bet · GA01KrU11 · 1986-12-31 00:00:00 — I 6§slås fast att programmen skall ge kunskaper och upplevelser, förmedlaerfarenheter samt skänka god underhållning. De skall utformas så att de genomkvalitet, fillgänglighet och mångsidighet i skälig omfattning tillgodoserskiftande behov och intressen hos landets befolkning. Även mindre gruppersintressen skall i görlig mån fillgodoses. Programutbudet skall som helhet präglas avfolkbildningsambitioner. Det skall utformas så att utrymme ges åt en mångfald av olika åsikter och me ningsriktningar och så att hänsyn tas till olika förutsättningar hos befolk ningen. Eftmångsidigt utbud av program på svenska språket skall fillhandahållas KrU1986/87:11 och svenska artister och verk av svenska upphovsmän skall ibetydande omfattning förekomma i televisionen. Dessariktlinjer preciseras i 7§, vari anges de speciella skyldigheter som SVT haraft ta hänsyn fill. Så skall S'VT ta särskild hänsyn till språkliga och etniskaminoriteter samt till olika grupper av handikappade. Ifråga om program på invandrar- och minoritetsspråk samt program om och förhandikappade har moderbolaget i enlighet med beslut ettsamordningsansvar. Enligt avtalet med staten får moderbolaget ansvaret mellan programföretagen så att insatserna inom koncernensamordnas. Moderbolaget skall därvid beakta att koncernen som helhet har att tasärskild hänsyn till språkliga och etniska minoriteter och olika grupper avhandikappade. Dedöva och hörselskadades problem att tillgodogöra sig TV-program tas upp imotionerna Kr299 (c) och Kr311 (m). Förslagen i motionerna syftar fill attTV-program i ökad utsträckning skall textas. Vidbehandlingen av förslag med i huvudsak samma syfte underströkutskottet betydelsen av att moderbolaget i samband med de årligaanslagsframställningarna redovisar en plan för insatser inom handikappområdet.Utskottet utgick från att en sådan plan görs flerårig. En plan av angivet slagkan, menade utskottet, få betydelse för inriktningen och omfattningen avinsatserna även på det sättet att den kan åstadkomma en allmän debatt om dessa,bl. a. i förhållande fill satsningar som gör på andra områden. Utskottetredovisade även att det inom pågår en omfattande studie avtext-TV:s framtida utveckling, som kommer att vara slutförd inom en näraframfid. a. söker man få fram en teknik, som skall möjliggöra entextsättning i TV med en snabbhet nära motsvarande den som finns vidsimultantolkning. Genom en kombination av denna teknik och den textning som kangöras i förväg bedöms det som möjligt att, om tilldelade resurser så medger,inom en inte alltför avlägsen framtid texta exempelvis en halvtimmesnyhetsprogram av typ Rapport. Ipropositionen redovisas att TV har ökat de textade programmen för hörselhandikappadeoch att text-TV-redaktionen har byggts ut. Vidare avser att inästa års anslagsframställning lägga fram en flerårsplan för insatser inomhandikappområdet. Med hänvisning till det anförda och till programföretagenssjälvständighet avstyrks motionerna. Fråganom ökad textning av invandrarprogram tas upp i två motioner. Förslaget i motionKr208 (m) går ut på att alla program för invandrare skall förses med svensköversättning. I motion Kr258 (fp) förordas att TV:s nyhetsprogram påinvandrarspråk förses med svensk text. Vidare önskar motionären att dessaprogram skall få en bättre programtid. behandlade förslag med samma inriktning som de nu aktuella uttalade utskottet att textning på svenska av många program på invandrarspråk är ägnad att förbättra förståelsen hos den svenska befolk ningen för invandrarna och öka kunskapen om deras hemländer. Utskottet redovisade också att program för invandrare textas av i 11 1 1986/87. Detta gäller dock inte bl. a. vissa nyhetssammanfattningar, KrU 1986/87:11 som fidigare sänts på svenska. Av pedagogiska skäl textas intevissa barnprogram. Utskottet avstyrkte motionerna med hänvisning till att dådet gäller frågan om en utökad textning på svenska detta i första hand är enresursfråga och att en lagstiftning på området inte kan komma i fråga. Enligt vad utskottet inhämtat sker inomramen för - moderbolagets - samordningsansvar förinvandrarfrågorna en genomgång av olika önskemål i förhållande till planeradeförändringar av radions och TV:s programstruktur och till tillgängligaresurser. Målsättningen är att alla program på invandrarspråk skalltextas till svenska. Med hänvisning fill det anförda och fill programföretagenssjälvständighet avstyrks motionerna. Radions och televisionens roll för att motverka olikaformer av drogbruk och alkoholmissbruk tas upp i motionerna Kr219 (fp), Kr221(c), Kr285 (c) och Kr295 (m). I mofionerna Kr219 och Kr285 önskas att inslagen av brukav alkohol i TV-programmen skall minskas. I motion Kr219 åberopas enutredningsrapport som tagits fram inom publik- ochprogramforskningsav-delning - Alkoholbilden i TV, en analys av fikfionsprogram. I den motivering till förslaget i motion Kr221 som lämnasi mofion So217 anför motionären att hela svenska folket måste bibringas kunskapom narko-fika och narkotikabrukets följder. bör därförsända återkommande utbildningsprogram om droger. Enligt motion Kr295 börriksdagen göra ett uttalande om värdet av kontinuerlig information i radio ochTV gällande alkoholmissbruk samt andra hälsofrågor. En sådan information skulleenligt motionen kunna lämnas i anslutning tillnyhetssändning på kvällstid. Med anledning av samtliga dessa förslag vill utskotteterinra om att såväl proposition om som i 1986 årsradioproposition har uttalats att det är angeläget att man iprogramverksamheten iakttar varsamhet vid speglingen av bruket av olikagifter, t. ex. alkohol. Radions och televisionens genomslagskraft medför attett stort ansvar vilar på programföretagen. Det är därför viktigt att programsom speglar bruk och missbruk av alkohol och droger inte förhärligar detta ochpå så sätt bidrar till en falsk bild av verkligheten. I sina av godkända betänkanden (KrU 1977/78:24och KrU 1985/ 86:21) har utskottet anslufit sig till denna uppfattning.Utskottet vidhåller sitt fidigare ställningstagande. När det gäller förslagen imotionerna Kr219 och Kr285 utgår utskottet från att frågan om inslagen av brukav alkohol i TV-programmen fortlöpande uppmärksammas inom . Utskottetvill vidare framhålla att har sänts program såväl i TV somradio med upplysning om effekter av narkotikabruk och spritmissbruk. Utskottetavstyrker således motionerna Kr219, Kr221, Kr285 och Kr295. Enligt motion Kr312 (m) borde isin planering överväga möjligheterna att i ett särskilt program presentera en internationell pressöversikt. Då kulturutskottet avstyrkte motsvarande förslaganförde utskottet KrU 1986/87:11 (KrU 1983/84:17) bl. a. att enligt vadutskottet under hand inhämtat hade \ man inom riksradion haft planer på attinföra ett program av det slag som motionären efterlyser. På grund av de kravpå besparingar som ålagts riksradion hade dessa planer inte kunnatförverkligas. Enligt vad utskottet nu inhämtat har, situationen inteförändrats sedan ' utskottets senaste behandling av denna fråga. Utskottetanser sig därför inte ha anledning att föreslå någon åtgärd medanledning av motion Kr312. I motion Kr207 (m) förespråkas att TV skall sända programmed rekonstruktion av ouppklarade brott. Motionären hänvisar till att sådanaprogram har sänts av det västtyska bolaget att de har bidragit till att lösa vissa brottsfall. Han anser att programav detta slag kan anses vara meddelande till allmänheten. bör enligtmofion Kr228 (c) uttala sig för att radio och TV inför en"Industrikvart". Som motiv för sitt förslag anför mofionären att svenskafolket bör få ett större kunnande om svensk industri och om sambandetprodukfion, arbetsfillfällen och ekonomi. Med anledning av dessa två mofioner vill utskottet peka påatt enligt avtalen mellan staten och televisions-, riksradio- och lokalradioföretagenhar dessa skyldighet att meddela nyheter samt kommentera eller på annat såttbelysa händelser och skeenden och därvid ge den allsidiga informafion sommedborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- ochkulturfrågor. Vidare skall bolagen sfimulera fill debatt kring vikfigare sam-.hälls- och kulturfrågor. Bolagen skall också granska myndigheter, organisafioneroch företag som har inflytande på beslut som rör medborgarna samt speglaverksamheten inom sådana organ och inom andra sammanslutningar och föreningar. Då det gäller myndighetsinformation hänvisar utskottetfill att i avtalen med de nämnda programbolagen sägs att dessa på begäran avstatlig myndighet skall sända meddelande som är av vikt för allmänheten. Mot denna bakgrund och med hänvisning till att ingentinghindrar att berörda myndigheter hos aktualiserar frågan ominförande av det slags program som avses i motion Kr207 avstyrker utskottetmotionerna Kr2Ö7 och Kr228. I motion Kr287 (c) föreslås att de etableradefolkrörelserna bör få möjlighet att sända egenproducerade program i radio ochTV. Förslaget i motionen strider enligt utskottets mening motde grundläg gande föreskrifterna i radiolagen som reglerar innehållet i de rikstäckande rundradiosändningarna. Det gäller framför allt kravet på opartiskhet och saklighet i programverksamheten. Enligt avtalen med programbolagen skall , programverksamheteni sjn helhet präglas av skälig balans mellan olika åsikter och intressen. Utskottet vill erinra om att folkrörelser har möjlighet att sända egenproducerade program i närradio. När det gäller TV-sändningar finns det nu möjlighet att sända i kabelnät i lokala kabelsändarföretags egensändningar. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Kr287. Lokalradion KrU 1986/87:11 I enlighet medriksdagsbeslutet kommer ett fjärde FM-nät att byggas ut med /88. Det fjärde FM-nätet är i huvudsak förbehållet lokalradion. Imofion Kr316 (fp) framförs synpunkter på sändningsfiden i FM-4-nätet.Motionärerna anser att denna kanal bör vara öppen dygnet runt bl. a. avberedskapsskäl. Televerkethar beräknat att tillkommande driftkostnader efter införande av FM 4 kommer attuppgå fill ca 8 milj. kr. Om sändningar även skall ske ,ökar driftkostnader med ca 1 milj. kr. Utgångspunktenför beslut har varit att ianspråktagande av den nya kanalen skallkunna inom oförändrade medelsramar. Om bedömer att ettresurstillskott för programproduktion för FM 4 är nödvändigt bör principernaför programsättning i radio i sin helhet underställas regering och riksdag förprövning. Deresursmässiga förutsättningarna för lades fast genomriksdagsbeslutet . Moderbolaget fördelar de av anvisademedlen fill programföretagen, vilka sedan självständigt beslutar om hur medlenskall användas. Med hänvisning härtill samt till att utbyggnaden av FM 4-nätetplaneras starta i fem distrikt anser utskottet inte att motionKr316 bör föranleda någon åtgärd. I detta sammanhang vill utskotteterinra om att särskilda investeringsmedel utgår till för kostnadernaför FM 4-nätet. Allemansradionär en programform inom lokalradion som innebär att enskilda personer med hjälpav personal vid resp. lokalradiostation självständigt utformar radioprogram.Verksamhet med allemansradion inleddes och förekommer i någon formpå de flesta lokalradiostationer i landet. Lokalradion är programansvarig fördessa sändningar. genomförde i visssamverkan med den dåvarande närradiokommittén försök med s. k. allemansradio iutvidgad form i och . Allemansradion i lades ned år1983, medan verksamheten i har pågått med stöd från Radio Gävleborg.På dessa orter inrättades en speciell lokalredaktion som finansierades genomsärskilda anslag från lokalradion. Ledningen för Radio har dockbeslutat att som en nödvändig sparåtgärd lägga ned den särskildalokalredaktionen för allemansradion i . Imofion Kr249 (vpk) föreslås att skall göra ett uttalande om attallemansradion i är mediepolitiskt vikfig och att dess fortsatta verksamhetbör garanteras. Motionären hävdar att, om allemansradion upphör och ersätts mednärradio, begränsas den enskilde kommuninnevånarens möjligheter att nå ut viaradion. Otvivelakfigtär verksamheten med allemansradion värdefull och hör na turligt hemma inom lokalradion. Som utskottet nämnt i det föregående förekommer inslag med allemansradio i många lokalradiostationers sänd ningar. Utskottet vill även peka på att kommunradiosändningar har byggts ut 14 ochuppgick /86 till drygt 2 900 fimmar. Med hänsyn fill att de KrU1986/87:11 olika lokalradiostationerna självständigt beslutar om användningenav de medel som tilldelas dem av lokalradions ledning anser utskottet attriksdagen inte bör göra några uttalanden i avsikt att påverka lokalradion idess bedömning av verksamhetens omfattning och inriktning. Utskottet avstyrkerdärför motion Kr249. Lokalradion bör få särskilt anslag för att bygga ut sinnyhetsservice, föreslås i mofion Kr211 (vpk). Motionärerna menar att det bordevara möjligt att ringa upp lokalradion i det egna hemlänet och via enautomafisk telefonsva-rare kunna få ta del av dagens länsnyheter. En sådanservice skulle även underlätta riksdagsledamöternas arbete. Utskottet delar mofionärernas uppfattning att en sådanutökad service skulle underlätta för många människor att hålla kontakten medhemorten och alltså vara av värde. Med hänvisning till vad utskottet anfört idet föregående om lokalradiostafionernas självständiga beslutanderätt liksomtill möjligheterna för lokalradion att med överenskomma om en sådanverksamhet som motionärerna efterfrågar avstyrker utskottet mofionen. Avgiftsuppbördens organisation, huvudmannaskap ochlokalisering Uppbörden av mottagaravgifter handhas av televerket.Avgiftsuppbörden är samordnad med inkasseringen av telefonavgifter och sker ien gemensam räkning som erläggs kvartalsvis. Uppbördssystemet är såledesintegrerat i faktureringssystem för teleavgifterna, och dessutformning bestäms i praktiken av detta. får ersättning för dekostnader som avgiftsinkassering och avgiftskontroll för med sig. För innevarandebudgetår har 81,2 milj. kr. anvisats för att täcka kostnaderna härför. I propositionen redovisas att frågan om huruvidamottagaravgifterna skulle kunna kopplas bort från systemet för uppbörden avteleavgifter har diskuterats . föreslogTV-avgiftsutred-ningen i betänkandet (Ds U 1978:16) Inkassering, kontroll ochavgiftsskolk att TV-avgifterna skulle separeras från teleavgifterna och att ensärskild uppbördsorganisation skulle svara för TV-avgifterna. och har därefter vid fleratillfällen avgett skrivelser med synpunkter och förslag i ärendet. Dessa harbehandlats av regeringen dels i 1980 och budgetpropositioner (prop.1979/80:100 bil. 12 s. 90 f, prop. 1980/81:100 bil. 87f), dels iproposifion 1984/85:115 om regional utveckling och utjämning. I den senarepropositionen anfördes att inför en ny avtalsperiod borde seöver frågan om inkassering av TV-avgifter. Utgångspunkten skulle vara att ensärskild TV-avgiftscentral skulle förläggas till malmfältsområdet. har - på anmodan avregeringen - i en promemoria redovisat sina synpunkter på möjligheterna attinföra separat uppbörd av mottagaravgifter. I propositionen redovisas följande: I en promemoria, benämnd Uppbörden av mottagaravgifter,anfördes att skälen för att lämna den gemensamma räkningen ur rundradiorörelsens synpunkt är otillräckliga och att en övergång är behäftad med betydande 15 risker förkostnadsökningar och inkomstbortfall fill följd av ökat avgiftsskolk. KrU1986/87:11 Om en övergång till en separat mottagaravgiftsuppbörd likväl skallgenomföras bör förslag ligga till grund för utformningenav en ny organisation med som huvudman. Medelstilldelningentill programverksamheten får dock inte drabbas om en separat avgiftsuppbördvisar sig leda till kostnadsökningar eller bortfall av avgiftsintäkter. Dessafrågor togs inte upp i proposition 1985/86:99 som behandlar Radiosverksamhet . lägger nu fram förslag om att uppbörden av mottagaravgifter bör skei ett separat system skilt från uppbörden av teleavgifter och atthuvudmannaskapet för detta och avgiftskontrollen bör anförtros bör lokaliseras till kommun. Radioförutsätts ta över arbetsuppgifter och ansvar från senast den 1januari 1990. Fram till övertagandet behålls den gemensamma räkningen. Även iövrigt behålls under övergångsskedet gällande regler och arbetsorganisafionsåvida inte och finner någon annan ordning merlämplig eller ekonomisk. Ipropositionen anges följande skäl för förslaget: Separeringenav uppbörderna bör möjliggöra en bättre anpassning till de speciella krav somuppbörden av mottagaravgifter kräver. Därmed ges även förutsättningar för enbättre överblick och en effekfivisering av verksamheten. För en förändringtalar också att mottagaravgiftsuppbörden betraktas spm artfrämmande avteleverket. Den har däremot ett nära samband med verksamhet,varför ett byte av huvudman också kan verka effekfivitetsbefrämjande. Separeringenav avgiftsuppbörderna ger vidare möjlighet till en regionalpolitiskt önskvärdetablering i . har vid underhandskontakter bekräftat att företaget alltjämt är viUigtatt för koncernens räkning åta sig huvudmannaskapet för uppbörden avmottagaravgifter, inkl. avgiftskontrollen. bör svara för förberedelserna för den nya organisafionen, menteleverket förutsätts bistå företaget i förberedelsearbetet och vid driftsstarten.Med denna ordning torde riskerna för avgiftsbortfall och andra övergångsproblemkunna minimeras. räknar med att kostnaderna för avgiftsuppbörden inte kommer att blihögre än sedan den nya organisationen börjat fungera. Hanframhåller att under övergångsfasen är vissa extrautgifter ofrånkomliga. Dessakostnader bör inte belasta radiofonden. Det anges därför att lokaHseringsstödoch annat tillämpligt regionalpolitiskt stöd skall utgå för etableringen iKiruna. har erbjudit sig att under förberedelse- och flyttperiodenbära de kostnader som återstår sedan regionalpoli-fiskt stöd utbetalats. bör enligt propositionen under förberedelsearbetet undersöka om vissa förändringar såsom halvårsvis i stället för kvartalsvis fakturering av mottagaravgifterna, avskaffandet av färg-TV-tillägget och in- 16 förande aven tilläggsavgift vid för sen betalning är lämpliga och positivt KrU1986/87:11 skulle kunna påverka behållningen i rundradiofonden. I propositionen påpekas att övergången till ett nyttuppbördssystem kan skapa ökade problem i fråga om Underlätelse att anmälaTV-innehav och beträffande benägenheten att betala utsändamottagaravgiftsräkningar. Föredraganden aviserar att vissa förändringar ijuridiskt avseende bör vidtas. Dessa hänger samman med att obetaldamottagaravgifter inte kan drivas in utan föregående prövning av domstol.I proposifionen anför föredragande statsrådet i detta avseende bl. a. följande: Enligt min mening bör mottagaravgifterna i och med den nyaordningen normalt sett kunna drivas in , dvs. utan mellankommande domstolsprövning.Detta innebär att man kan undvika att domstolsväsendet belastas med en radbeslut om obetalda avgiftsräkningar. Om den nämnda förändringen vidtas kommer debiteringen avmottagaravgifter att bli bindande för den enskilde och därmed få karaktär avmyndighetsutövning. Om en förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning skall överlämnas till ett enskilt organ, t. ex. ett SverigesRadio-företag, måste det ske med stöd av lag. Även en kontrollverksamhet somskall utövas av ett enskilt organ torde fordra regler i lag. I frågor som rör avgiftsuppbörden bör även vissa allmännaförvaltningsrättsliga regler liksom offentlighetsprincipen tillämpas hosSveriges Radio. Också i denna del aktualiseras sålunda behovet av lagstiftning. Företrädare för moderata samlingspartiet avvisar i motionKr296 (m) regeringens förslag. I den motivering som lämnas i motion K433framhålls att även i fortsättningen bör svara för uppbörd avmottagaravgifter. Detta är enligt motionärernas mening rimligt med hänsyn tillatt verket har monopol på sändning av program. Motionärernaanför vidare att det är olämpligt att tilldelas fiskalafunktioner på medieområdet, exempelvis indrivning av avgifter och s. k.pejling. Utskottet konstaterar att motionärerna inte uttryckligenframställt några . invändningar mot förslaget i propositionen om att uppbördenav mottagaravgifter skall ske i ett separat system skilt från uppbörden avteleavgifter och i en särskild organisation. Motionärerna har inte hellerframfört några invändningar mot förslaget att den nya organisationen förläggstill . När det gäller huvudmannaskapet för den nya organisafionenföreslås i motion Kr296 att skall ha ansvaret härför. Utskottet harinhämtat synpunkter från företrädare för och för iärendet. Härvid har framkommit att såväl som ärberedda att på vissa premisser åta sig huvudmannaskapet. Utskottet anser att det kan finnas skäl som talar för attteleverket skall ansvara för uppbördsorganisationen. har erfarenhetav verksamheten och har en organisation för avgiftskontrollen. uppfattning måste - om verket i fortsättningen skall svara föruppbörden av mottagaravgifter - detta ske via ett till . Förde-' lama med en gemensam uppbörd av tele- och TV-avgifternaförsvinner alltså under alla omständigheter. Utslagsgivandevid bedömningen av frågan om vem som skall ' 17 ha huvudmannaskapet föruppbördsverksamheten bör enligt utskottets me- KrU 1986/87:11 ning vara attverksamheten skall drivas så att den avkastar största möjliga avgiftsintäktertill rundradiofonden. Mottagaravgiftsuppbörden har betraktats som artfrämmandeav , medan den har ett nära samband med verksamhet.Sveriges Radio AB har ett stort intresse av att uppbörden sker effektivt och avatt riskerna för avgiftsbortfall och andra övergångsproblem kan minimeras.Utskottet delar därför föredragande statsrådets uppfattning att Radiobör anförtros huvudmannaskapet för den nya uppbördsorganisafionen. Utskottetavstyrker således motion Kr296. Utskottetanser det angeläget att de extrakostnader som uppstår under övergångsfasen framtill 1990 inte belastar rundradiofonden. Det är därför rimligt att så somredovisas i propositionen lokaliseringsstöd och annat till-lämpligtregionalpolitiskt stöd kommer att utgå för etableringen i . Det är enligtutskottets mening naturligt att den tekniska kompetens som finns i Kirunakommer att utnyttjas. Vidare har enligt propositionen åtagit sig attbära vissa kostnader under förberedelse- och flyttperioden. Utskottetsställningstagande i det föregående innebär att bör godkänna vad ipropositionen anförts om organisation, huvudmannaskap och lokalisering förverksamheten med uppbörd av mottagaravgifter inkl. kontrollverksamheten . Förändringenav uppbördssystemet är förenad med kostnadsökning och risker förintäktsbortfall. Utskottet utgår från att utvecklingen framöver noga kommer attföljas. Utskottet förutsätter att - om det skulle visa sig att den nyaorganisafionen medför intäktsbortfall - på lämpligt sätt bidrar tillatt kompensera radiofonden även efter 1990. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 1. beträffandeteleverkets investeringsplan att godkännerförlängningen av investeringsplan med , 2. beträffandemedelsberäkning för investeringar att godkänner iproposition 1986/87:100 framlagt förslag till medelsberäkning för televerketsinvesteringar, 3. beträffandeytterligare investeringsmedel att bemyndigarregeringen att av konjunkturmässiga eller andra skäl anvisa ytterligare högst10 % av föreslagna totala investeringsmedel till , 4. beträffandeöverföring av medel mellan olika budgetår att bemyndigarregeringen, eller efter beslut av regeringen , att föra högst 5000000kr. av investeringsmedlen mellan budgetårenl987/88 och 1988/89 som skuld resp.tillgodohavande, 5. beträffandevisst beställningsbemyndigande att medger attregeringen lämnar det beställ ningsbemyndigande om . avseende investeringsändamål för /89 som förordats i proposition 1986/87:100, 18 6. beträffande medelsberäkning för televerketsdriftkostnader KrU 1986/87:11 att godkänner i proposition 1986/87:100 framlagt förslag till medelsberäkning för driftkostnader,