anser deb att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse: Även om således vissa åtgärder har vidtagits i syfte attstärka urskogsskyddet anser utskottet - i likhet med vad som anförs i motionJo308 - att ett effektivt skydd för hotade arter, unika naturområden ochområden med representativ natur kräver en samordnad, landsomfattandenaturvårdsstrategi, genom vilken det blir möjligt att prioritera skyddsinsatserav olika slag. Därför bör- med hjälp av bl. a. naturvårdsplaner ochurskogsinventeringen -en totalinventering slutföras, varefter riksdagenkan föreläggas förslag om områden som skall garanteras skydd för framtiden. sålunda anfört med anledning av motion Jo738 bör ges regeringen tillkänna. Detta i förening med de åtgärder som myndigheterna har vidtagit ärenligt utskottets mening ägnat att väsentligen tillgodose förslagen imotionerna Jo310 och Jo738 yrkande 17. dels att utskottets hemställanunder 7 a bort ha följande lydelse: 7. beträffande urskogsskydd a) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1985/86:Jo308 yrkande 8, Urskogsskydd (mom. 7 c) , och (alla fp)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse: Även om således vissa åtgärder har vidtagits i syfte attstärka urskogsskyddet anser utskottet - i likhet med vad som anförs i motionJo738 - att gammelskogens situation är ytterst allvarlig. Anspråken fränskogsbruket är stora, medan däremot resurserna för att skydda urskogsområdengenom reservatsbildning är små. Det finns enligt utskottets mening uppenbararisker att också merparten av kvarvarande områden med gammelskog kommer attförsvinna allt under det att naturvården inventerar och väntar på högre anslag.Därför måste samtliga områden med gammelskog ges ett tillfälligt skydd motavverkning i avvaktan på att ett ambitiöst bevarandeprogram kommer till stånd.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av mofion Jo738 bör ges regeringentill känna. Detta i förening med de åtgärder beträffande urskogsskyddet sommyndigheterna har vidtagit är enligt utskottets mening ägnat att väsentligentillgodose förslagen i motionerna Jo308 yrkande 8 och Jo310. dels att utskottets hemställanunder 7 c bort ha följande lydelse: 7. beträffande urskogsskydd c) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1985/86:Jo738 yrkande 17, Översynav naturvårdslagen (mom. 8) JoU 1986/87:3 , och (alla fp)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Denna bedömning" och slutar med "motion Jo738"bort ha följande lydelse; Även om naturvårdslagen fortlöpande är föremål för vissöversyn så biträder utskottet synpunkterna i motion Jo738 att tiden nu fåranses vara mogen för en allmän översyn av naturvårdslagen. Lagen är otidsenligi flera hänseenden. Sålunda bör i en ny naturvårdslag inarbetas ocksäbestämmelser och regler frän annan lagstiftning så att en mer samlad lagstiftningpä naturvårdsområdet kan åstadkommas. Dessutom bör en ny naturvårdslagföreskriva att regler om naturvårdshänsyn skall finnas i lagar och bestäm-melsrsom kan påverka naturen. Naturvårdsarbetet skulle därmed kunna koncentreras ochförenklas. Vidare bör en ny lag slå fast ett mer konkret kommunalt ansvar inaturvårdsarbetet, och även frågan om införandet av friluftsreservat börregleras. Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 27 i motion Jo738. dels att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande översyn av naturvårdslagen attriksdagen med bifall fill motion 1985/86:Jo738 yrkande 27 hos regeringen begären översyn av och ändringar i naturvårdslagen i enlighet med vad som anförts imotionen, Skyddet av (mom. 9) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Enligt vad" och på s. 12 slutar med "Jo777 yrkande2" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motion Jo777 vill jordbruksutskottetför sin del framhålla att spelar en avgörande roll i jordensekologiska system. miljö är mycket känslig, och det kan med fog sägasatt är det enda större område på jorden som ännu inte har utsatts förmänskliga ingrepp i någon större omfattning. Området har därför särskildbetydelse som referensområde för forskningen, och dess betydelse härvidlag kanförväntas öka i takt med att övriga delar av jorden utsätts för ett alltmerökat tryck från en växande befolkning. Genom de förhandlingar som, enligt vad utskottet erfarit,har pågått om mineralutvinning pä har frågan om etttotalt skydd för området mot sådan exploatering blivit högaktuell. Enmineralutvinning på skulle utan tvivel innebära allvarliga störningari flera hänseenden. Enligt utskottets mening är det därför nödvändigt attSverige nu tar internationella initiativ genom för att få Antarktisförklarat som en internationell nationalpark, öppen för alla länder för fredligsamverkan och fri forskning utan kommersiell exploatering. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motion Jo777 bör ge regeringen tillkänna. dels attutskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse: JoU 1986/87:3 9. beträffande skyddet av att som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av motion1985/86:Jo777 yrkande 2. gotab 1986 11494 16