bet · GA01KU29 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet har i denna fråga ingen annan mening äncivilministern och arbetsmarknadsutskottet. I vissa typer av myndigheter bör enligt propositionenledningsfunktionen ges en särskild utformning. Bl.a. gäller detstabsmyndigheterna vilka har sin verksamhet riktad uteslutande, eller nästanuteslutande, mot staten själv och bedriver en verksamhet som i mycket ärintegrerad med arbetet i . Ingen av dessa myndigheter har enverksamhet riktad mot allmänheten. En rådgivningsfunktion för lekmännen ärenligt propositionen den mest naturliga och ändamålsenliga i dessa fall. Ettparlamentariskt inslag ter sig främmande mot bakgrund av att det rör sig omregeringens stabsmyndigheter men kan ändå aktualiseras för . I motion av () framhålls attstatskontoret inte är en renodlad stabsmyndighet åt regeringen. Förutomrationaliseringsutredningar på regeringens uppdrag sysslar statskontoret medmetodverksamhet som gäller hela statsförvaltningen och anskaffning ochförvaltning av ADB-utrustning. Så länge statskontoret har dessa senareuppgifter finns det enligt motionen skäl att också oppositionen ges insyn ochinflytande på verksamheten genom lekmannastyrelsen. anser det värdefullt att råden vidriksrevisionsverket och statskontoret ges en bred och allsidig sammansättningmed parlamentarisk representation. Det kan bidra till att öka insynen iverksamheten samt sprida värdefull kunskap och information om verksamheten. avvikande mening (m, fp) framhålls att frågan om ledningsfunktionensutformning i myndigheterna behandlas av konstitutionsutskottet.Finansutskottet har därför ingen anledning att ta ställning till vare sigpropositionens förslag eller förslaget i motion KllO. Utskottet delar finansutskottets uppfattning och föreslåratt i ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motion KllO uttalar sig för 23 enparlamentarisk representation i statskontorets rådgivande ledningsorgan. 3 1986/87. 10.Affärsverken och deras dotterbolag (prop. s. 103-127) KU 1986/87:29 De statliga affärsverken är sju, nämligenpostverket, , (), luftfartsverket, statensvattenfallsverk (), domänverket och affärsverket FFV. De fyra förstahör hemma inom trafikutskottets beredningsområde, de övriga tre inomnäringsutskottets. Då flera av de frågor som tas upp i propositionen, iföljdmotionerna och i de till utskottet överlämnade motionerna saknarkonstitutionella aspekter kan utskottet i dessa fall i allmänhet nöja sig medatt instämma i de yttranden som inkommit från trafik- och näringsutskotten ochhänvisa till den motivering som lämnas där. 10.1 AfTärsverkskoncernens form och ställning I propositionen föreslås att ett affärsverk och dess bolagi olika sammanhang skall kunna behandlas som en sammanhållen grupp- enaffärsverkskoncern. Mål och riktlinjer som och regeringen fastställerbör i stort gälla hela koncernen. Ett viktigt motiv för val av bolagsformen kanvara att åstadkomma en anpassning av villkoren för verksamheten till vad somgäller för näringslivet i övrigt t.ex. i fråga om ekonomisk styrning. Enligt motion (m) bör den verksamhet som bedrivsi affärsverksform privatiseras. I avvaktan härpå är det väsentligtatt affärsverken bättre anpassas till de förhållanden som råder på en konkurrensutsattmarknad. Affärsverken bör därför ombitdas till aktiebolag. I den mån de harmonopolställning bör denna i regel successivt avvecklas. Myndighetsuppgifterbör överföras till normala förvaltningsmyndigheter. I flera av de motioner från moderat håll som överlämnatsfill utskottet från trafik- och näringsutskotten föreslås i likhet med i motionKl 15 att affärsverken ombildas till aktiebolag. I motion (vpk) begärsdäremot ett uttalande av mot "bolagisering" avaffärsverkens verksamhet. Vad först beträffar affärsverken inom trafikutskottetsområde framhåller trafikutskottet bl.a. att affärsverken bHvitsjälvständigare och mer marknadsinriktade. Verken har emellertid viktigasamhällsuppgifter som bäst löses i verksform. Beträffande vpk-yrkandetframhåller trafikutskottet att det inte går att utesluta att viss verksamhetsom bedrivs i affärsverksform skulle kunna bedrivas på ett rationellaresätt i bolagsform. Avvikande mening har avgetts dels av de moderata ledamöternaoch folkpartiledamöterna dels av vpk-ledamoten. Utskottet delar trafikutskottets uppfattning ochhemställer att motionerna K112 (vpk) yrkande 10 i denna del, K115 (m) yrkande 9i denna del, T214 (m) yrkande 1, T232 (m) yrkande 5 i denna del samt T812 (m)yrkande 1 avslås. När det gäller affärsverken inom näringsutskottets områdeanser närings- utskottet att någon sammanblandning av myndighetsuppgifter och affärs mässiga uppgifter inte föreligger för dessa verk. Detta innebär att statsmak terna i annat sammanhang förutsättningslöst kan pröva frågan om ombild ning av dessa verk eller delar därav till aktiebolag. Beträffande frågan om "bolagisering" i vpk-motionen framhålls bl. a. att förslag om ändrad företagsform bör, om sådana framläggs, prövas utifrån förutsättningarna i ,. Avvikande mening har avgetts dels av de borgerliga KU1986/87:29 ledamöterna, dels av vpk-ledamoten. Utskottet delar näringsutskottets uppfattning ochhemställer att motionerna K112 (vpk) yrkande 10 i denna del, K115 (m) yrkande9 i denna del och N354 (m) yrkande 3 i denna del avslås. Privatiseringskravet i motion (m) återfinns också ivissa andra från trafikutskottet överlämnade motioner (m). Det har formen avönskemål om utförsäljning av affärsverkens dotterbolag. Enligt trafikutskottet är det koncernstyrelsens sak attavgöra vilket dotterbolag som bör finnas i koncernen. Riksdag och regering börsom regel inte uttala sig härom. Avvikande mening har avgetts av de moderataledamöterna. Enligt utskottets uppfattning bör koncernstyrelserna, inomde ramar som anges av och regeringens bemyndiganden, få avgöra vilkadotterbolag som bör finnas i koncernen. Till frågan om bemyndiganden när detgäller affärsverkens organisation återkommer utskottet nedan (s. 36 f.).Motionerna (m) yrkande 9 i denna del, T214 (m) yrkande 3, T232 (m)yrkande 5 i denna del och T812 (m) yrkande 4 avstyrks. Liksom i (m) behandlas i ett par andra mofioner (m)och (fp) som överlämnats från trafikutskottet affärsverkens monopolställning.Det framförs bl.a. krav på att det måste göras en åtskillnad mellanaffärsverkens myndighetsutövning och verkens konkurrensutsatta verksamhet. Dedelar av affärsverken som inte är direkt myndighetsutövande bör föras över iaktiebolagsform. menar att en utveckling mot ökadkonkurrens på affärsverkens område pågår. bör avvakta resultatet avdet trafikpolifiska översynsarbetet som bedrivs inomkommunikationsdepartementet och som kommer att redovisas i en proposifion under1988. vill inte utesluta att vissa avaffärsverkens myndighetsutövande uppgifter bör avskiljas från verken. Iavvaktan på resultatet av pågående utvecklingsarbete på det trafikpolitiskaområdet och på område är dock trafikutskottet inte berett att göranågot uttalande härom. förordar inte heller att en utredning nutillsätts med uppgift att lägga fram förslag om statens engagemang påteleområdet eller förslag om en överföring av konkurrensutsattaverksamhet fill ett eller flera fristående bolag. Avvikande mening har avgettsav m-, fp- och c-ledamöterna. Med hänvisning till det avgivna yttrandet hemställerutskottet om avslag på motionerna K115 (m) yrkande 9 i denna del, T214 (m)yrkandena 2 och 4 i denna del, T232 (m) yrkande 5 i denna del, T233 (fp)yrkandena 12 och 13, T812 (m) yrkande 2 samt T814 (fp) yrkandena 1 och 4. 10.2 och regeringens styrning avaffärsverkskoncerner I de riktlinjer för affärsverken och deras bolag somregeringen anger i propositionen ingår att regeringen skall kunna fastställaallmänna och gemensamma bestämmelser för affärsverkskoncerner i en särskildaffärs- verksförordning,som skall kunna kompletteras med verksspecifika instruk- KU 1986/87:29tioner. Enligt motion (m) är det risk för att affärsverkenutvecklas i ett rättsligt vakuum där varken offentligrättsliga elleraktiebolagsrättsliga kontrollfunktioner fungerar. Regeringen bör enligtmotionen beakta denna fara vid utarbetande av instruktioner. Yrkandet i motionKl 13 (c) att förslag till en ny verksordning bör föreläggas skall,enligt talesmän för motionen i näringsutskottet, också gälla den tilltänktagemensamma förordningen för affärsverkskoncernerna. Enligt näringsutskottet måste ett centralt inslag iförfattningsregleringen givetvis vara att markera tillämpningsområdena för ochbelysa samspelet mellan offentligrättsliga och bolagsrättsliga föreskrifter.Något sårskilt påpekande för regeringen behövs emellertid inte. Inte hellerfinns det skäl för att beträffande författningsregleringen på detta område tillämpanågon annan kompetensfördelning mellan och regeringen än den somnormalt gäller. Avvikande mening av ledamöterna från (m), (fp) och (c) haravgetts. Beträffande de rättsliga kontrollfunktionerna villutskottet understryka att affärsverken är myndigheter och har såsom sådana attfölja förvaltningsrättsliga och andra offentligrättsliga föreskrifter.Dotterbolagen är däremot privaträttsliga subjekt och är underkastade bl.a.aktiebolagslagens regler. Enligt utskottet är denna skillnad i rättsligthänseende klar och otvetydig och utgör utgångspunkten för bl.a. det arbete sompågår rörande en affärsverksförordning. Beträffande förslaget attaffärsverksförordningen skall föreläggas vill utskottet framhållaatt ett motsvarande yrkande i fråga om det kommande förslaget tillverksförordning ovan avstyrkts med hänvisning till uppgiftsfördelningen mellanriksdagen och regeringen. Utskottet föreslår således att motionerna (c)yrkande 2 i denna del och (m) yrkande 10 avslås av . Hur en affärsverkskoncern organiseras bör enligtpropositionen normalt kunna beslutas av verket med koncernstyrelsen sombeslutsinstans. Det utesluter givetvis inte att regeringen vid behov utfärdardirektiv i organisationsfrågor. I enlighet med denna bedömning föreslårregeringen att skall avstå från vissa beslutsbefogenheter genom ettgenerellt bemyndigande för regeringen. Detta skulle innebära att regeringenfår, med beaktande av de riktlinjer som har godkänt för affärsverkensinvesteringar, verksamhet och finansiering, besluta i frågor som rör delsaffärsverkskoncernernas organisation, dels affärsverkens förvärv, bildande,avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Regeringen skulle i sintur delegera sådana beslut till affärsverken. Det framhålls i propositionen attbolagsbildning kan innebära att verksamhet som ankommer på ett affärsverk kankomma att överföras till ett bolag. Beslut av denna innebörd skulle emellertidmeddelas av regeringen. I den till utskottet överlämnade centermotionen N152 har -närmast med hänsyn till vad som gäller vattenfallsverket - begärts att skallavslå regeringens hemställan om bemyndigande att utan beloppsgränser besluta i bolagsfrågor. bör enligt motionärerna inte avhånda sig den kontrollmöjlighet som kravet på ett årligt bemyndigande innebär. - Närings- 3" utskottethar i detta sammanhang också behandlat vpk-motionen K112 KU 1986/87:29vilken enligt näringsutskottet också inrymmer att det föreslagna bemyndigandetskall avvisas. tillstyrker förslaget i propositionen attkoncernstyrelsen normalt bör kunna besluta i frågor om förvärv, bildande,avyttring, ombildning eller nedläggning av aktiebolag. Som framhålls ipropositionen bör det dock enligt trafikutskottet ankomma på regeringen attbesluta i frågor om bolagisering av verksamhet som bedrivs iaffärsverksform. saknar inte förståelse för de motiv somregeringen anger för sitt förslag på denna punkt. Det tilltänkta bemyndigandetför regeringen att besluta i bolagsfrågor och andra frågor rörandeaffärsverkskoncernernas organisation finner näringsutskottet emellertid välvittgående. Mera genomgripande förändringar i dessa koncerners struktur, t.ex.överföring av en verksamhet från ett affärsverk till ett bolag, bör enligtnäringsutskottets mening inte genomföras utan att har fått taställning i saken. Bemyndiganden fill regeringen i organisafions- ochbolagsfrågor bör liksom ta sikte på ett särskilt affärsverksförhållanden och sålunda inte innebära att generellt avhänder sigsitt inflytande. Erforderlig rörelsefrihet för regeringen ochaffärsverkskoncernerna när det gäller åtgärder på detta område kan liksomhittills åstadkommas genom bemyndiganden med beloppsgränser eller andrarestriktioner. anser att i stället för att lämna detbegärda bemyndigandet bör göra ett uttalande till regeringen av nu angiveninnebörd. Därmed skulle det berörda yrkandet i mofion 1986/87;N152 (c)tillgodoses liksom också motion 1986/ 87:K112 (vpk) i motsvarande del. Utskottet vill erinra om att affärsverken inte själva fårbilda eller förvärva aktiebolag utan särskilt bemyndigande. Beslutanderätten idessa frågor -liksom beträffande övrig investeringsverksamhet inom verken -tillkommer ytterst , eftersom sådana beslut innebär förfogande överstatens medel. Ett flertal begränsade bemyndiganden har dock lämnats avriksdagen i frågor som rör förvärv och försäljning av bolag. Dessabemyndiganden har gällt domänverket, affärsverket FFV, ochteleverket. Det nu föreslagna bemyndigandet är som näringsutskottetframhållit väl vittgående. Liksom hitfills bör bemyndiganden till regeringen iorganisafions- och bolagsfrågor avse ett särskilt affärsverk och innehållabeloppsgränser eller andra restriktioner. Detta bör ge regeringentill känna. Enligt utskottet bör motion N152 (c) bifallas och propositionenavslås på denna punkt. 10.3 Revision och övrig kontroll Som en konsekvens av att affärsverken och derasdotterbolag i fortsättningen behandlas som en affärsverkskoncern föreslås ipropositionen beträffande revisionen att ansvar för denexterna granskningen av affärsverken blir utökat till att omfatta koncernerna ideras helhet. Affärsverkens egna internredovisningsorgan ges samtidigtmöjlighet att under verkschefen självständigt revidera hela koncernen. I likhetmed finansutskottet har utskottet inget att erinra mot proposifio- nensförslag i dessa delar. Frågan om jusliliekanslerns ullsyn tas upp i propositioneni ett speciellt KU 1986/87:29 hänseende. Enligt propositionen är det nödvändigtatt tjänstemän och uppdragstagare i affärsverken också i viss omfattningfullgör uppdrag i verkens dotterbolag. Dessa skall alltså agera i bolagenutifrån den offentlig-råttsliga ställning som de har i verken och se till att deriktlinjer som regeringen eller verken ställt upp följs. Det faller sig därförnaturligt att dessa uppdragstagare i bolagen också ställs underjustitiekanslerns tillsyn. Hur denna tillsyn skall utformas får enligtmotionären närmare övervägas i det lagstiftningsärende om bl.a.justifiekanslerns ställning som bereds i . Utskottet instämmer i uttalandena i propositionen på dennapunkt. I samband med lagstiftningsärendets behandling i bör enligtutskottets uppfattning övervägas om även JO:s tillsynsområde skall utvidgastill att omfatta dessa uppdragstagare. 10.4 Ledningsfunktionerna inom verk och bolag Enligt propositionen skall affärsverken ledas av styrelsersom också är koncernstyrelser. Styrelsens ordförande, som bör vara en annanperson än verkschefen, skall utses av regeringen i sänder. Enstyrelseledamot skall kunna entledigas från sitt uppdrag med omedelbar verkan.Personalföreträdarna i styrelsen skall ha samma ställning som övriga ledamöteri dessa. Från vpk:s sida har i näringsutskottet klargjorts att vadsom anförts i motion K112 om att partiet är anhängare av den parlamentariskalekmannastyrelsens princip delvis är tillämpligt också på affärsverken. 1motion N354 (m) som i viss del överlämnats till utskottet anförs attlekmannastyrelserna skall ersättas av styrelser med professionell kompetens. har ingen erinran mot vad som anförs ipropositionen på denna punkt. ansluter sig när det gällerkoncernstyrelsernas sammansättning till riktlinjerna i propositionen. Dessainnebär att det liksom blir regeringens sak att för varje affärsverkfastställa hur styrelsen bör vara komponerad. Avvikande meningar har avgettsdels av (m) och (fp), dels av (vpk). har ingen invändning mot förslagetbeträffande personalföreträdarnas ställning med hänsyn fill den verksamhetaffärsverken har att bedriva. Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslagpå denna punkt. Utskottet har ovan (s. 32) beträffande lekmannastyrelsernassammansättning i andra myndigheter än affärsverk uttalat att denna måstebestämmas av regeringen från fall till fall med beaktande av de uppgifter sommyndigheten i fråga har. Detta bör - som även näringsutskottet framhållit -också gälla affärsverksstyrelsernas sammansättning. Utskottet avstyrkermotionerna (vpk) yrkande 7 i denna del och.N354 (m) yrkande 3 imotsvarande del. Vidare föreslås i propositionen att visstidsförordnadeaffärsverkschefer skall med omedelbar verkan kunna skiljas från sin tjänst.Förslaget föranleder en ny bestämmelse i lagen (1976:600) om offentliganställning. Förslagethar inte föranlett några invändningar i motionerna och godtas av 38 Utskottet tillstyrker propositionens förslag på dennapunkt och även KU 1986/87:29 förslaget till lag om ändring i lagen(1976:600) om offentlig anställning. Formerna för utnämning av chefer närmast underaffärsverkscheferna behandlas i propositionen och i en av motionerna. Ipropositionen föreslås att styrelserna för affärsverken i ökad omfattning skallfå utnämna sådana chefer. Vpk invänder i motion att regeringen måste taansvar även för utnämningen av dessa topptjänstemän. ansluter sig till regeringens förslag.Det måste enligt näringsutskottet kunna förutsättas att verksstyrelsernasutnämningspolitik kommer att präglas av omsorg om de högre tjänstemännenssjälvständighet och integritet. Avvikande mening har avgetts av vpk-ledamoten. Enligt arbetsmarknadsutskottet bör propositionens förslagses mot bakgrund av det övergripande syftet att ge affärsverken en mersjälvständig ställning. Delegeringen är inte avsedd att genomföras genom ettgenerellt beslut utan efter prövning från fall till fall. Vpk-ledamoten harfogat en avvikande mening till yttrandet i denna fråga. Utskottet delar de uppfattningar som framförs i närings-och arbetsmarknadsutskottens yttranden. Utskottet tillstyrker såledesproposifionen och avstyrker motion (vpk) yrkande 9. I propositionen framhålls att affärsverken reglerarrättsförhållandena med de enskilda på ett oenhetligt sätt. Enligtcivilministern är det önskvärt att en bättre ordning kommer till stånd och attformerna för affärsverkens reglering bör ha sin utgångspunkt irättsförhållandets karaktär. I de fall rättsförhållandet kan anses vara avprivaträttslig art bör det om möjligt regleras i avtal mellan kunden ochaffärsverket. noterar med fillfredsställelse propositionensförslag och understryker att en utveckling mot ökad avtalsreglering inte baraär motiverad med hänsyn till att affärsverkens kundvillkor bör kunna prövasenligt den näringsrättsliga lagstiftningen. Också konsumenters och näringsidkaresintresse av att kunna få villkoren prövade vid allmän domstol med stöd avcivilrättsliga regler talar enligt lagutskottet för en sådan utveckling. Utskottet delar propositionens och lagutskottetsuppfattning. I propositionen föreslås också att ett kundråd inrättasvid i första hand postverket, och SJ. Det bör enligt propositionenankomma på resp. verk att närmare utforma hur kundråden bör organiseras m.m. Förslaget föranleder ingen erinran från lagutskottet, somförutsätter att kundråden organiseras på sådant sätt att ett reelltkonsumenfinflytande garanteras. Även trafikutskottet delar uppfattningen att det börfinnas särskilda kundråd vid i första hand de angivna affärsverken. Härmedtillgodoses enligt trafikutskottet kravet i motion T214 (m) att ett särskiltorgan bildas för att öka konsumenternas inflvtande. Med hänvisning till lag- och trafikutskottens yttrandentillstyrker utskottet KU 1986/87:29 propositionen. Motion T214 (m) yrkande4 får därmed anses besvarad. I fråga om arbetsgivarfunktionen uttalas i propositionenatt statens arbetsgivarverks arbetsgivaransvar även fortsättningsvis böromfatta affärsverken och att affärsverkens dotterbolag bör anslutas tillArbetsgivarföreningen . Affärsverkens koppling till SAV betecknas avregeringen som tvingande. Huvuddelen av affärsverkens dotterbolag är,framhålls det, redan anslutna till SFO. Regeringen betonar vikten av att statendriver en så långt som möjligt sammanhållen personalpolitik inomaffärsverkskoncernerna. Tre motioner innehåller kritik mot attarbetsgivarfunktionen inom affärsverkskoncernerna förutsätts vara tudelad påangivet sätt. En ordning med en arbetsgivarorganisation för affärsverket och enannan för dess dotterbolag är enligt motion K108 av m.fl.(s) självklart orationell och skapar problem för alla parter. I motion avLennart m.fl. (s) framhålls bl.a. att valet av framtidaassociationsform underlättas genom ett gemensamt, övergripandearbetsgivaransvar inom koncernerna. De anställda har ett berättigat intresseav en sammanhållen personalpolitik. Genom en sådan kan ocksåorganisationsstridigheter lättare undvikas. I motion K112 (vpk) sägs att det ärdestruktivt att förändra viktiga avtalsförhållanden genom byte avarbetsgivarorganisation. Även här varnas för gränsdragningsstrider mellanfackliga organisationer. anför att det i vissa fall kan varaorationellt att affärsverkens förvaltningsutövande dotterbolag är anslutnatill en annan arbetsgivarorganisation än affärsverket självt. De anställda harockså ett intresse att genom sin fackliga organisation möta enarbetsgivarorganisation i både lokala och centrala förhandlingar.Finansutskottet anser därför att frågan om arbetsgivartillhörighet inte böravgöras genom ett principuttalande av . Gentemot motion 1986/87:K112 (vpk) vill näringsutskottetförst framhålla att regeringens förslag inte går ut på att något av de treaktuella affärsverken skulle genom att "byta arbetsgivarorganisationförändra viktiga avtalsförhållanden". och affärsverket FFV:sdotterbolag är redan, enligt vad näringsutskottet har erfarit, undantagslöstanslutna till SFO. Ordningen med olika organisationstillhörighet föraffärsverket och bolagen tillämpas också för vattenfallsverkets del, varvidbolagen i regel tilllhör SFO. vill understryka regeringensnyss citerade uttalande om att staten bör driva en så långt som möjligtsammanhållen personalpolitik inom affårsverkskoncernerna. Liksom föredragandestatsrådet förutsätter näringsutskottet att SAV beaktar de särskilda villkorsom gäller för verksamheten i affärsverken. Det är, vill näringsutskottetbetona, en angelägen uppgift för regeringen att tillse attarbetsgivarfunktionen för affärskoncernernas del utövas på ett både förarbetsgivar- och arbetstagarparten tillfredsställande sätt. Med det sagda avstyrkernäringsutskottet motionsyrkandena i detta ämne. Avvikande mening har avgetts dels av m-ledamöterna, dels av vpk- 40 Som framhålls i propositionen och näringsutskottetsyttrande är det viktigt KU 1986/87:29 att staten driver en så långt möjligtsammanhållen personalpolitik inom affärsverkskoncernen. Hur dettaorganisationsmässigt skall åstadkommas bör inte ankomma på att uttalasig om. Utskottet avstyrker mofionerna K108 (s), K112 (vpk) yrkandena 11 och 12samt K114 (s). I motion T812 (m) som överlämnats till utskottet behandlasde fackliga konflikterna vid . Enligt trafikutskottet har motsättningarnavid numera bilagts och avtal skrivits under. Med hänvisning till vad trafikutskottet anfört avstyrkerutskottet motion T812 (m) yrkande 5. Utskottet föreslår att i övrigt godkänner deallmänna riktlinjer för förnyelsen av den statliga verksamheten som gälleraffärsverken och deras dotterbolag. Fortsatt försök med fördjupadeanslagsframställningar och treåriga budgetramar (prop. inleddes vid sex myndigheter enförsöksverksamhet med treåriga budgetramar. Den har senare utökats till attomfatta ytterligare elva myndigheter och fyra domstolar. I propositionenaviseras en fortsatt utökning och fördjupning av verksamheten. Avsikten medförsöksverksamheten är bl.a. att få till stånd en ökad långsiktighet imyndigheternas planering.