bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — I kommunisternas partimotion 1986/87:Föl36erinras om att partiet sedan läng tid tillbaka har förordat att fyndigheter avlegeringsmetaller som av kommersiella skäl inte bryts skallutvinnas med stöd av medel frän beredskapsanslagen. Detta vore en god affär förSverige, heter det. Motionärerna begär att hos regeringen skallhemställa om förslag till inhemsk utvinning och förädling av legeringsmetallersom ersättning för den nuvarande importen av dessa metaller och att projektenskall finansieras med hjälp av beredskapsmedel, 1.avvaktan på att dennabrytning kommer till stånd yrkar motionärerna avslag pä regeringens förslag omatt fredskrislagren av metaller skall säljas ut. delar regeringens uppfattning att det iförsta hand bör ligga under företagens ansvar att svara för fredskrislagringenav bl, a, legeringsmetaller. Utskottet har därför inget att invända motförslaget i propositionen att de statliga fredskrislagren skall säljas ut. Medhänsyn till den aviserade bojkotten mot bör dock fredskrislagret avlegeringsmetaller behållas intakt ännu . har noteratregeringens förslag att utförsäljningen av detta lager skall ske under denfemåriga programperiodens senare del. Inhemska fyndigheter avlegeringsmetaller bör enligt näringsutskottets mening brytas endast omutvinningen bedöms bli ekonomiskt lönsam. Av det sagda följer att näringsutskottet avstyrker härbehandlad del av motion I986/87;FÖ136 (vpk). Ammoniak produceras inom landet endast vidSupra AB;s anläggning i , Kapaciteten vid fabriken är ca 60 000ton. 307 övriga behov av ammoniak tillgodoses genom import. tecknade ÖCB i samarbete med jordbruksnämndena\ial med FöU 1986/87:11 Supra om att företaget skulle upprätthållaammoniaktillverkningen i Kö- Bilaga 9 ping t. o. m. mot att statenlämnade beredskapslän. Marknadspriserna pä ammoniak har gåttned kraftigt och anläggningen i går med förlust. Suprahar därför med stöd av en omförhandlingsklausul i avtalet med begärtförhandlingar om en ändring av avtalet. Efter överläggningar har ÖCBaccepterat att avtalet upphävs under förutsättning att hälften av dettidigare utbetalade beredskapslänet återbetalas. Till grund för ÖCB:söverväganden har legat de förändrade planeringsförutsättningar för kriser ochkrig som redovisas i propositionen. Enligt uppgift från Supra kommer företagetstillverkning av ammoniak att upphöra , I motion 1986/87:Föl40(s) begärs attammoniaktillverkningen i skall upprätthållas. Det vore det bästa sättetatt klara en god beredskapsförsörjning för bäde militära och civila ändamål,heter det. Ammoniak används huvudsakligen för tillverkning av handelsgödsel.Motionärerna påpekar att ammoniak därutöver har betydelse för plastproduktionenoch att den också kan utnyttjas vid framställning av krut. Ett liknande krav omfortsatt produktion av ammoniak vid Supras anläggning i har ocksäframställts i motion 1986/87:N329 (s) frän allmänna motionstiden. 1 denmotionen erinras om att det vid har utvecklats enteknik den s. k. mino-processen som bl. a. kan utnyttjas för framställningav ammoniak med biobränslen som råvara. Motionärerna begär att statligt stödskall anvisas för en fullskaleanläggning för tillverkning av ammoniak baseradpå mino-processen och att anläggningen skall lokaliseras till inre Mälardalen.Det skulle, sägs det i motionen, vara av strategisk betydelse att kunnaproducera ammoniak med en inhemsk råvara som bas. Den föreslagna anläggningenskulle också, päpekar motionärerna, ha positiva effekter för sysselsättningeni västra . går inte in på frågan om behovet avinhemsk produktion av ammoniak för beredskapsändamäl. Utskottet konstaterardock att det tilltänkta industrikombinatet i enligt nu gällandeplaner avses producera 250 000 ammoniak per är. Beträffande minoprocessenhar näringsutskottet erfarit från Studsvik Energiteknik att processen bedömsfärdigutvecklad när det gäller dess tillämpning för framställning av ammoniak.Näringsutskottet ser därför inget behov av statligt stöd för utveckling avprocessen i denna del. Utskottet avstyrker således motion 1986/87;N329 (s)såvitt nu är i fråga. Denna motion i övrigt samt motion 1986/87:Föl40(s) gerinte anledning till någon ytterligare kommentar frän näringsutskottets sida. Förslag om förstatligande av de viktigaste svenskakrigsmaterielproducenterna framförs i kommunisternaspartimotion 1986/87:N370 Enligt motionärerna hade kanske de senaste FöU1986/87:11 årens "Boforsaffärer" kunnat undvikas om inte privatavinstintressen hade Bilaga 9 fått styra marknadsföringen och försäljningenav krigsmateriel. Ett yrkande av liknande innebörd finns i motionl986/87:N140(vpk)som har väckts med anledning av proposition 1986/87:74 omnäringspolitik inför 1990-talet. Detta yrkande är dock inriktat enbart på ABBofors. I proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsattautveckling erinras det om att polis- och tullmyndigheterna för närvarandeutreder misstankar om överträdelser av exportbestämmelserna för krigsmateriel.Enligt föredraganden kan det, när störr;e klarhet har skapats i dessa frågor,finnas anledning att se över systemet för tillständ och kontroll av dennaexport. Utredningen om svensk utlandsverksamhet påkrigsmaterielomrädet har avlämnat sitt betänkande (SOU 1987:8)Försvarsindustrins utlandsverksamhet. 1 utredningen redovisas vissa uppgifterom den svenska försvarsindustrins omfattning. Den sammanlagda omsättningen hosde 23 företag som ingär i utredningens kartläggning uppgick är 1985 till ca20,. Härav svarade försäljningen av krigsmateriel för omkring6,. Denna försäljning utgjorde sålunda avföretagens totala omsättning. Ytterligare uppgifter om den svenska försvarsindustrin harredovisats av utredningen om samband mellan nedrustning och utveckling ibetänkandet (SOU 1984:62) Med sikte på nedrustning, 1 den utredningen harenavgränsning skett lill de försvarsmaterielproducerande enheterna inom tioförelag vilka tillsammans svarar för av all materiel som produceras ilandet för det svenska försvaret. Företagen är ÅB , , affärsverket FFV, AB , ,, , (främstfiygdivisionen), och . Antalet anställdasom arbetade med utveckling och produktion av försvarsmateriel hos de tioföretagen uppgick är 1983 till sammanlagt ca 23 700, vilket motsvarade ca 7 %av det totala antalet anställda inom verkstadsindustrin. Verksamheten är starktkoncentrerad till ett fätal företag. Tre företag , och svarade för två tredjedelar av sysselsättningen. Skillnaderna iförsvarsberoende är stora mellan olika industrier. Det högsta beroendet har FFVoch , som tillverkar vapen och ammunition. Inom och däremot försvarsmateriel för endast nägon procent av försäljningen päkoncernnivå. Som näringsutskottet har uttalat tidigare med anledning avmotionsyrkanden liknande de nu aktuella förutsätter inte den erforderligasamhälleliga kontrollen av krigsmaterielindustrin att staten har ägaransvaretför företagen i fråga. Vidare gäller, som framgär av det föregående, att deberörda industrierna tillverkar inte enbart försvarsmateriel. Att statenövertar endast delar av tillverkningen vid ett företag torde i regel varasvårgenomförbart, särskilt i de fall då krigsmaterielproduktionen är närasammankopplad med civil produktion. Med det sagda avstyrker näringsutskottet motionerna l986/87:N370(vpk) och 1986/87:NI40(vpk), den senare i berörd del. KarlskronavarvetAB FöU 1986/87:11 I tre motioner uppmärksammas sysselsättningsläget vidKarlskronavarvet . Dettavarv är inriktat huvudsakligen på tillverkning, ombyggnad och underhåll avfartyg för den svenska marinen. Företaget har ca I 100anställda. Motionärerna påpekar att med nu liggandebeställningar och med de förslag som redovisas i propositionen förväntar sig enproduktionssvacka fr. o. m. och några är framåt. Beläggningen vidvarvet bedöms öka igen ett stycke in pä , 1 motion 1986/87:Föl41 (s) begärs att de marinabeställningarna hos skäll omdisponeras i tiden i syfte attsäkerställa en jämnare beläggning vid företaget. Staten i egenskap av ägaremäste ta sitt ansvar att trygga sysselsättningen vid , anförsi motion I986/87:FÖI 16 (m). Motionären påpekar att en resursförstärkning tillmarinen i första hand för att öka kapaciteten för jakt av främmande ubåtar skulle möjliggöra ett bibehållande av den nuvarande produktionsvolymen vidföretaget. Ett särskilt forskningsfartyg bör byggas vid varvet, sägs det imotion I986/87;FÖI29 (fp). skulle fartyget enligt motionärenkunna användas vid t, ex, geologiska undersökningar, bottenbestämningar ochvissa studier från naturvårdssynpunkt. skulle fartygetkunna utnyttjas som stöd ät den svenska fiskefiottan. fastslog är 1980 att regeringen har ett särskiltansvar för beläggning, eftersom varvet med sin marinainriktning här begränsade möjligheter att påverka sin försäljningsvolym genomegna insatser (prop, 1979/80:165, NU 1979/80:69, rskr. 1979/80:405). Näringsutskottetanförde (NU 1982/83:55) att uttalande borde ståfast. Dock framhöll utskottet att det i första hand borde vara de militäramyndigheternas sak att på grundval av en övergripande planering sörja för ettsåvitt möjligt jämnt och effektivt utnyttjande av de varvsresurser som stärtill marinens förfogande. Industriminister besvarade i den9 en fråga (1986/87:498) av () om vilka åtgärderregeringen tänker vidta för att tillse att Kariskronavarvets produktionssvackafylls ut. Statsrådet meddelade att han utgick från att berördaförsvarsmyndigheter och gemensamt anstränger sig för attminimera de negativa effekterna av den minskade beläggningen vid varvet. Hanerinrade om att företaget har intensifierat utvecklingenavseende skrovtillverkning i glasfiberarmerad plast samt snabbgåendekatämafaner för säväl civil som militär användning. Vidare påpekadeindustriministern att varvet har ökat sin bearbetning av exportmarknaden. Även näringsutskottet förutsätter att de militäramyndigheterna och ledningen för tar ett gemensamt ansvar föratt de negativa följderna av den produktionssvacka som kan förutses blir säsmå som möjligt. Näringsutskottetanseratt motionerna 1986/87:Föl4l (s)och 1986/87:Föl 16 (m), den senare i berörd del, med det nu sagda kan lämnas utanåtgärd. Förslaget i motion 1986/87: Fö 129 (fp) om att ett särskilt forskningsfartygskallbyggas vid varvet ger i övrigt inte anledning till nägon kommentar frånnäringsutskottets sida. Även denna motion avstyrks av utskottet. FFVVanäsverken FöU 1986/87:11 AB och den statliga industrikoncernen svararför huvuddelen av den inhemska tillverkningen av ammunition. Vid FFV:sanläggning i tillverkas finkalibrig ammunition. Vanäsverken är en produktionsenhet inom FFV Ordonance, somsysselsätter totalt ca 2 100 anställda. Denna sektor inom affärsverket FFV ärfrämst verksam med försvarsmaterieltillverkning men har ocksä viss civilproduktion pä sitt program. Förutom i har FFV Ordonance verksamhet iEskilstuna, , , , och . 1 propositionen (bil. 1 s. 135) påpekas att detkvantitativa behovet av konventionell ammunition för det svenska försvaretminskar, bl. a. på grund av den militärtekniska utvecklingen och ett ökatutnyttjande av simulatorer i utbildningen. är ca 340 personer anställda vidVanäsverken. Till följd av minskad efterfrågan på ammunition har FFV beslutatatt minska sysselsättningen i med ca 90 personer. Varsel omuppsägning har utfärdats för 33 personer. Staten måste kompensera det bortfall avsysselsättningstillfällen som uppstår vid Vanäsverken i samband med denminskade ammunitionstillverkningen, anförs,det i motionerna1986/87:Föll3(m)och 1986/87:FÖ115 (c). Motionärerna framhåller att Karlsborgskommun har ett mycket ensidigt näringsliv som i stor utsträckning är inriktatpå militär och civilmilitär verksamhet, I den förstnämnda motionen framhållsatt försvarets anskaffning av bl, a, ammunition kommer att skäras neddrastiskt om regeringens förslag till ekonomisk ram för totalförsvaret skullevinna gillande, I motionen begärs att staten, om moderatasamlingspartiets förslag till anslagsnivå för försvaret inte bifalls avriksdagen, genom aktiva lokaliseringsåtgärder skall underlätta förnyetablering av industriell verksamhet i , Bl. a, krävs attlokaliseringsstöd skall kunna beviljas för sådanetablering. Förslag av liknande innebörd framställs i motion1986/87:Föl 15 (c). Motionärerna hänvisar härvid till motion 1986/87:A460 (c)med krav på regionala utvecklingsinsatser i , vilken haravlämnats under allmänna motionstiden. Denna motion behandlas avarbetsmarknadsutskottet i ett betänkande (AU 1986/87:13) om regionalpolitiken. utgår från i linje med vad som i detföregående har anförts angående sysselsättningsläget vid attFFV och de militära myndigheterna gemensamt verkar för att de effekter som uppstårvid Vanäsverken till följd av den minskade ammunitionstillverkningen sä långtmöjligt mildras. Beträffande motionärernas krav pä lokaliserings-åtgärderhänvisas till arbetsmarknadsutskottets behandling av motion 1986/87:A460 (c).Motionerna 1986/87:Föll3 (m) och I986/87:FÖ115 (c) bör enligt näringsutskottetsmening inte föranleda något initiativ frän sida. De avstyrkssåledes av utskottet. Närvarande:Nils (), (), (), FöU 1986/87:11Sten (), (), ()*. HädarCars Bilaga 9 (fp), Per (), Bo Finnkvist (s), Per-OlaEriksson (c), (vpk), Reynoidh Furustrand (s), (), () och (). Utom avsnitten om beredskapslagring av olja, kol,kärnbränsle och naturgas. Allmän inriktning av försörjningsberedskapen inom energiområdet () och () anser attden del av yttrandet underrubriken inriktning som börjar med"finner" och slutar med "erinra mot" bortha följande lydelse: I likhet med vad som anförs i motionerna I986/87:FÖ127 (c)och 1986/ 87:FÖ159 (c) anser näringsutskottet att uppbyggnaden av ettsmåskaligt energisystem baserat pä inhemska, förnybara energikällor skulle geen ökad försörjningstrygghet på energiområdet. Att storskaliga system har enmycket stor sårbarhet visar inte minst strömavbrottet , däett mindre fel slog ut större delen av landets elförsörjning. vill därför understryka vikten av attenergipolitiken inriktas på att skapa ett fiexibelt och lokalt anpassatenergisystem. Hushållning med och en effektiv användning av tillgängligaresurser är härvidlag ett grundläggande krav. Energianvändningen mäste anpassastill naturens eget kretslopp. En omfattande energianvändning utgör ingetsjälvändamål. Den strategi för energisystemet som förordas i de tvänyssnämnda motior nerna ger enligt näringsutskottets mening de bästaförutsättningarna för att stärka försörjningstryggheten inom landet. Som anförsi motion 1986/ 87:Fö 159 (c) skulle denna strategi även medföra ett minskatbehov att lagra importerade bränslen och därmed lägre kostnader förberedskapsätgärder. tillstyrker alltså motionerna1986/87:Föl27 (c) och 1986/87:FÖI59 (c) i denna del och föreslår; ett uttalandeav angiven innebörd från sida. Ett sådant tillkännagivande skulleocksä ligga i linje med vad som anförs i här aktuell del av motionI986/87:FÖI36 (vpk). Den nu behandlade delen av propositionen avstyrks avnäringsutskottet. Allmän inriktning av försörjningsberedskapen inom energiområdet (vpk) anser att den del av yttrandet underrubriken inriktning som börjar med "Näringsutskottetfinner" och slutar med "erinra mot" bort ha följande lydelse: Som kommunisterna anför i motionI986/87:FÖ136 är av vecklingen av kärnkraften av väsentlig betydelse för försörjningsberedska pen inom energiområdet. Sä länge elkraft från kärnkraftverken säljs till underpris på deh svenska energimarknaden kommer utveckling och an- 32 vändningav alternativa energislag att förhindras och försvåras. Om kärn- FöU1986/87:11 kraftsproduktionen upphörde skulle utrymme ges för endecen- Bilaga 9 traliserad energiproduktion. Denna omläggning avenergisystemet skulle avsevärt stärka försörjningstryggheten inom landet. anser sålunda att ett snabbt beslut omavveckling av kärnkraften är den viktigaste åtgärden för att stärkaförsörjningstryggheten inom energiområdet. Den nu aktuella delen av motionI986/87:FÖI36 (vpk) tillstyrks alltså av näringsutskottet. bör i ettuttalande till regeringen ansluta sig till vad näringsutskottet här har anfört.Därmed skulle även berörda delar av motionerna 1986/87:Föl27(c)och1986/87:Föl59 (c) bli tillgodosedda till viss del. Handlingsberedskapen inför kriser ienergiförsörjningen () och () anser attden del av yttrandet underrubriken inriktning som börjar med "instämmer" och slutar med "av propositionen" bort ha följandelydelse: delar regeringens uppfattning att vårförmåga att möta olika kriser inom energiförsörjningen behöver förbättras. Somanförs i motion 1986/87:Föl59 (c) skulle en övergång till ett mer småskaligtenergisystem baserat pä ett decentralistiskt synsätt skapa en väsentligtstärkt handlingsberedskap. Motionen i här behandlad del tillstyrks alltså avnäringsutskottet. bör genom ett särskilt uttalande ansluta sig tillvad näringsutskottet här har anfört. Handlingsberedskapen inför kriser ienergiförsörjningen (vpk) anser att den del av yttrandet underrubriken inriktning som börjar med "Näringsutskottetinstämmer" och slutar med "av propositionen" bort ha följandelydelse: instämmer i regeringens uppfattning attvår förmåga att möta olika kriser inom energiförsörjningen behöver förbättras.Denna förmåga är klart relaterad till energisystemets uppbyggnad ochkomplexitet samt till energianvändningens sammansättning. Med nuvarandeförhållanden råder en jämförelsevis stor sårbarhet, något som bör föranledabestämda slutsatser rörande energisystemets förändring . Småskaligalösningar kan med fördel utgöra ett större inslag i den totala bilden. Dock tordeett genomgripande småskaligt system inte vara möjligt i ett avanceratindustriellt samhälle med dess omfattande inre samband. Motion 1986/ 87: Fö 159(c) i nu berörd del avstyrks därför av näringsutskottet. Vad utskottet här haranfört bör ge regeringen till känna som sin mening. Möjligheterna att ersätta importerade bränslen () och () anser attden del av yttrandet underrubriken inriktning som börjar med "Beträffande möj ligheterna" och slutar med "näringsutskottets sida" bort haföljande lydel se: Som anförs i motion 1986/87:Föl59 (c) bör importeradebränslen vid störningar i tillförseln i allt väsentligt ersättas av inhemskabränslen. avtillgäng bör elenergi användas i första hand för att upprätthållaindustri- FöU 1986/87:11 ell produktion. tillstyrkeralltså motionen i aktuell del och Bilaga 9 anser att i ettuttalande till regeringen bör ansluta sig till vad näringsutskottet här haranfört. (), (vpk) och ElvingAndersson (c) anser att den del av yttrandet under rubriken inriktning som börjar med "Med hänsyn" och slutar med "näringsutskottetdärför" bort ha följande lydelse: anser att en fullskaleanläggning förtillverkning av etanol skulle ha ett avsevärt beredskapsvärde. Anläggningenskulle också vara av betydelse för den fytokemiska industrins utveckling iSverige och därmed vara en viktig framtidssatsniag. Det finns också andraindustripolitiska värden med en inhemsk etanolproduktion. Enligt näringsutskottets mening är det därför rhotiveratmed statliga åtgärder som främjar en fullskalig etanolproduktion baserad påinhemska råvaror. Av största betydelse härvidlag är att den etanol som användssom drivmedel befrias från skatt. anser att med anledning av härbehandlade delar av mottonerna 1986/87:Föl59 (c) och 1986/87;Föl36 (vpk) börbe-, sluta att den etanol som produceras i en första fullskaleanläggningbaserad pä inhemska råvaror och som används som drivmedel skall befrias frånskatt. (), (vpk) och ElvingAndersson (c) anser att den del av yttrandet under rubrikenBeredskapsåtgärder inom elkraftsområdet som börjar med"vill" och slutar med "regeringensförslag" bort ha följande lydelse: tillstyrker regeringens förslag om attmedel skall anvisas för de föreslagna beredskapsätgärderna. Uppgiften attfördela dessa, resurser bland kraftföretagen och eldistributörerna bör dock,enligt näringsutskottets mening, åläggas den centrala energipolitiska myndigheten,statens energiverk. Som anförs i motion 1986/87;Fö 159 (c) kan det, av bl. a.konkurrensskäl, inte vara rimligt att skall ges dennafunktion. tillstyrker alltså berörd del av motion 1986/ 87;Fö159 (c) och anser att i ett uttalande bör ansluta sig till vadnäringsutskottet här har anfört, () och () anser attden del av yttrandet under rubriken av olja som börjarmed "Behovet av" och slutar med "av näringsutskottet" bortha följande lydelse: Behovet av beredskapslager av olja är inte en fråga somnäringsutskottet har att behandla. Utskottet vill dock med instämmande i vadsom anförs i motion 1986/87;FÖ159 (c) framhålla att en övergäng till ettsmåskaligt energisystem baserat påutnyttjande av i huvudsak inhemska förnybara FöU 1986/87:11 energikällorskulle reducera oljelagringsbehovet. anser att Bilaga 9riksdagen med anledning av motion 1986/87; Fö 159 (c) bör göra ett uttalandetill regeringen av den innebörd som har nämnts. (), (vpk) och () anser att dep del av yttrandet under rubriken av kärnbräns le som börjar med "Frågor kring" och slutar med"näringsutskottets sida" bort ha följande lydelse: , Näringsutskottetanser att en väsentlig utgångspunkt för beredskapslagringen av kärnbränsle börvara att kärnkraften skall avvecklas och att avvecklingen skall inledassnarast. Utskottet tillstyrker alltså motion 1986/ 87: Fö 159 (c) i nu berörddel och menar att med avslag pä regeringens förslag i denna del böruttala som sin mening vad näringsutskottet här har anfört, () och () anser att den del av yttrandet underrubrikenBeredskapsiagring av kol som börjar med "Näringsut skottet konstaterar" och slutar med "invända mot" bort haföljande lydelse: Detsvenska energisystemet bör baseras på i första hand inhemska och förnybaraenergikällor. Som en konsekvens härav måste ambitionen vara som anförs i motion1986/87:Föl59 (c) att minimera kolförbrukning en. Därmed skulle också en ökad försörjningstrygghet åstadkommas. Nä ringsutskottet anser att bör ge regeringen detta till känna som sin mening. Därmed skulle motion 1986/87:Föl59 (c) i nu berörd del bli tillgo dosedd. Här behandlad del av propositionen avstyrks av näringsutskottet. (), (vpk) och () anser att den del avyttrandet under rubriken av naturgas som börjar med"finner" och slutar med "näringsutskottetssida" bort ha följande lydelse: Naturgasenär ett i jämförelse med andra fossila bränslen miljövänligt bränsle och bördärför utnyttjas i det svenska energisystemet. Denbästa metoden för att förbättra försörjningsberedskapen inom detta område ärnaturligtvis en inhemsk gasproduktion. Som anförs i motion 1986/87:Föl59 (c)kan biogas bli en betydande energikälla inom något decennium om ttllgängligteknik och olika slag av biomassa utnyttjas optt-malt. Arbetetmed att finna ihetoder för lagring av importerad naturgas måste självfalletfortsätta. Möjligheterna att förbättra försörjningsberedskapen genom inhemskgasproduktion bör dock enligt näringsutskottets mening bli föremål for ingåendeuppmärksamhet. Utskottet menar att --, med anledning av härbehandlad del av propositionen bör göra ett uttalan- de tillregeringen av nu angiven innebörd. Därmed skulle motion 1986/ FöU1986/87:11 87:Föl59 (c) i berörd del bli tillgodosedd i allt väsentligt. Planeringsförutsättningar och riktmärken för försörjningsberedskapen inom beklädnadsområdet (), (vpk) och ElvingAndersson (c) anser att den del av yttrandet under - riktmärken som börjar med "vill" och slutar med "erinramot" bort ha följande lydelse: kan inte ställa sig bakom det nu aktuellaförslaget i propositionen angående försörjningsberedskapen inom beklädnadsområdet.Ett upphävande av de av uttalade planeringsförutsättningarna ochproduktionskapacitetsmålen kan, som anförs i motionerna 1986/ 87:Föll8 (c) och1986/87:Föl27 (c), få ödesdigra konsekvenser för den inhemska tekoindustrin.