bet · GA01BoU8 · 1986-12-31 00:00:00 — , PBL m. m. 1986/87: I betänkandet behandlas motioner (m, fp, vpk) om PBL ochenskilda rättigheter och om utformningen av fritidsmiljön. Utskottet avstyrkermotionerna med hänvisning till de ställningstaganden' som gjordes när riksdagennyligen antog PBL. Motioner om allergifrågor i byggandet (s), handikappadesställning (c) och vattenförsörjningen (s) anser utskottet i huvudsak vara redantillgodosedda. Utskottet tar initiativ till ändring av vissa bestämmelseri PBL om bygglovfriheten för bl. a. komplementbyggnader till småhus.Lovfriheten ökar och görs i princip oberoende av planbestämmelser. En vissjustering av reglerna om rättegångskostnader i gatukostnadsmål föreslås. Reservationer har avgetts av m- resp. fp-ledamöternabeträffande PBL och enskilda rättigheter samt av m- resp. vpk-ledamöternabeträffande utformningen av fritidsmiljön. I detta betänkande behandlas de väckta motionerna 1986/87: Bo205 av m.fl. (m) vari såvitt nu är i frågayrkas 9. att hos regeringen begär förslag till sådanaförändringar av som föreslagits i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om ökade möjligheter till fritidsbebyggelse, Bo258 av m. fl. (fp) vari såvitt nu är ifråga yrkas 11. att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av PBL, Bo423 av () vari såvitt nu är i fråga yrkas 3. att hos regeringen begär ändringar ibyggnadslovslagstiftningen så att bygglovsgivningen liberaliseras, Bo505 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljö- ochhälsoskyddsnämndernas uppgiftsskyldighet vid bygglovsgivningen, 1 Rik.dagen 1986/87. Bo507 av m.fl.(vpk) vari - med hänvisning fill motion BoU 1986/87:8 1986/87:Kr420-yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att samhällsplanerande instanser tar ett större ansvar för attströvområden, kolonilotter och mindre fritidsanläggningar finns tillgängligaför alla människor, Bo508av i m. fl. (m) vari såvitt nu är i fråga yrkas 3. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ersättning till markägare vid inskränkning i äganderätten, Bo509av m. fl. (m) vari - med hänvisning till motion1986/87:A446-yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om hinder i mark- och planpolitiken för landsbygdensutveckling, Bo5I0av () vari yrkas att hos regeringen begär förslagom viss längsta tid för handläggning av bygglovsärenden i enlighet med vad somanförts i motionen, Bo511av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassning av bostäderm. m. till personer med allergi, Bo5I8av m.fl. (c) vari - med hänvisning till motion 1986/87:So260 -såvitt nu är i fråga yrkas. 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom handikappades möjligheter att påverka samhällsplanering. Ibetänkandet behandlas vidare en skrivelse från statens planverk om räckviddenav den generella lovfriheten i fråga om en- och tvåbostadshus som inte ingår isamlad bebyggelse. Utskottettar initiativ till ändring eller förtydligande av vissa bestämmelser i somi den beslutade lydelsen kan medföra inte avsedda tillämpningsresultat. Riksdagenbeslutade att i enlighet med vad bostadsutskottet förordatanta , PBL (prop. 1985/86:1, BoU 1986/87:1, SFS 1987:10).Den 27 november antogs också lagen om hushållning med naturresurser m.m., NRL(prop. 1985/86:3, BoU 1986/ 87:3, SFS 1987:12). beslutaderiksdagen att anta följdlagstiftning till PBL, NRL m. m. i enlighet med vadbostadsutskottet hade föreslagit (prop. 1985/86:90, BoU 1986/87:4). Den nyalagsfiftningens huvudsakliga innehåll redovisas av utskottet i resp.betänkande. PBL ochenskilda rättigheter BoU 1986/87:8 Imoderata samlingspartiets partimotion Bo205 hemställs i yrkande 9 att riksdagenhos regeringen skall begära förslag till sådana förändringar i PBL somföreslagits i motionen. I motionen aktualiseras regler i PBL som motionärernamenar innebär att enskilda rättigheter inte respekteras eller kan trädas förnär på olika sätt. Motionärerna anser att planer skall gälla utantidsbegränsning, att översiktsplaneringen skall vara frivillig för kommunerna,att kommunerna inte skall kunna reglera bl. a. lägenhetsstorlekar ochdetaljhandel, att områdesbestämmelserna skall avskaffas och att ersättningsreglernaskall ändras så att den enskilde hålls helt skadeslös vid ingrepp av stateneller kommunen. Imotion Bo508 (m) tas upp frågor om äganderättens innebörd och om ersättning åtmarkägare vid intrång i äganderätten. I yrkande 3.begärs ett riksdagenstillkännagivande av innebörd att varje inskränkning i en ägares förfoganderättskall ersättas fullt ut. Ökadny- och ombyggnad inom småhussektorn förespråkas i motion Bo423 (m) yrkande 3.Motionären anser att PBL äventyrar ett ökat utbud på bostadsmarknaden ochhemställer om regeringsförslag fill ändring av byggnadslovslagstiftningen såatt bygglovsgivningen liberaliseras. Bebyggelsefrågorpå landsbygden uppmärksammas i motion Bo509 (m) vari begärs etttillkännagivande i enlighet med vad,som anförs i motion A446 om hinder i mark-och planpolitiken för landsbygdens utveckling. Motionärerna anser att manskall ha rätt att bygga på inte planlagt område. PBL medför enligt deras meningbåde att intrång görs i denna rätt och att tillräcklig ersättning för intrångetinte kommer att utgå. Dessutom sägs PBL och byggnormerna innebära byråkrati ochökade byggkostnader. Handläggningstidernaför bygglovsärenden tas upp i motion Bo510 (m). Motionären hemställer omförslag från regeringen om att en viss längsta tid skall sättas förhandläggningen av bygglovsärenden. Den utformning av reglerna som motionärensjälv förordar innebär att om inte svarar på en ansökan inom enviss tid, skall bygglov automatiskt anses vara beviljat. Imotion Bo258 (fp) anförs också övergripande synpunkter på utformningen avplan- och bygglagen. I yrkande 11 begärs ett tillkännagivande ienlighet med dessa synpunkter. Motionärerna anser att PBL bör ändras i fråga omgenomförandetidens längd och den inlösenrätt för kommunen som inträder eftergenomförandetidens utgång. Vidare bör enligt motionärerna reglerna om bygglovändras, bl. a. så att fler åtgärder skall få utföras utan lov. Detaljplaner börinte kunna användas för att reglera handelns utveckling, och organisationer somberörs av en plan bör få rätt att överklaga beslut om en plan.Ersättningsreglerna bör utformas så att enskildas rätt bättre tas till vara. Defrågor som tagits upp i de här redovisade motionerna har utskottet noggrantövervägt i sitt arbete med . I PBL-betänkandet redovisas pås. 39-52 hur dessa överväganden utformats beträffande systemet medgenomförandetid och behovet av möjligheter att kunna ompröva inaktuella planer.I samma avsnitt och på andra ställen i betänkandet har vidarebehandlats utformningen av inlösen-och ersättningsregler, reglerings- BoU1986/87:8 möjligheterna genom detaljplan och områdesbestämmelser samt omfattningenav de åtgärder som - delvis beroende på vad kommunen beslutar därom - skallkunna utföras utan lov. Utskottet står visserligen öppet för att det, efter ettlagstiftningsarbete av den omfattning som den nya ochdärtill anknytande lagstiftning har fått, kan uppkomma behov av justeringar ochförtydligan-den. I sitt betänkande om följdlagstiftningen till PBL m.m. harutskottet redan förordat, och godkänt, vissa sådana mindre ändringar.Senare i betänkandet tar utskottet upp andra frågor av liknande karaktär. I degrundfrågor som aktualiseras i de nu behandlade motionerna bör ' emellertidriksdagens beslut ligga fast. Utskottet avstyrker motionerna Bo205 (m) yrkande9, Bo258 (fp) yrkande 11, Bo423 (m) yrkande 3, Bo508 (m) yrkande 3, Bo509 (m)och Bo510(m). I moderata samlingspartiets partimotion 205 yrkande 10hemställs om ett tillkännagivande om ökade möjligheter tillfritidsbebyggelse i enlighet med vad som anförs i motionen. 'Enligt motionärernahar den fysiska riksplaneringen visat att fritidsbebyggelse kan släppas framutan problem i mycket stora områden av landet. Anledningen till restriktivitetfinns enligt deras mening egentligen bara antingen i mycket hårt exploateradeområden eller i områden och kuststräckor, som ännu är orörda. Det generellastrandskyddet enligt naturvårdslagen bör upphävas och ersättas med en möjlighetatt i särskilda fall införa strandskydd. Vidare skulle turismen ochregionalpolitiska mål främjas om antalet fritidshus i fjällvärlden ökades. Planering för fritiden aktualiseras också i vänsterpartietkommunisternas partimotion Bo507, där det begärs ett riksdagenstillkännagivande om att samhällsplanerande instanser skall ta ett större ansvari framtiden för att strövområden, kolonilotter och mindre fritidsanläggningarfinns tillgängliga för alla människor. Motionsyrkandet grundas på vad somanförs i motion Kr420. 1 denna motion redovisar motionärerna en levnadsnivåundersökningenligt vilken strövtåg i naturen och trädgårdsarbete är vad flertalet svenskarägnar sig åt . Även idrott och fiske är favoriseradesysselsättningar. Ströv- och rekreationsområden, fler kolonilotter, mindreidrottsanläggningar i närheten av bostäder och arbetsplatser samt bättrekollektivtrafikförsörjning borde enligt motionärernas mening utvecklas.Planeringen borde enligt dem vidare inriktas på att ge andra grupper än yngre,friska och resursstarka män en meningsfylld fritid. Såväl i PBL som i NRL finns regler som syftar till attfrärnja en god fritidsmiljö och att skydda områden som har betydelse med hänsyntill friluftslivet. Behovet av områden för friluftsliv i närheten av tätorterskall särskilt beaktas (2 kap. 1 § PBL, 2 kap. 6 § och 3 kap. 2 § NRL). Inom de ramar som lagstiftningen sålunda anvisar och ilinje med den utveckling som anges i dess förarbeten, finns det utrymme för enutformning av fritidsmiljön på olika sätt. Hur fritidsmiljön konkret börutformas är i första hand en fråga. nyligenfastslagits genom beslut om de båda lagarna. Förslaget om BoU1986/87:8 upphävande av det generella strandskyddet har avvisats av riksdagenså sent som (BoU 1986/87:4). Något underlag för ett ändratställningstagande i de här aktuella frågorna föreligger inte. Moderatasamlingspartiets partimotion Bo205 yrkande 10 avstyrks med hänvisning till detanförda. Utskottet har inte heller funnit någon anledning attutöver vad som redan skett vid utformningen av den nya lagstiftningen och dessförarbeten göra några uttalanden till förmån för den utformning avfritidsmiljön som föreslås i kommunisternas partimotion Bo507.Vad som föreslås i denna motion om det samhälleliga ansvaret förrekreationspolitiken avstyrks sålunda. PBL och vissa andra miljöfrågor 1 motion Bo511 (s) begärs ett tillkännagivandei enlighet med motionens synpunkter i fråga om anpassning av bostäder förallergikers behov. Motionärerna menar att PBL inte beaktar allergikernasspeciella behov och krav på bostad och att 3 kap. 7 § bör ändras så att dennabrist undanröjs. Utskottet behandlade ett likartat yrkande i PBL-betänkandet(s. 65). Utskottet fann att syftet med yrkandet fick anses tillgodosett genomde uttalanden som gjorts i PBL-propositionen och vilka bostadsutskottet ilikhet med socialutskottet funnit innefatta en balanserad avvägning mellanolika intressen. Utskottets uppfattning i frågan kan ses också mot bakgrund avatt regeringen beslutat tillsätta en särskild utredning om allergifrågor.Kommittén skall enligt direktiven (dir. 1986:7) bl. a. beskriva riskmomenten ibostadsmiljön för allergiker och samverka med planverket i dess arbete medföreskrifter till PBL. finner det angeläget att ökade kunskaperom vad som orsakar allergiska reaktioner och om hur allergiska besvär förebyggstas till vara i bostadsbyggandet. Detta är också en av uppgifterna för dentillsatta utredningen. Motionsyrkandet torde vara väl tillgodosett med deutfärdade utredningsdirektiven. Utskottet finner inte anledning att föregripakommitténs arbete vilket enligt direktiven bör vara avslutat under 1987.Utskottet avstyrker motion Bo511 (s). I motion Bo518 (c) begärs ett tillkännagivande avriksdagen rörande handikappades möjligheter alt påverka samhällsplaneringen. 1motion So260 framhålls i anslutning till yrkandet att lokalasamhällsförhållanden och erfarenheter av handikappade människors situation börges ökat utrymme i planeringen. Genom ökad service bör fler handikappade kunnages möjlighet att påverka sin egen boendemiljö. Genom PBL skall bl. a. de handikappade och derasorganisationer beredas tillfälle att ta del i samhällsplaneringen. I detsamrådsförfarande som äger rum inför antagande av såväl översiktsplaner somdetaljplaner och områdesbestämmelser har de handikappade och derasorganisationer en självklar och en viktig roll. Detta har kommit till uttryckpå olika sätt, t. ex. i 4 kap. 3 § och 5 kap. 20 §, i PBL-propositionen bl. a.på s. 536 och 609 samt utskottets 1 * Riiisdagen 1986/8 7. a. på s. 65, 75 och 81. I betänkandet behandlades ett BoU 1986/87:8 yrkande med liknande innebörd somdet nu aktuella. Detta avstyrktes av utskottet med hänvisning till att motioneni fråga ansågs vara i allt väsentligt tillgodosedd. Utskottet finner inte nunågon anledning till annat ställningstagande, utan avstyrker motion Bo518 (c)yrkande 1. I motion Bo505 (s) begärs ett tillkännagivandeav innebörd att det skulle vara en stor fördel om miljö- ochhälsoskyddsnämnderna åläggs att meddela hur pH-situationen i fråga om yt- ochgrundvatten är på den plats som en bygglovsansökning avser. Motionären anföratt i stora delar av landet, framför allt i , är försurningen stor.Att i efterhand vidta åtgärder för att ordna vattenförsörjningen är kostsamt. Bland de allmänna intressen som skall beaktas vidplanläggning och vid lokalisering av bebyggelse enligt PBL ärgrundvattenförhållandena och möjligheterna att ordna vattenförsörjningen. Inomområden med sammanhållen bebyggelse skall bebyggelsemiljön utformas med hänsyntill hushållning med bl. a. vatten (2 kap. 3 och 4 §§). I områden där knapphetpå vatten råder eller kan befaras uppkomma skall även de enskilda byggnadernaanpassas till hushållningskravet (3 kap. 3 §). Prövningen av bygglovsansökningarankommer på . Nämnden skall bl. a. följa den allmännautvecklingen inom kommunen och dess närmaste omgivning och samarbeta med bl. a.kommunala myndigheter (11 kap. 1 § första stycket). Liknande ålägganden hartilldelats miljö- och hälsoskyddsnämnden enligt 4 § hälsoskyddslagen i syfteatt hindra uppkomsten av sanitära olägenheter. Denna nämnd skall även medverkai planering där miljö- och hälsoskyddsfrågor berörs och samarbeta med bl. Det är naturligtvis, som motionären framhåller, viktigtatt negativ inverkan av försurning på möjligheterna att ordnavattenförsörjningen beaktas såväl vid planläggning som vid annan prövning avlämpligheten att bygga på en viss plats. Den uppgiftsskyldighet för miljö- ochhälsoskyddsnämnderna som motionären efterlyser får dock anses redan finnas iden mån vattenförsörjningsfrågor inte kan lösas utan fara för sanitäraolägenheter. I övrigt åligger det att hålla sig underrättad ombl. a. försurningens inverkan på vattenförsörjningsmöjligheterna och attanvända sina kunskaper i planläggnings- och bygglovsfrågor. Att föreskriva engenerell uppgiftsskyldighet för miljö- och hälsoskyddsnämnderna kan mot dennabakgrund inte anses erforderligt. Dessutom kan bygglovsprocessen komma attkompliceras.Motionärens syfte torde vara i huvudsak tillgodosett med deåtergivna lagreglerna. Utskottet avstyrker motion Bo505 (s). Bygglovfrihet för vissa yttre åtgärder rörande småhus I PBL har tagits in regler som innebär att vissa yttreåtgärder som utförs på eller i anslutning till en- och tvåbostadshus (småhus)skall vara befriade från krav på bygglov. Den beslutade lydelsen av reglerna iPBL överensstämmer i stort med de bestämmelser som infördes i byggnadsstadgan(BS) (prop. 1978/79:111 bil. 12, CU 1979/80:3), men innebäri vissa hänseenden också ändringar. Detaljplaner som antas enligt PBL kommeratt påverka åtgärderna på ett annat sätt än . annorlundaän inom områden där det vid PBL:s ikraftträdande finns BoU 1986/87:8stads- och byggnadsplaner som kommer att gälla som detaljplan enligt PBL. Denännu gällande ordningen är den följande. I 54 § 2 mom. BS anges att bl. a.följande åtgärder beträffande en bostadsbyggnad med högst två bostadslägenhetereller en byggnad av annat slag som hör till en sådan bostadsbyggnad får utförasutan byggnadslov (punkterna 1 och 2 avser inre åtgärder och berörs inte här). Omfärgning av byggnadens fasad, om åtgärden intemedför att byggnadens karaktär väsentligt ändras. Anordnande av skyddad uteplats medhjälp av en mur eller ett plank som uppförs i anslutning till bostadsbyggnadenoch placeras från tomtgränsen. Muren eller planket får dockinte vara högre än och inte sträcka sig mer än ut frånbyggnaden. Anordnande av ett skärmtak ianslutning till bostadsbyggnaden över en sådan uteplats som anges i punkt 4,över en altan, balkong eller entré. Skärmtaket får dock inte vara större än 12kvadratmeter och inte heller sträcka sig närmare tomtgränsen än . Uppförande av högst två uthus ellerandra fristående byggnader, som inte är avsedda som bostad, i omedelbar närhetav bostadsbyggnaden. Dessa får dock uppföras endast under förutsättning att densammanlagda byggnadsarean inte är större än , atttaknockshöjden inte överstiger , att byggnaderna placeras från tomtgränseneller på det avstånd från denna som kan vara föreskrivet i fastställdgeneralplan, stadsplan, byggnadsplan eller utomplansbestämmelser. I 75 § tredje stycket BS har vidare föreskrivits att de nuuppräknade åtgärderna inte skall anses vara nybyggnad i den mening som dettauttryck har enligt byggnadslagen (BL) och enligt BS. Vissa egenskapskrav förnya byggnader i BS (38 §, 39 § första stycket första punkten och 40-48 §§)skall ändå tillämpas i skälig omfattning beträffande åtgärderna. Av proposition (s. 21 f.) framgår bl. Om en bestämmelse i en stads- eller byggnadsplan innehåller specifikamiljökrav, torde ett påtagligt avsteg från dessa ofta innebära att åtgärdenväsentligt ändrar byggnadens karaktär. I samma utsträckning kräver alltsåomfärgning byggnadslov. Vidare framhålls att, om en uieptats förses med dörrareller glaspartier så att den övergår till att bli ett tillbyggt rum, krävsbygglov. Uieptats och skärmtak skall inte räknas in i den största tillåtna areaför bebyggelse på tomt som kan vara föreskriven i en stads- eller byggnadsplan.Beträffande uthus framhålls att en bastubyggnad eller en sjöbod som uppförtsvid strand inte kan hänföras under bestämmelsen med mindre bostadsbyggnaden påfastigheten finns helt nära stranden. För varje fastighet kan enligtpropositionen den fria kvoten utnyttjas bara en gång. Delas en fastighet kanfler uthus uppföras enligt bestämmelsen. Det anförs (s. 24) vidare att till de egenskapskrav i BSsom inte skall tillämpas i fråga om de lovfria åtgärderna hör bestämmelserna i39 § såvitt avser placering i gatulinje eller inre förgårdslinje ochom avståndet mellan byggnader på samma tomt. Eljest skulle i många fallolämpliga placeringar av uthusbyggnader kunna uppkomma. Bland de egenskapskrav i BS som å andra sidan skalltillämpas är reglerna i BoU 1986/87:8 38 § som innebär att åtgärderna skallutföras så att stads- eller landskapsbilden inte störs och så att särskildhänsyn tas till egenarten hos ett bebyggelseområde som utgör en värdefullmiljö. En byggnad som är av större värde från historisk, kulturhistorisk ellerkonstnärlig synpunkt får inte förvanskas vare sig genom arbeten på självabyggnaden eller genom bebyggelse i grannskapet. Att vissa egenskapskrav sålunda skall tillämpas utan attåtgärderna först lovprövas innebär att ansvaret för att egenskapskravenuppfylls ligger helt på den byggande. Om t. ex. ett skärmtak uppförs så att detförvanskar ett värdefullt kulturhus, kan i efterhand behövaingripa mot fastighetsägaren för att åstadkomma rättelse. Beträffande frågan om hur stads- och byggnadsplanerpåverkar de byggnadslovbefriade åtgärderna kan följande framhållas. Enligt 34 § och 110 § första stycket BL får nybyggnad inteföretas i strid mot stadsplan resp. byggnadsplan. såvida inte undantag avsärskilda skäl kan beviljas. Ett motsvarande förbud mot nybyggnad i strid mottomtindelning finns i 38 § BL. Eftersom de lovbefriade åtgärderna inte ansesutgöra nybyggnad, innebär en plan i princip inte något hinder mot att företaåtgärderna, trots att de i och för sig inte är medgivna i planen. T. ex. fårman överskrida största tillåtna byggnadsarea genom att uppföra skärmtak elleruthus. Man får också uppföra lovbefriade uthus utöver det högsta antalbyggnader på en tomt som kan vara bestämt i planen, åtminstone så länge manhåller sig inom den lovfria kvot som omnämndes i propositionen. I fråga om uthus har emellertid i 54 § 2 mom. punkt 6 BSföreskrivits att de skall placeras från tomtgränsen eller pådet avstånd från denna som kan vara föreskrivet i en fastställd plan. Om ettuthus skall uppföras närmare tomtgränsen än som sålunda är medgivet, krävsbyggnadslov. Dessutom kommer åtgärden att anses som nybyggnad. Eftersom denstrider mot en planbestämmelse fordrar den därför också dispens för att få utföras.Det kan påpekas att det i och för sig inte finns något hinder mot att alltomtmark utom den som är avsedd för huvudbyggnaden tas undan från bebyggelsegenom en sådan avståndsbestämmelse i en plan. Det kan i sammanhanget också noteras att de här behandladelovfria åtgärderna kan beröras av förbud enligt annan lagstiftning, t. ex.byggnadsförbud inom strandskyddat område enligt naturvårdslagen eller inomvisst avstånd från allmän väg enligt väglagen. Regleringen i PBL skiljer sig från den nuvarande iföljande avseenden (8 kap. 4 § första stycket 3-6 och tredje stycket). Uthusen- som tillsammans med garage och andra mindre byggnader benämnskomplementbyggnader -får uppföras även för bostadsändamål. Uteplatser, skärmtakoch komplementbyggnader får uppföras utan lov även på kortare avstånd frångränsen än , om berörda grannar medger det. För komplementbyggnader,som skall uppföras närmare gränsen än som medges i en detaljplan ellerområdesbestämmelser, krävs dock lov, även om grannarna har medgett uppförandet.Föreskrifterna att komplementbyggnader skall uppföras i omedelbar närhet avbostadsbyggnaden och inom vissa måttangivelser beträffande höjd och area gälleroförändrade. Utöver vad som har beskrivits medges i 8 kap. 4 §tredje stycket 1 att BoU 1986/87:8 yttre åtgärder får utföras utan bygglov iett speciellt fall. En- och tvåbostadshus, som inte ingår i samlad bebyggelse,får förses med mindre tillbyggnader, om åtgärden inte sträcker sig närmaregränsen än . Vad som är samlad bebyggelse har bostadsutskottet angetti sitt betänkande (s. 100). Därmed avses i huvudsak bebyggelsegrupper om 10-20hus, där bebyggda tomter gränsar till varandra eller åtskiljs endast av väg,parkmark o. d. Beträffande vad som är en mindre tillbyggnad hänvisar utskottettill PBL-propositionen (s. 276 jfr. s. 721). Så som bestämmelsen är avfattadgäller bygglovfriheten även inom detaljplaneområde, innan samlad bebyggelseuppkommit. Det kan i sammanhanget också nämnas att kommunen genom 8kap. 4 § fjärde stycket och 6 § PBL får möjlighet att införa bygglovplikt föromfärgningsåtgärder och för mindre tillbyggnader. Kommunen kan också enligt 8kap. 5 § upphäva lovplikten i den mån den berör t. ex. komplementbyggnader ochmindre tillbyggnader. För byggnader som får uppföras utan lov skall deegenskapskrav som anges i 3 kap. 1-8 §§ tillämpas i skälig utsträckning (3 kap.9 §). För befintliga byggnader gäller dessutom enligt föreskrifterna i 3 kap.10-13 §§ krav på varsamhet med ändringar, förbud mot förvanskning av särskiltvärdefull bebyggelse och skyldighet att underhålla byggnader. För åtgärder som inte kräver lov gäller generellt enligt 5kap. 36 § första stycket andra meningen PBL att åtgärderna skall utföras så attde inte strider mot detaljplan eller områdesbestämmelser.