bet · GA01NU17 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:17 /, om försäljning av statens aktier i (prop.1985/86:150 delvis) NU 1986/87:17 Idetta betänkande behandlas proposifion 1985/86:150 bilaga 1 ()såvitt gäller frågan om försäljning av statens aktier i . Gambrinus - med dotterbolagen såldes av staten till . Regeringen har i efterhandanmält försäljningen för . Utskottet anser att borde hagivits möjlighet att pröva frågan om avvecklingen av det statliga engagemangeti bryggeriindustrin. Vidare anser utskottet att ärenden om försäljning avaktier i bolag som ägs direkt av staten normalt skall underställas riksdagenenligt den ordning som har gällt. Ett tillkännagivande av riksdagentill regeringen av denna innebörd föreslås. Genomproposition 1985/86:150 bilaga 1 () har regeringen, såvitthär är i fråga (mom. 47), berett tillfälle att ta del av vadföredragande statsrådet - finansminister - i avsnittetStatsbudgeten och särskilda frågor har anfört om försäljningen av statensaktier i (s. 108). Ipropositionen erinras om att AB Bryggerier är ett helägt dotterbolagtill Gambrinus (tidigare ). Aktierna i har ägts till av staten och till av AB . I ett konsortialavtal mellan staten ochVolvo har funnits regler om bl. a. hembud på aktierna och villkor för inlöse 'v dessa. Detanförs i pre, isitionen att bryggeribranschen har förändrats såatt det numera vid sidan av och det likaledes av Gambrinus ägda BryggeriAB Falken finns flera företag som är livskraffiga. marknadsandelar harunder senare år sjunkit så att företaget är lika dominerande somtidigare. Konkurrensen har tilltagit, vilket har kommit konsumenterna tillgodo. Statsmakterna har ocksåett intresse från alkoholpolitisk synpunkt av ölhanteringens"9likaled, anförs det .vidare,.. Under, ;separe, årjharpck. NU 1986/87:17 ändringarvidtagits'i bl. a. de regler som gäller för försäljning och utäkahk-ning av öl,så att öl åv klass I och II numeraär jämställt med andra drycker. . De alkoholpolitiska motiven för statenatt behålla ett direktägande i ett ölproducerande företag har eriligtföredragande statsrådets uppfattniiig mot denna bakgrund-försvunnit. , 1985 mottog regeringen flera förfrågningaroiri köp av' aktierna i . Det uppdrogs åt en särskild förhandlare attförhandla med olika potentiella köpare om försäljning av aktierna. Iförhandlarens uppdrag ingick att en försäljning skulle ske fill ettmarknadsmässigt pris och till en köpare som kan medverka till att får enkompetent ägare med ett långsiktigt industriellt intresse för bolaget. Avtal har träffats mellan staten och - somägs av staten - om att skall förvärva lOO %' av aktierna iGambrinus'för en köpeskilling av 850 milj. kr. Staten har i avtalet förbunditsig ätt begära ' inlösen av Volvos aktier i . har inte föreskrivit någon inskränkning iregeringens disposi tion av de statliga tillgångar som aktieinnehavet i bryggeribranschen utgör,- anförs det i propositionen. Därav dras slutsatsen att godkännande av försäljningen inte har behövts. ' I sammanhanget uttalas att uppfyller de krav somregeringen har ställt på en köpare av aktierna i . De av Gambrinusägda företagen skall drivas under samma villkor som andra företag inomProcordiakoncernen. riksdagsbehandling, m. m. Statens förvärv av aktier i Statens ägarengagemang i bryggerinäringen härrör från år1974, då avtal träffades med PRIBO (Prippbolagen) AB om förvärv av aktiermotsvarande av aktiekapitalet i , med rätt för statenatt när som helst lösa in återstående aktier. svarade då för av försäljningen av malt- och läskedrycker i landet. Medel för aktieförvärvet, 232 milj. kr. inkl. ränta,begärdes av regeringen hos (prop. Som allmän motivering förförvärvet hänvisades där till att bryggeriindustrin av alkpholpolitiska skälär föremål för olika regleringar som är av avgörande betydelse för företagen ibranschen. Med hänsyn till de alkoholhaltiga dryckernas speciella karaktärbedömdes det lämpligt om staten kunde få ett dominerande intresse itillverkningen av maltdrycker i . Ett sådant inträde från statens sida idenna bransch borde kunna minska osäkerheten och skapa bättre grund förplanering och därmed långsiktig effektivitet i branschen, anfördes det. Somytteriigare motiv för förvärvet angavs risken att den svenska bryggerinäringenannars skulle kunna komma under utländska storföretags inflytande. Vidareuttalades att företaget skulle komma att drivas som en självständig enhet och -liksom tidigare - enligt gängse företagsekonomiska riktlinjer. (NU 1975:8) fann de angivna skälen för aktieförvärvet Beträffande de alkoholpolitiska aspekterna hänvisades till att NU1986/87'17 skatteutskotteti sitt yttrande inte funnit skäl att från alkoholpolitiska synpunktermotsätta sig förvärvet. Moderata samlingspartiets företrädare i skatteutskottethade anfört att alkoholpolitiska skäl inte kunde åberopas för aktieförvärvet.Deras partikamrater i näringsutskottet reserverade sig till förmån för en motion om avslag på propositionen. efter statens inträde som ägare i skeddeen ytterligare företagskoncentration inom bryggeribranschen, varigenom Prippsfick en än mer dominerande marknadsställning. 1977minskade konsumtionen av maltdrycker, med åtföljande överkapacitet hosbryggeriföretagen. Mot bakgrund av strukturproblemen inom branschen och riskenför en monopolliknande situation föreslog regeringen (prop. 1978/ 79:32)bildandet av ett helstatligt investmentbolag, , med uppgift attinitiera och medverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. Dessaförändringar borde ske i ordnade former och på ett sätt som tog hänsyn tillsamhällets regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska intressen. Detförutsattes att Brygginvest skulle erbjuda sig att gå in med ägarkapital iönskvärda företagsstrukturer, varigenom bolaget skulle kunna bli delägare i,förutom , även dessa nybildade enheter. Av alkoholpolitiska skäl och medhänsyn till verksamhetens samhälleliga betydelse borde företrädare förriksdagen beredas plats i . I propositionen anfördes vidare att starka dominanspå marknaden för bryggeriprodukter i gjorde det nödvändigt att i högregrad än tidigare i avtalet mellan staten och - som hadeövertagit PRIBO:s aktieinnehav i - precisera riktlinjerna förverksamheten i . Mot bakgrund härav hade ett tilläggsavtal träffats avinnebörd att skulle undvika att i sin verksamhet vidta sådana åtgärdersom huvudsakligen syftade till att förstärka dominerande marknadsställning.Enligt avtalet medgavs Beijerinvest att minska sitt aktieinnehav i från40 % till genom försäljning av aktier genom börsintroduktion. ÄvenBrygginvest borde ges möjlighet att med bibehållet innehav av aktiemajoritetenförsälja en del av aktierna i till allmänheten via börsen, varigenomBrygginvest skulle kunna tillföras medel för strukturfrämjande insatser.Vidare förutsattes att statens aktieinnehav i skulle överlåtas tillBrygginvest dels genom apport, dels mot ett ränte- och amorteringsfrittskuldebrev. Särskilda statliga medel för bildandet av Brygginvest behövdesalltså inte. I propositionen begärdes godkännande av nämnda riktlinjer förstatens engagemang i bryggeribranschen och bemyndigande för regeringen attdels ikläda staten ekonomiska förpliktelser enligt tilläggsavtalet, dels bildaBrygginvest på angivet sätt. (NU 1978/79:9) anslöt sig i huvudsak tillregeringens förslag, med vissa preciseringar av riktlinjerna för Brygginvestsstrukturfrämjande insatser. Utskottet avstyrkte emellertid, med reservationfrån moderata samlingspartiet, förslaget om försäljning till allmänheten avviss 1' 1986/87.17saml. del avstatens aktier i . gick, med bifall till en socialde- NU1986/87:17 mokratisk reservation, ett steg längre och avslog även förslaget omatt Beijerinvest skulle ges rätt att försälja en del av sina aktier i . beslut i denna fråga fick som följd att statenlöste in ifrågavarande aktiepost, varigenom den statliga andelen i ökadefrån till . anvisade ett anslag av 78,5 milj. kr. förändamålet (prop. 1978/79:125 bil. 5, NU 1978/79:54). lade regeringen (prop. 1982/83:92) fram förslagom bildandet av en ny bryggerikoncern tillsammans med AB , som hadeövertagit Beijerinvests andel av i . I propositionen konstateradesatt branschens problem fortfarande var olösta och att de, trots nedläggningar .och produktionsbegränsningar, i vissa delar förvärrats. Importen av öl hadetagit en alltmer ökande andel av marknaden. Regeringen bedömde att det fanns enöverhängande risk för en okontrollerad utslagning av bryggerier. Som enförutsättning för en livskraftig svensk bryggeriindustri angavs att branschenomstrukturerades så att dess konkurrenskraft stärktes, inte minst . Omstruktureringen borde ske på ett sådant sätt attkonkurrensen på den svenska marknaden inte sattes ur spel. bordemöjliga samordningsvinster i produktions- och distribur. ' tionsleden tas tillvara. Regeringens förslag innebar att Brygginvest blevmoderbolag i den nya koncernen och att genom en riktad emission erhöll av aktierna i . , detta nya bolag i utbyte mot sitt inriehav av avaktierna i . nya statliga medel för bolagsbildningen behövdesinte. Det anfördes i propositionen att andra bryggerier borde kunna ansluta sigtill det nya moderbolaget. Även om statens andel av borde kunna minskanågot för att bereda utrymme för nya delägare måste staten garanteras enbetryggande majoritetsställning i det nya bolaget. Härjämte föreslogs i propositionen bildandet,av ensärskild stiftelse med uppgift att finansiellt medverka til! att skapaalternativ sysselsättning på orter, som kunde bli berörda av den fortsattastrukturomvandlingen. Viss del av Brygginvests fonderade vinstmedel skulleavsättas för ändamålet, medan återstoden skulle inlevereras till staten.Föredragande statsrådet, finansminister , anförde härefterföljande: Jag vill avslutningsvis påminna om att ett betydelsefulltmotiv för statens ägarengagemang i bryggeriindustrin är det intresse somstatsmakterna från alkoholpolitiska synpunkter fäster vid ölhanteringens olikaled. Statens inflytande härvidlag har garanterats genom innehavet avaktiemajoriteten i branschens ledande företag. De förslag om inriktning avbryggeribranschens fortsatta utveckling och statens roll i deniia som jag harredovisat innebär enligt min mening att statsmakternas alkoholpolitiska intressenkan fullföljas på samma sätt som Kittills skett. Staten kommer, om förslagenförverkligas, även att ha en majoritet av aktiekapitalet ochmajoritetsinflytånde i styrelsen. (NU 1982/83:40) anslöt sig i huvudsaktill regeringens förslag.Dock anfördes att statens insatser borde vara inriktade på att NU1986/87:17 säkerställaen fortsatt fri konkurrens mellan oberoende företag, vilket riksdagenföreslogs ge regeringen till känna som sin mening. koncernen borde inte söka lösa sina egna strukturproblem genom att förvärvaoch lägga ned fristående bryggerier. Vidare uttalade utskottet att den avregeringen föreslagna stiftelsen borde vara fristående från den nya koncernenoch att den också borde vara oförhindrad att medverka vid offensivasatsningar på bryggeriorter i samband med strukturförändringar. Utskottetföreslog ett tillkännagivande av även härom. I en reservation av de tre borgerliga oppositionspartiernasföreträdare yrkades avslag på regeringens förslag, som betecknades somytterligare ett steg mot ett statligt bryggerimonopol. Det fanns enligtreservanternas mening inte längre några bärande skäl för ett statligtägarengagemang i bryggerierna. Statens aktier i borde säljas ut överbörsen. har på förslag avnäringsutskottet (NU 1983/84:12, NU 1983/84:20, NU 1984/85:32, NU 1985/86:24)avslagit motioner från de tre borgerliga partierna om försäljning efterbörsintroduktion av statens aktier i olika bolag, bl.a. . Det kan tilläggas att ändrade namntill AB Gambrinus. Försäljningen av AB Gambrinus Försäljningen av Gambrinus offentliggjordes den 24 mars1986. I ett pressmeddelande från uttalades följande: Regeringens målsättning, har varit att genom försäljningav aktierna i placera de i gruppen ingående företagen - bl. a.Pripps, Falken och Sollebolagen - i en gynnsam.industriell miljö samt atterhålla ett rimligt pris. Denna målsättning har uppnåtts genom försäljningentill . I ett pressmeddelande från förklaradesatt och Falken skulle komma att bli ett nytt affärsområde. Drycker, inom . Enligt verkställande direktören såg köpet av och Falken som en lönsam investering. betecknades som ett bra företag med mycket stark marknadsställning och med stor vinstkapacitet. Enligt uppgift har i samband med förvärvet av statens aktier i inte gjort några åtaganden om bryggeriverksamhetens fortsatta bedrivande, t. ex. i vad avser marknadsföring eller pris- och inköpspolitik. Det finns alltså nu ingen motsvarighet till de bestämmelser tilläggsavtal mellan staten och den dåvarande enskilde ägaren i som syftade till att hindra från att förstärka sin dominerande marknads ställning. ' Försäljningav Statlig egendom NU 1986/87:17 De grundläggande bestämmelserna om förfoganderätten överde statliga tillgångarna finns i 9 kap. regeringsformen, som handlar omfinansmakten. I 8 § stadgas att statens medel och dess övriga tillgångar stårtill regeringens disposition. I övriga tillgångar innefattas annan statligegendom, såväl fast som lös, än medel. Begreppet disposition innefattar såvälförvaltningsåtgärder som förfogandeåtgärder, såsom avhändelse ochpantsättning. Regeringens dispositionsrätt över statens tillgångar äremellertid inte oinskränkt. I 9 § stadgas att i den omfattning sombehövs fastställer grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandetöver den. kan därvid föreskriva att åtgärd av visst slag inte fårvidtas utan tillstånd. Av förarbetena till regeringsformen kan utläsas attriksdagen skall vara skyldig att fastställa sådana grunder som avses i 9 §. Detframgår emellertid inte närmare hur 9 § är avsedd att tillämpas. Enligt ettmotivuttalande (prop. 1973:90 s. 347) kan fritt avgöra vilkenomfattning och vilket innehåll som regleringen skall ha. Det kan vara lämpligtatt föreskrifter ges i lag, men grundlagsbestämmelsen uppställerinte något krav härpå. I propositionen anfördes vidare att, oberoende av vilkadispositionsregler som fastställer, regeringens och övrigamyndigheters handlingsfrihet vid förvaltningen av och förfogandet över statensegendom är begränsad. Föredragande statsrådet erinrade om föreskriften i 9 kap.2 §, enligt vilken statens medel inte får användas på annat sätt än riksdagenhar bestämt, och anförde: Av samma bestämmelse får emellertid vidare anses följa attegendom som har anskaffats för medel, anvisade av , inte fårdisponeras på sätt som strider mot anslagsbeslut. I praxis haregendom, som har förvärvats enligt beslut för att för framtiden varastatsegendom, inte ansetts kunna säljas utan hörande. Obrukbar ellerobehövlig materiel kan försäljas, men regeringen torde inte ensidigt kunnagenom försäljning av materiel reducera t. ex. den av beslutadeförsvarsorganisationen. Vad jag har föreslagit i denna paragraf syftar intetill rubbning av nu nämnd praxis. hade intet att erinra mot vad som ipropositionen anförts i denna fråga. har inte fastställtsådana grunder som avses i 9 §. Bestämmelser om fast egendom Enligt regeringsform fordrades samtyckeför försäljning eller annan avhändelse av statens fasta egendom. Som framgåttinnehåller den nya regeringsformen inte motsvarande begränsning av regeringensrätt att förfoga över sådan egendom. Så länge inte har fastställtgrunder enligt 9 kap. 9 § har emellertid, enligt övergångsbestämmelserna tillden nya regeringsformen, förutsatts att tidigare givna bemyndiganden skallgälla. Dessa bemyndiganden har inneburit medgivande för regeringen att utan riksdagenssamtycke i varje särskilt fall sälja fast egendom till ett visst högsta NU1986/87:17 värde, 5 milj. kr. har frågan om försäljning av statlig fastegendom aktualiserats . begärde regeringen rätt attutan någon begränsning besluta om försäljning eller byte av staten tillhörigfast egendom. (FiU 1981/82:26) avstyrkte emellertid förslagetmed instämmande i vad i ett yttrande anfört om att maninom borde göra en översyn av gällande bemyndiganden ochriktlinjer med beaktande av bestämmelserna i den nya regeringsformen.Finansutskottet föreslog ett tillkännagivande av till regeringenhärom, vilket också blev beslut. Frågan väcktes ånyo av regeringen (prop.1985/86:101 bil. 3), då samma begäran framfördes som . Finansministernförklarade, med anledning av tillkännagivande detta år, att gällanderiktlinjer var tillräckliga för att ange ramarna för regeringens förfogandeöver den staten tillhöriga fasta egendomen förutsatt att gällande värdegränserslopades. Inte heller biföll emellertid riksdagenregeringens förslag. (FiU 1985/86:22) ansåg alltjämt attvärdegränserna inte borde slopas förrän frågan om vilka riktlinjer som bordegälla för försäljning av statlig egendom hade klarlagts. Finansutskottetvidhöll att regeringen, i enlighet med vad uttalat , borde seöver gällande bemyndiganden och utarbeta förslag till riktlinjer. Riksdagenanslöt sig i ett nytt uttalande härfill. Frågan har åter tagits upp av regeringen ibudgetpropositionen (prop. 1986/87:100 bil. 9 s. 55 f.). Där anförs attförsäljning av statens fasta egendom huvudsakligen är en följd av enfortlöpande anpassning av fastighetsbeståndet till ändrade förutsättningar fördet statliga lokalbehovet. Ett regelverk som tar sikte på alla framtidatänkbara situationer skulle bli mycket omfattande och därigenom skapa en krångligarehandläggning. har endast ett fåtal ärenden behövtunderställas . Mot bakgrund härav anförs i propositionen att det ärlämpligt att nuvarande ordning behålls och att beloppsgränsen för riksdagensbemyndigande vid behov justeras. Något förslag i frågan läggs inte fram . Bestämmelser om lös egendom Till skillnad från vad som gällde för statens fastaegendom fanns det regeringsform inga särskilda begränsningar i frågaom regeringens dispositionsrätt över lös egendom, vari innefattas bl. a.aktier i bolag. Därför hade inte haft anledning att lämna någrabemyndiganden av det slag som alltjämt övergångsvis gäller för fast egendom.Som framgått gör den nya regeringsformen ingen åtskillnad mellan fast och lösstatlig egendom. Det är sak att fastställa grunder för regeringensdisposition av båda slagen av statlig egendom, något som inte harskett. Frågan om regeringens dispositionsrätt över lös statligegendom, t. ex. akfier, är alltså inte närmare reglerad. Detföljer inte direkt av någon föreskrift i regeringsformen eller annan lag attregeringen är skyldig att inhämta bemyndigande vid försäljning avaktier i statsägda bolag.Vägledande i sådana frågor torde, enligt det citerade motivuttalandet NUT986/87:17 till 9 kap. 9 § regeringsformen, vara en bedömning av riksdagensintentioner då medel anvisades för förvärvet av aktierna i resp. bolag. Slutligen bör påpekas att regeringsformens bestämmelser omstatens tillgångar inte berör tillgångar som. ägs av de statliga bolagen.Endast om aktierna i bolaget står direkt under regeringens eller myndighetsförvaltning är det fråga om en statlig tillgång i rättslig mening.Myndighetsbegreppet innefattar också de statliga affärsdrivande verken. Förflertalet av dessa gäller emellertid särskilda bestämmelser i frågor omaktieförvärv m. m. som inte skall redovisas här. Överlåtelser av aktier i vissa statsägda bolag har näringsutskottet behandlat ett antalfall av överlåtelse av aktier i statliga företag. En beskrivning av några avdessa fall kan belysa rådande praxis på området. har staten i olika fgrmer skjutit tillkapital till (Ncb). träffade statenett avtal med vissa skogsägarföreningar om att staten skulle inträda sommajoritetsägare i bolaget. Enligt avtalet hade staten rätt att överlåta sinaaktier i fill bolag vari staten direkt eller indirekt ägeraktiemajoriteten. Regeringen begärde (prop. 1978/79:207) riksdagensbemyndigande att besluta i fråga om sådan överlåtelse. På tillstyrkan avnäringsutskottet (NU 1978/79:61) lämnades ett sådant bemyndigande. Detta bemyndigandeutvidgades till att gälla överlåtelse även till andra än statsägdaföretag. avslog därvid, på förslag av näringsutskottet (NU1980/81:49),ett socialdemokratiskt motionsyrkande av innebörd att den tidigarebegränsningen skulle gälla. övertogs av staten i samband med enfinansiell rekonstruktion av företaget, varvid medel anvisades av förbl. a. utökning av aktiekapitalet. begärde regeringen (prop. 1981/82:25) ytterligare medel för kapitaltillskott till bolaget genom aktieteckning.Det framgick av propositionen att förhandlingar pågick om sanigående mellanLuxor och andra intressenter. Med hänsyn härtill begärdes riksdagensbemyndigande att överlåta statens aktier i . På hemställan av näringsutskottet(NU 1981/82:18) anvisade medlen och lämnade det begärdabemyndigandet. Beträffande bemyndigandet reserverade sig de socialdemokratiskaledamöterna av utskottet. - Huvuddelen av aktierna i har sedermeraöverlåtits till det finska företaget . Staten och träffade ett avtal om samverkani AB Asea-Alom, som enligt avtalet skulle ägas av parterna med hälften var.Medel anvisades för statens teckningav aktier i bolaget. träffades ettnytt avtal av innebörd att Asea-Atom skulle bli ett helägt dotterbolag'tillAsea. Regeringen begärde (prop. 1982/83:17) godkännande av avtalet ivad det innefattade överlåtelse till Asea av statens aktier i . Påhemställan av näringsutskottet (NU 1982/83:3) lämnade det begärdabemyndigandet. aktualiserades frågan om ökning av aktiekapitaleti PKbanken genom en nyemission. Regeringen föreslog (prop. 1983/84:70) attstaten därvidskulle avstå från sin företrädesrätt till teckningen i avsikt att NU1986/87:17 möjliggöraen försäljning av de nya aktierna på fondbörsen, varigenom statensägarandel skulle minska från till . tillstyrktesav näringsutskottet (NU 1983/84:12). förmån bl.a. för motioner om en mer långtgående privatisering. Under åren1976-1981 anvisade medel till ägarna och för aktieteckning m. m. överlåts Statsföretags aktier på staten. Regeringen begärde (prop. 1983/84:110) medel för ett ytterligare tillskott till . begärdes, med hänvisning till pågående förhandlingar mellan bolaget och OK, bemyndigande för regering en att avyttra statens aktier eller eljest vidta åtgärder för att minskastatens andel i bolaget. Förslaget tillstyrktes av näringsutskottet (NU 1983/84:43) och bifölls av . offentliggjordes en överenskommelseom försäljning av statens aktier i till . Genomkompletteringspropositionen (prop. 1985/86:150 bil. 1), som avgavs omkring enmånad senare, beredde regeringen tillfälle att ta del av vad som ipropositionen anförts om försäljningen. har alltså inte att taställning till ifrågavarande försäljning, utan regeringens anmälan är eninformation i efterhand om en avslutad affärstransaktion. Denna del avpropositionen har inte föranlett några motioner. Med hänsyn till det sagda inriktar utskottet sinbehandling av propositionen i denna del på en principiell fråga somaktualiseras av ärendet, nämligen regeringens befogenheter i fråga omförsäljning av aktiebolag som ägs direkt av staten. En redogörelse förbestämmelser och. praxis på området har lämnats i det föregående. Frågan kanställas om överenskommelsen mellan staten och hade bort underställasriksdagen. Utskottet anser att frågan om riktlinjer för riksdagensmedverkan vid försäljning av statliga aktiebolag kan bedömas oberoendeav'frågan om den statliga företagssektorns omfattning. Därför kommer utskottetinte nu att gå in på frågor om lämpligheten av statligt företagande generellteller på något visst område. Som förklaring till att det aktuella försäljningsärendetinte har underställts anförs i propositionen att inte har föreskrivit någon inskränkning i regeringens disposition av de statliga tillgångar som aktieinne havet i Gambrinus utgör. Av utskottets redogörelse i det föregående framgår att detta är ett korrekt konstaterande. Det framgår emellertid också att regeringen regelmässigt har underställt frågor om försäljning av ' aktier ibolag som ägs direkt av staten. En närmare redovisning har lämnats '