bet · GA01SoU18 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till omsorg om äldre och handikappade (prop.1986/87:100bil. I betänkandet behandlas regeringens i proposition1986/87:100 bil. 7 () framlagda förslag om anslag /88 under avsnitt G. Omsorg om äldre och handikappade jämtemotioner. Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslagtill medelsanvisningar för omsorg om äldre och handikappade (avsnitt G). Utskottet behandlar i anslutning till budgetpropositioneni aktuell del ett stort antal motionsyrkanden om äldre- och handikappomsorgensinriktning och innehåll. Med anledning av fyra motionsyrkanden (m, c och vpk)angående ålderdomshemmen föreslår utskottet att ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om att det behövs en mellanform inom äldreomsorgenvilken ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboende och å andra sidanvård inom långtidssjukvården och som uppfyller kraven både på en god bostad ochpå god omsorg. Utskottet uttalar vidare med anledning av olikamotionsyrkanden (m, fp och c) om reglerna för statsbidrag till social hemhjälpatt tiden nu har kommit för en utvärdering av den hittillsvarande utvecklingenav de äldres boende. Resultatet av denna utvärdering får enligt utskottetsmening avgöra om en översyn av statsbidragsbestämmelserna till ochövrig äldreomsorg bör komma till stånd. Detta föreslås ge regeringentill känna. Mot utskottets beslut reserverar sig utskottets fp-, m- ochc-ledamöter. Med anledning av en motion (fp) föreslår utskottet attriksdagen ger regeringen till känna att statsbidrag bör utgå även för den delav särskolans talpedagogers verksamhet som avser förskolebarn. Med anledning av två motionsyrkanden (fp, c resp. vpk)angående omvårdnaden om rörelsehindrade elever vid gymnasiumuttalar utskottet att det ekonomiska ansvaret för omvårdnaden om ungdomarnaunder deras gymnasieskolgång principiellt åvilar vederbörande primär- ochlandstingskommun. Staten måste emellertid vara beredd att svara för attungdomarna verkligen erbjuds en fungerande gymnasieskolgång. De måste dågaranteras den omvårdnad som är en förutsättning för att de skall kunnafullfölja sina studier. Utskottet har dock ingen erinran mot att berördakommuner och landstingskommuner debiteras en preliminär avgift i avvak- 198Ö/S7. tan påöverenskommelse om den slutliga kostnadsfördelningen. Vad utskot- SoU1986/87:18 tet uttalat om statens ansvar för dessa ungdomars möjligheter tillgymnasiestudier föreslås ge regeringen till känna. Utskottetss-ledamöter reserverar sig och anser att något tillkännagivande till regeringeninte är behövligt. Utskottets vpk-ledamot anser i sin reservation att statenbör ta det slutliga ekonomiska ansvaret för verksamheten. Utskottets m-, fp- och c-ledamöter reserverar sig motbeslutet om kostnader för ledarhund. Då det gäller hemtjänst reserverar sigutskottets vpk-ledamot såvitt avser kommunala skillnader i hemtjänsttaxor,fp-ledamöterna beträffande enhetliga avgifter för hemhjälp och service samtm-ledamöterna beträffande inkomstrelaterade taxor för social hemhjälp. M-ochc-ledamöterna reserverar sig mot beslutet beträffande kartläggning av äldresvårdsituation i storstäderna. Mot beslutet beträffande färdtjänsttaxorreserverar sig vpk-ledamoten, och mot beslutet om utvecklingen av färdtjänstenreserverar sig fp-ledamöterna. Proposition 1986/87:100bil, 7 Regeringen har under punkterna G 1-G 10 (s, 115-129)föreslagit att för /88 anvisar (G 1) ttllsocial hemhjälp ett förslagsanslag av 2 ,, (G 2) tillBidrag till färdtjänst ett förslagsanslag av ,, (G 3) till Kostnader för viss omsorg om handikappade ettförslagsanslag av ,, (G 4) till Kostnader för viss utbildning av handikappadem.m. ett förslagsanslag av , (G 5) till Ersättning till för texttelefonerett förslagsanslag av , (G 6) till Ersättning till postverket för befordran avblindskriftsförsändelser ett förslagsanslag av , (G 7) till Kostnader för viss verksamhet för synskadadeoch döva ett förslagsanslag av , (G 8) tillStatens hundskola ett förslagsanslag av , (G 9) tillStatens handikappråd ett förslagsanslag av , (G 10) till Bidrag till handikapporganisationer ettreservationsanslag av . I motion 1986/87:So201 av () och IngbrittIrhammar (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännaatt statsbidrag skall utgå även till nybyggnad, ombyggnad och drift avålderdomshem. I motion1986/87:So202 av () hemställs att beslutar SoU1986/87; 18 att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionenanförts om konstruktionen av statsbidraget till social hemjälp. I motion 1986/87:So203 av () och KenthSkärvik (fp) hemställs att hos regeringen begär en utredningbeträffande täckande av kostnader till följd av innehav av ledarhund. I motion 1986/87:So205 av () ochRune (c)hemställs . 1. att beslutar begära att regeringen tarförnyade kontakter med och invandrarorganisationerna angående äldre invandrares boende och service i enlighet med det anförda, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om vikten av att ge de baltiska invandrarna och/eller flyktingarna förtur i detta arbete. I motion 1986/87:So206 av () och SiriHäggmark (m) hemställs att hos regeringen begär förslag syftande tillatt även omsorgsvårdens personal skall omfattas av tillsynslagen. I mofion 1986/87:So208 av m.fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att införa ett stimulansbidrag för ombyggnad av flerbäddsrum inomvårdinstitutioner samt för /88 för detta ändamål beviljar 100milj. 2. att riksdagenbeslutar att ett motsvarande stimulansbidrag skall utgå under de närmastföljande fyra budgetåren, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovetav en översyn av konsekvenserna av en klarare kompetensfördelning mellan kommunoch landsting avseende boendet för äldre, 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att kommunerna bör tillämpa enhetligaavgifter för den sociala hemhjälpen och normala hyror för boende påålderdomshem, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om neutralaregler för statsbidrag till social hemhjälp, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs om valfrihet inomhemtjänsten och försök med s, k, servicekuponger, I motion 1986/87:So209 av m, fl, (fp)hemställs 1, att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom en utvidgad personkrets i omsorgslagen, 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omfärdtjänsten, 3, att riksdagenbeslutar om en permanentning av försöksverksamheten med vuxenundervisning förpsykiskt utvecklingsstörda. Motiveringtill motionen finns i motion Sf213, I motion 1986/87:So2]3 av () hemställs attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring avsocialtjänstlagen, så att förälder med rätt till vårdbidrag kan få denanställningsrätt som beskrivits i motionen. I motton1986/87:So214 av () hemställs att hos SoU1986/87:18 regeringen begär förslag till statligt flyttningsbidrag för attunderlätta anhöriganställning. I motton 1986/87:So216 av m. fl. (c)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts omäldreomsorgens långsiktiga inriktning och utbyggnad, 2. att riksdagenbeslutar hos regeringen begära en kartläggning av de äldres vårdsituation istorstäderna i enlighet med det anförda, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om statsbidrag förbibehållande av ålderdomshem. I motion 1986/87So222 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utjämning av de stora skillnaderna i kommunalataxor för hemtjänst och färdtjänst. I motion 1986/87:So223 av () ochSven-Gösta () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om att en översyn av utvecklingsstördaskultursituation bör genomföras och läggas till grund för förslag tillåtgärder. I motion 1986/87:So228 av () och BengtSilfverstrand (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den framtida organisationen av undervisningenav vuxna psykiskt utvecklingsstörda. I motion 1986/87:So231 av Margö (vpk) och IngaLantz (vpk) hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statens ekonomiska ansvar för omvårdnaden av rörelsehindrade elever vid gymna sieskola bör kvarstå, 2, att med ändring i proposition 1986/87:100Bil. 7 beslutar att under G 4. Kostnader för viss utbildning av handikap pade m. m. punkt 1 Omvårdnad för vissa gymnasieskoleelever, uppföra , I motion 1986/87:So232 av Margö m, fl, (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 4 och 5), 1, att föreslår regeringen att ta initiativ tillförsöksverksamhet med 6-timmars arbetsdag inom den sociala ,förslagsvis i , 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ålderdomshem under deförutsättningar som anges i motionen bör finnas kvar som ett alternativ även iframtiden, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag om ny avgiftsberäkning för som skalltillämpas lika i alla kommuner, enligt motionens förslag, I motion 1986/87:So234 av () och EvaJohansson (s) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 3), 1, att hos regeringen anhåller attsocialstyrelsen får i uppdrag att SoU 1986/87:18 utarbeta mål ochriktlinjer för den sociala och hela den socialaöppenvårdsverksamheten, 3, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om besvärsrätten inom . I motion 1986/87:So241 av andre vice talman () och () hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts angående användande av arvsfondsmedeltill äldre ensamma personers glädje. I motton 1986/87:So243 av () hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändring till neutrala statsbidrag till äldreomsorgen, 2, att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att välja ut en eller flera kommuner där en försöksverksamhet enligt intentionerna i motionen kunde göras, I motion 1986/87:So247 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att boendeformen ålderdomshem skall finnas kvar för dem så önskar, I motion 1986/87:So249 av () och KerstiJohansson (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännabehovet av att pröva möjligheten till införande av anhörig- eller vårdarlön, I motion 1986/87:So250 av () och MartinOlsson (c) hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om statens hundskolas framtidaverksamhet, I motion 1986/87:So252 av () och GunhildBolander (c) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående statens ekonomiska ansvar för omvårdnadenav rörelsehindrade elevers studier vid gymnasium. I motion 1986/87:So253 av () och KenthSkårvik (fp) hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs angående ändring av statsbidragsbestämmelserna vad gällermöjlighet för handikappade att leasa bil. I motion 1986/87:So254 av () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidragtill testtelefoner hos myndigheter, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag till statsbidrag, i enlighet med vad som anförts imotionen, för texttelefon åt nära anhörig som ordinerats texttelefon. Motiveringtill motionen finns i motion Kr299. I motion 1986/87:So259 av m.fl. (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1, 2, 6 och 7), 1, att som sin mening ger regeringen till kännaatt ålderdomshemmen bör finnas kvar i moderniserad form i enlighet med vad imotionen anförts. 2, att hos regeringen begär skyndsamt förslagtill sådana SoU 1986/87:18 ändringar i reglerna för statsbudgeten tillkommunernas kostnader för omsorg om äldre och handikappade att samma statsbidrag utgår för vårdbiträden på ålderdomshem som för denhemtjänstpersonal som tjänstgör i servicehusen eller ute i samhället, 6, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att inkomstrelaterade taxor försocial hemhjälp skall relateras till nettoinkomsten efter skatt ochbostadstillägg, 7, att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådana ändringar i socialtjänstlagen att denenskildes valfrihet stärks i enlighet med vad som i motionen anförts, I motion 1986/87:So260 av m,fl, (c) hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en ombudsmannaverksamhet för handikappade, I motion 1986/87:So261 av m, fl, (m)hemställs, såvitt här är i fräga (yrkande 1), att som sin mening gerregeringen till känna att en uppföljning och lägesbeskrivning bör genomförassom utgår från handlingsprogrammet i handikappfrågor i enlighet med vad imotionen anförts. Yrkandena 2, 3 och 4 kommer att behandlas av AU resp, UbU, I motion 1986/87:So262 av () hemställsatt beslutar att hundskolans i monopol att levereratjänstehundar till statliga myndigheter upphävs; I motion 1986/87:So264 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts omåtgärder för vissa handikappgrupper. I motion 1986/87:So625 av () ochMargareta () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförs angående återförande av statsbidrag tillsärskolans talpedagoger som undervisar utvecklingsstörda förskolebarn. I anslutning till anslagen för omsorg om äldre ochhandikappade behandlar utskottet ett stort antal motionsyrkanden rörande olikainsatser inom äldre-och handikappomsorgen. De olika förslagen tas i detföljande upp under särskilda rubriker. I budgetpropositionen anförs (s. 115) att ettgrundläggande mål för omsorgerna om äldre är att dessa skall ha tillgäng tillett eget boende. Att bo kvar i sin invanda miljö gör enligt föredragandestatsrådet (s. 9) att den enskilde bibehåller sin integritet och delaktighet isamhällslivet. För att målen skall uppnås krävs en väl utbyggd social hemhjälpoch hemsjukvård vilket ankommer på kommuner och landstingskommuner attåstadkomma. äldre, sombehöver en mera omfattande personlig omsorg, inrättar kommu- SoU 1986/87:18nerna bostäder med gemensam service. Detta sker enligt föredragande statsrådetbl.a. genom ombyggnad av ålderdomshem, vilket ger förutsättningar för en merindividuellt anpassad service. I budgetpropositionen (s. 111) anges attkommunerna planerar att bygga ytterligare ca 10 000servicelägenheter, medan antalet platser i ålderdomshem, som ärca 52 000,beräknas minska genom nedläggning och ombyggnad, I motion So216 av m.fl. (c) anförs attboendet för äldre liksom för andra är av avgörande betydelse för livskvalitetenoch att detta innebär att man så långt möjligt måste söka tillgodose denenskildes boendebehov så som de kommer till uttryck i de egna önskemålen.Enligt motionärerna skall det således finnas en rad olika boendemöjligheter föräldre. Det övergripande mälet för äldreomsorgen är att människor även när defår ett ökat behov av service och omvårdnad skall kunna bo kvar i sina hein.För många som har behov av en högre grad av service men som ändå föredrar etteget boende är ett bra alternativ. För en relativt stor grupp äldrepassar eriligt motionärernas uppfattning ålderdomshemsboende. Sådana hem behövssåledes även för att bibehålla en god kedja av vård för äldre.Motionärerna hemställer att skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om äldreomsorgens långsiktiga inriktning och utbyggnad(yrkande 1). I motion So232 av Margö m.fl. (vpk) yrkas attriksdagen skall uttala att ålderdomshem under vissa förutsättningar bör finnaskvar som ett alternativ även (yrkande 4). Motionärerna anför bl.a.att väl fungerande ålderdomshem måste få en möjlighet att finnas kvar och attkrav på boendestandard och arbetsmiljö kan tillgodoses genom ombyggnad. I motion So247 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger till känna att boendeformen ålderdomshem skallfinnas kvar för dem som på äldre dar har behov av och önskar helinackordering. I motion So259 av Nds Carlshamre m.fl. (m) hemställs attriksdagen ger regeringen till känna att ålderdomshemmen bör finnas kvar imoderniserad form (yrkande 1). Utskottet har behandlatfrågor om äldres boendeförhållanden, i betänkandet SoU1984/85:22 och yttrandet SoU 1984/85:4y till BoU om bostadslånegivning tillålderdomshem samt i betänkande 1985/86:11. Utskottet har understrukitdet angelägna i att omsorgen om äldre människor kan anpassas till individuellabehov och att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt, medstöd och hjälp, om de sä behöver, I sitt yttrande SoU 1984/85:4y anfördeutskottet dock följande (s, 5), Denna utveckling - att pensionärerna blir äldre och attallt fler bor kvar längre i egen bostad - innebär att normalt serviceboende medi stort sett samma vårdnivå som ett eget boende inte alltid framstår som ettfullgott alternativ för den som måste flytta från sin ursprungligabostad. För att i dessa fall inte långstidssjukvården skall utgöra endakvarvarande alternativ behövstillgång till en boendeform inom äldreomsorgen där helinackordering SoU1986/87:18 och tillsyn kan ges på ungefär samma sätt som på ålderdomshemmen.Enligt utskottets mening bör det således även i fortsättningen finnas en boendeformsom ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboende och å andra sidanvård inom långtidssjukvården. Detta boende kräver dock en god boendestandardsom tillgodoser de äldres anspråk på frihet och integritet. Var och en börsålunda ha ett eget rum med större utrymme än vad som förekommer i mångaålderdomshem och med möjlighet att själv bestämma om möblering o. d. Toalettoch dusch måste finnas till varje rum. Kokmöjlighet bör ocksä finnas. Boendetbör grundas på personligt hyreskontrakt. Till boendet skall knytas tillsyn ochmöjlighet till hjälp dygnet runt. Reglerna för bostadslån bör utformas så att de stimulerartill önskvärd utveckling och omstrukturering inom äldreomsorgen. mening bör därför reglerna i bostadsfinansieringen anpassas såatt bostadslån kan utgå för att inrätta ett sådant boende som utskottet nu harangett, oavsett om det är fråga om nybyggnad eller om om- och tillbyggnad avett befintligt ålderdomshem. Utskottet vill framhålla att det anförda inte innebär attutskottet förordar att ålderdomshemmen bevaras i befintligt skick. förordar är ett avsevärt bättre boende än ålderdomshemmen vanligenerbjuder, men med ett bibehållande av den omsorgsnivå ålderdomshemmentraditionellt håller. Det är fråga om ett självständigt boende, men med meraservice och personlig omvårdnad för de boende och med fler kollektivafunktioner i anslutning till bostaden. Vad gäller bostadslån bör därför sammaförutsättningar gälla som för andra former av serviceboende. Utskottets uppfattning om äldresboende har således varit att samhället bör sträva efter att inom ramen för etteget boende kunna erbjuda olika omsorgsnivåer alltefter de boendes individuellabehov och önskemål, men att det även i fortsättningen behövs en boendeform därmer omfattande tillsyn och omvårdnad kan ges, ungefär på samma sätt som påtraditionella ålderdomshem. Utskottet vidhåller sin uppfattning att samhället börsträva efter att ge äldre som så önskar möjlighet att så långt det är möjligtbo kvar i sina egna hem. För många äldre blir det dock nödvändigtatt lämna den . Avsikten är att servicehusen skall erbjuda istort sett samma omvårdnadsnivå som den utbyggda hemvården och det är därför imånga fall inget realistiskt boendealternativ för den som inte längre klararsig i den ursprungliga bostaden. Den nuvarande utvecklingen med en ensidig nedläggningav ålderdomshemmen gör då att vistelse på långvårdsklinik för många gamla blirdet enda boendealternativet. Detta vill utskottet med kraft motverka. Enligt utskottets mening representerar det boendeutskottet förordat i sitt yttrande 1984/85:4y en utmärkt lösning för mångaäldre med behov av mer omfattande omvårdnad och gemenskap. Frågor om äldresboende och om villkoren för bostadslångivningen behandlar utskottet i övrigt iett avgivet yttrande till bostadsutskottet (SoU 1986/87:5y),vartill hänvisas. Utskottet vill emellertid änyo betona att det inte är frågaom att bibehålla bristfälliga ålderdomshem i befintligt skick utan om att idessa fall uppnå ett bättre boende kombinerat med en hög grad av omsorg. Utskottets uppfattning är således att det i framtidenbehövs en mellanform SoU 1986/87:18 inom äldreomsorgen vilken liggermellan å ena sidan egetboende/servicehus-boende och å andra, sidan värd inomlångtidssjukvården och som uppfyller kraven både på en god bostad och pä en godomsorg. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So216 (c) yrkande 1, So232 (vpk) yrkande 4, So247 (m) och So259 (m)yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. Statsbidraget till social hemhjälp 1 budgetpropositionen (s, 115) föreslås 2 234 milj, kr.under anslaget G 1. Bidrag till social hemhjälp. Från anslaget betalasstatsbidrag till kommunernas kostnader för social hemhjälp ät äldre,handikappade och barnfamiljer. Statsbidraget består av två delar. Det är delsen prestationsrelaterad del i form av ett bidrag av . för varjeårsarbetare inom den sociala hemhjälpen, dels ett schablonbidrag på mellan 250och , per person i gruppen ålders- och förtidspensionärer. Enligtreglerna för bidraget måste hemhjälpen avse personer som har egen bostad. Dettainnebär att bidrag per årsarbetare inte utgår för personal vid ålderdomshem avtraditionell typ. Bidrag lämnas vidare endast för personal som arbetar i hemmenvarför arbetsledande och administrativ personal inte räknas. Från anslagetanvisas också särskilda medel för utveckling och förnyelse av den socialahemhjälpen på lokal nivå. Föredragande statsrådet anför (s. 9 och 10) att denpågående omstruktureringen inom bl. a. äldreområdet med öppna vård- ochboendeformer ställer stora krav på framför allt primärkommunernas socialahemtjänst. Det sägs därför vara angeläget att finna enmer permanent lösning på kostnadsfördelningen mellan staten, kommunerna ochlandstingskommunerna i samband med omstruktureringen av vården.Utredningsarbete av betydelse härför pågår bl. a. inom äldreberedningen. Iavvaktan på förslag till lösning föreslås, som ett provisorium för i förstahand , en höjning av årsarbetarbidraget till social hemhjälp med 4 000 kr.Den föreslagna höjningen motsvarar ett totalbelopp av 250 milj, kr, som kommeratt betalas ut och således belasta först kommande budgetår.Tillskottet bör enligt föredragande statsrådet leda till att en betydande delav kommunernas kostnadsökningar för omstruktureringen kan täckas och attkommunerna därför kan avstå frän ytterligare krav på ersättning fränlandstingskommunerna utöver den överföring av 1 200 milj: kr, som äröverenskommen. I motionerna So201 av och //iar (båda c), So208 (yrkande 5) av m.fl. (fp), So216(yrkande 3) av m.fl. (c), So243 (yrkande 1) av () och So259 (yrkande 2) av /nre /n.fl. (/n) tas upp frågan omviss förändring av reglerna för statsbidragen till social hemhjälp. Enligtmotionärerna bör samma statsbidrag utgå för personal på ålderdomshem som förden hemtjänstpersonal som arbetar i eller enskilda hem. En sådankonstruktion skulle enligt motionärerna tjäna flexibiliteten och göra detmöjligt för kommunerna att bevara ålderdöriishemmen för den grupp pensionärersom efterfrågar den omsorgsformen. Utskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällen medanledning av olika SoU 1986/87:18 motionsyrkanden behandlat frågor omfinansiering av ålderdomshem och statsbidrag till verksamheten, senast i de avriksdagen godkända betänkandena /85:22 och SoU 1985/86:11 (jfr även SoU1979/80:44, 1981/82:2, 1982/83:9, 1983/84:12), I betänkandet SoU 1984/85:22 hänvisade utskottet bl.a.ttll att inget hindrar kommunerna att använda statsbidraget till socialhemhjälp till insatser för att göra ålderdomshemmen bra så länge de finns kvaroch att den ekonomiska styrningen av äldreomsorgen har minskat väsentligt genomdenna möjlighet. Utskottet var inte berett att förorda någon ändring istatsbidragsreglerna för social hemhjälp i syfte att öka det ekonomiska stödet, ,.