bet · GA01FiU20 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till förändringarna i befolkningensålderssammansättning föreslås att avgiften höjs med /skr. förlandstingskommun och med /skr. Skatteutjämningsavgiften blir därmed /skr. förprimärkommun och /skr. Det bör ankomma påutskottet att utforma erforderlig lagtext. Motionärerna avvisar helt detprogressiva inslaget i skatteutjämningsavgiften. De avvisar ocksåkompensationen för slopad företagsbeskattning med 1,6 miljarderkronor. I motion Fi308 (c) anförs att samhällsverksamheterna istor omfattning bedrivs av kommuner och landsting. Den övervägande delen avkommunverksamheterna avser grundläggande samhällsservice såsom utbildning,social omsorg och sjukvård. Det borde från jämlikhetssynpunkt vara ensjälvklarhet att grundläggande samhällsservice tillhandahålls medborgarna pålikvärdiga ekonomiska villkor. Skattekraftsutjämningen är ett medel att nådetta mål. Skatteutjämningen kan även värderas från många andraaspekter. En sådan aspekt är den regionalpolitiska. Ingen statlig satsning harså effektivt och så obyråkrafiskt som skatteutjämningen medverkat till attskapa arbetstillfällen i ekonomiskt resurssvaga regioner och kommuner. Förslagen i motionen är inriktade på två olikatidshorisonter. Den första tar sikte på det kommunala . Förslageni motionen till denna del inriktas på att förhindra att den kommunalautjämningen dräneras på pengar och därmed förlorar sin roll ifördelningspolitiken. Förslagen innebär attregeringens förslag till nedskärningar i skatteutjämningssystemet avvisas. Istället förstärks den kommunala skatteutjämningen. Förslagen finansieras inom kommunsektorn genom överföringfrån de specialdestinerade bidragen (skolan undantagen) samt genom attnuvarande kompensation till kommunerna från den förändrade företagsbeskattningenslopas. Dessutom föreslås att den särskilda kommunala skatteutjämningsavgiften(/skr.) och den progressiva tilläggsavgiften avskaffas. delar inte regeringens uppfattning att dekonstaterade skillnaderna i fråga om skattesats mellan de olika länsgruppernaskulle bero på inriktningen av skatteutjämningsreform. Enligtmotionärernas mening har utvecklingen av skattesatserna följande huvudsakligaorsaker. Alla kommuner ingår inte i utjämningssystemet. Mofionärernadelar således inte uppfattningen som framförs i propositionen att skillnaden i skattesats mellan skogslänen och storstadslänen beror på regelsystemet som sådant. Skillnaden uppstår genom att de regler som tillämpas för kommuner na inom utjämningen inte tillämpas för kommunerna utanför utjämningen. Motionärernaanser att samtliga kommuner bör omfattas av den kommunala FiU 1986/87:20skatteutjämningen. Vidare anser motionärerna att servicenivå och effektivitetskapar skillnader. Motionärerna anser också att en annan starkt bidragandeorsak till den kommunalekonomiska ojämlikheten är utformningen av despecialdestinerade statsbidragen. Dessa har en klar tendens till att förstärkaden ojämlikhet som har sin grund i olikheterna i fråga oril skattekraft (skolanundantagen). I en studie utförd på uppdrag av expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi konstateras: "Kommuner med bäst ekonomi (skattekraft)får höga bidrag" (Ds Fi 1986:7). I avvaktanpå en beredning föreslår följande regler . - Grundgarantimed bibehållande av skattekraftsklasser med 3-procentsin-tervaller från 103 %till av medelskattekraften. (Ändring i förhållande till propositionen.) - Tillägg elleravdrag på grimd av ogynnsam resp. gynnsam åldersstruktur Tillägg har gjorts förkommunernas kostnader för gymnasieskolan samt för landstingens kostnader förden öppna vården. Barnomsorgskostnaderna beaktas enligt nuvarande regler.Kommunernas kostnader för socialbidrag beaktas med den begränsningen att endasthänsyn till antalet bidragshushåll tas. Andelen familjer med bostadsbidragbeaktas men kostnadsberäkningen maximeras enligt villkoren för statligt bidrag.Vidare godtas den tekniska förändringen som föreslås i propositionen nämligenatt åldersfaktorn och bidrag för befolkningsminskning beräknas var för sig ochbestäms med en decimal (i huvudsak enligt propositionen). - Tillägg förstor befolkningsminskning Mofionärernagodtar skatteutjämningskommitténs förslag att den kompensation förfolkminskning som gäller för kommunerna också skall gälla för landstingen(enligt propositionen). - Skatteutjämningsbidragetberäknas med utgångspunkt från medelskattekraften och kommunernas ochlandstingskommunernas egna skattesatser . för kommunerna och14:50 kr. för landsting och . för kommuner utanför landsting (ändring iförhållande till propositionen). - Nuvarandespärregel om en höjning av grundgarantin med lägst av medelskattekrafteniförhållande till de regler som gällde 1979 slopas (enligt propositionen). - Nuvarandespärregel innebärande att avdrag för gynnsam åldersstruktur inte får leda tilllägre skattekraftsgaranti än av medelskattekraften bibehålls (ändring iförhållande till propositionen). Dessa förslag kompenserar enligt motionärerna kommunernaoch landstingen i som förlorar utjämningsmedel enligtregeringsförslaget. Likaså kompenseras kommunerna i norra för detinkomstbortfall dessa får som följd av propositionens regler om maximering avskattesatsen fill . Förslagen finansieras genom att kommunernas kompensationför förändrad företagsbeskattning slopas. Vidare sker en viss överföring avspecialdestinerade bidrag till skatteutjämningen. 1 motionFi215 (m) förordas en realt sett oförändrad utgiftsvolym. Detinnebär jämfört med en 2-procentig volymökning att kostnaderna för denkommunala verksamheten skall reduceras med 1988.Merparten av statsbidragen till kommunerna bör avvecklas med undantagför bl.a. ett väl fungerande skatteutjämningssystem. nödvändigtdels för att öka det kommunala självstyret, dels för,att kunna sänka dettotala skattetrycket. En minskning av statsbidraget till kommunerna får inteleda till kommunalskattehöjningar. Sådana skulle motverka strävan mot ettsänkt skattetryck och ökad valfrihet för de enskilda medborgarna. Motionärernaförordar därför att ett lagstadgat kommunalt skattestopp skall införas. En förutsättning för minskade statsbidrag och kommunaltskattestopp är att det sker en omfattande avreglering av statliga föreskrifteroch bidragsbestämmelser. En minskning av de specialdestinerade statsbidragengår väl att förena med att verksamhetsvolymen skall vara oförändrad.. bör ett så stort antal specialdestineradestatsbidrag som möjligt ersättas av ett allmänt kommunalt bidrag. Detta skallske som de detaljregleringar och bidragsbestämmelser som ärförknippade med statsbidragen avvecklas. Regeringen bör skyndsamt föreläggariksdagen förslag där de specialdestinerade bidragen slås samman till ettallmänt bidrag som fördelas mellan kommunerna.på ett likartat sätt som de specialdestineradebidragen. Motionärerna föreslår att de specialdestineradestatsbidragen minskas med . Dessutom börkompensationen för bolagsskatten avskaffas, vilket innebär ett intäktsbortfallför primärkommunerna med . Därutöver minskas kommunernasskatteintäkter med till följd av förslaget om grundavdragför barn. Minskningen bör göras i samband med att statentransfererar skatteintäkter till kommunerna. Totalt innebär således förslagetett intäktsbortfall med . föreslås emellertid att skatteutjämningsavgiftenavskaffas och att en viss förstärkning görs av den nuvarande kommunalaskatteutjämningen, främst i syfte att stimulera till lägre kommunalskattesatser.Tillsammans beräknas dessa förslag tillföra kommunerna . Den nu redovisade åtstramningengentemot kommunerna uppgårsåledes, utöver regeringens förslag, till . Föratt kunna stödja de kommuner som kan hamna i en besvärlig ekonomisk situafionföreslår motionärerna ett särskilt stöd. Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöraunderlaget för den skattefinansierade delen av kommunernas verksamhet. Någrasärskilda avgifter på skatteunderlaget bör därför inte förekomma.Skatteutjämningsavgiften bör därför avvecklas i sin helhet. För att begränsa den kommunala tillväxten bör de riktadestatsbidragen till kommunerna successivt minskas. Skatteutjämningen bör då inteurholkas! Tvärtom kan den behöva stärkas när de riktade statsbidragen tillkommunerna minskar. Skatteutjämningsbidraget bör beräknas utifrån en fixskattesats, vilken FiU 1986/87:20 bör vara . för primärkommun och13:50 kr. för landstingskommun samt . för landstingsfri kommun. Detta leder till att vissa kommuner med hög skatt fårlägre bidrag om inte andra åtgärder vidtas. Motionärerna accepterardärför regeringens förslag om höjda grundgarantinivåer för de kommuner ochlandsting som ligger över dessa skattesatser. De stora utdebiteringsskillnader som förekommer trots denomfattande utjämningen av skattekraft beror till betydande del på den politik som förs i olika kommuner. En del kommuner för en medveten högskattepolitik, fill inte ringa del uppmuntrad av de incitament som det nuvarande skatteutjäm- ; Genom att staten tidigare stimulerat tillhögre utdebitering är det nu angeläget att i stället stimulera tillskattesänkningar. Motionärerna föreslår därför att kommuner med särskilt högkommunal utdebitering, med vilket de avser . förprimärkommun, erhåller ett särskilt bidrag för att stimulera tillskattesänkning. Det extra skatteutjämningsbidraget skall utbetalas avskattesänkningen ned till . det år skattesänkningen genomförs.Därigenom får skatteutjämningen ett inslag som stimulerar till lägreskattesatser och minskade utdebiteringsskillnader mellan olika kommuner.- Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet böri allt väsentligt bibehållas. Grundgarantierna bör också bibehållasmed undantag av den korrigering som sker för kommuner med . När det gäller tekniken för beräkning av skillnader ikostnader för åldersstruktur och socialstruktur kan regeringens förslagaccepteras med vissa undantag. Kostnader för barnomsorg bör beräknasuteslutande med utgångspunkt i antalet barn i berörda åldrar. Någothänsynstagande till den faktiska utbyggnaden av barnomsorgen bör inte ske. föreslog att en särskildfaktor, individ- och familjeomsorg, med en mycket komplicerad beräkningsmodell,skulle införas. Regeringen föreslår i stället, att hänsyn skall tas tillantalet hushåll som erhåller socialbidrag minskat med antalet hushåll som fårersättning av statsbidrag. Motionärerna föreslår att faktorn kostnad försocialbidrag skall omfatta hushåll som får socialbidrag. förslag om tillägg vid storbefolkningsminskning accepteras. Det av motionärerna föi"eslagnaskatteutjämningssystemet innebär att utbetalade skatteutjämningsbidrag kommeratt öka något. Storieken beror till viss del på hur mycket de kommunalaskattesatserna sänks i högskatte-kommuner. Avvecklingen avskatteutjämningsavgiften ger också kommuner och landsting ett betydandetillskott. Mot detta skall ställas den neddragning av de specialdestineradestatsbidragen som motionärerna föreslår. I motion Fi302 (vpk) anförs att kommunerna har viktigasamhällsuppgifter när det gäller utbildning, omsorg och vård av såväl gamla som unga, bostäder och arbete. All erfarenhet visar att t.ex. en expansiv verksamhet -,., är ett bramedel för afbete och utveckling i regionerna. En hård nedskär- FiU 1986/87:20ningspolitik mot kommunerna riskerar att drabba de svaga grupperna och bidratill arbetslöshet och andra regionala problem. Ekonomiska orättvisor och socialnedrustning följer i spåren av åtstramningspolitik mot kommunerna. Därför ärvänsterpartiet kommunisterna i stället anhängare av en politik som garanterarkommunala resurser för en välfärdspolitik och fördelningspolitik till de svagagruppernas försvar. Trots skatteutjämningsbidragen växer klyftorna mellan rikaoch fattiga kommuner och utgör ett allvarligt samhällsproblem. Tendensen avbefolkningskoncentration till storstäderna och folkminskning i flertalet län ilandet bidrar till växande klyftor. Detta tvingar fram hög utdebitering i flertaletkommuner medan vissa andra har en bosättning av höginkomsttagare och därför kanhålla en relativt låg kommunalskatt. De stora skillnaderna mellan kommunernaberor huvudsakligen på olika förutsättningar. Regelmässigt är det högskattekraft i lågskattekommunerna och låg skattekraft i högskattekommunerna. Det är därför enligt motionärerna nödvändigt att införa enenhetsskatt för stat och kommun där kommunerna erhåller sin andel av skattenför att klara basbehoven med utgångspunkt från fastställda kriterier beräknadepå faktorer som befolkningsstruktur, skolans och den sociala omvårdnadens behovosv. Motionärerna anser att förslaget i propositionen innebär en klar strävanatt skjuta över kostnaden för skatteutjämningen på kommunsektorn för att därmedskona statskassan. Därigenom ökas pressen på den orättvisa proportionellaskatten som drabbar låg- och normalinkomsttagare hårdast. Staten har helt andramöjligheter till fördelningspolitiskt bättre inkomstkällor och kan dessutomprioritera mellan de verkligt stora utgiftsområdena i samhället. Motionärerna anser därför att skatteutjämningssystemet iprincip bör bibehållas, men den garanterade skattekraften tryggas i huvudsakvia av staten tillskjutet tillskott av skatteunderiag. Grundgarantin bör lägstvara av medelskattekraften (i likhet med skatteutjämningskommitténs förslag).Vissa tekniska förändringar i beräkningen av grundgarantins olika faktorer föråldersstruktur och social struktur, gymnasieskola och barnomsorg har iförslaget en positiv inriktning. Men fortfarande uppvisar den föreslagnainplaceringen av kommunerna i grundgarantin till synes oförklarliga skillnadersärskilt vid jämförelse med resp. kommuns ekonomi- och kostnadssituation. Tekniken med beräkningen av faktorer och tillägg förfastställande av grundgarantin måste bli föremål för ytterligare analys ochöversyn i syfte att utforma indextal för korrekta värden. Syftet bör vara attanpassa systemet som en övergångsfortn till en enhetsskatt för stat ochkommuner. Skatteutjämningsavgiften på /skr. kan inte godtas.Skatteutjämningssystemet, som närmast haft karaktären av ettprovisorium, måste ersättas av en mera långsiktig och varaktig lösning som kantrygga en demokratisk kommunalskattepolitik med beaktande av såväl enfördelnings-politisk som en regionalpolitisk målsättning. Utskottet FiU 1986/87:20 Denkommunala verksamheten finansieras främst genom utdebitering av kommunalskatt.I landstingskommunerna svarar skatterna för av , finansieringen och ikommunerna utgör de av de totala inkomsterna. Övriga finansieringskällorär statsbidrag, avgifter och lån. Förlandstingskommunerna utgörs en väsentlig del av finansieringen av den s.k.Dagmarersättningen, dvs. överföringen av medel från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Den ingår i tabell 1 under rubriken , bidragoch ersättningar. Vissa inkomster landstingen1970-1985, i procent av resp. års totala inkomster Landstingsskatt Skatteutjämningsbidrag Vårdavgifter, bidrag och ersättningar Nya län Övriga inkomster Ikommunerna har statsbidragen svarat för ungefär en fjärdedel av inkomsternaunder det . Det framgår av tabell 2. Vissa inkomster förkommunerna 1970-1985, i procent av resp, års totala inkomster 1970 I975 1980 19i5 Bidragenoch ersättningarna från staten till kommunsektorn kan indelas i tre huvudgrupper: allmänna bidrag, specialdestinerade bidrag samt ersättningar från sjukförsäkringssystemet. Det allmänna bidraget utgör ett tillskott till den kommunala ekonomin utan särskilda förbehåll beträffande medlens användning. Det utgår som ordinarie och extra skatteutjämningsbidrag. De specialdestinerade statsbidragen utgår till visskommunal verksamhet. FiU 1986/87:20 De kan gälla dels verksamheter som kommuneroch landsfingskommuner måste ombesörja enligt beslut av riksdag och regering,dels frivilliga verksamheter som staten vill stimulera. De specialdestineradebidragen utgör den största bidragsposten till den kommunala sektorn även om ensuccessiv förskjutning skett mot skatteutjämningsbidrag. Av tabell 3 framgåratt de specialdesfinerade bidragen utgjorde av de' totalastatsbidragen. Statsbidrag ochersättningar till kommuner och landstingskommunei- (miljarder kronor) Allmänna bidrag därav kommuner landstingskommuner Specialdestinerade bidrag därav kommuner landstingskommuner 14,1 11,2 ' 2,9 Andel allmänna bidrag i % avtotala bidrag 16,0 14,4 16,2 17,7 19,1 Andel specialdestinerade bidrag i % av totala bidrag 77,7 77,9 ' 70,3 63,7 63,3 beräknas de specialdesfinerade bidragen uppgå till44 miljarder kronor. De skulle därmed svara för av de totalastatsbidragen. Staten specialdestinerar statsbidrag till ca 60 olikakommunala och landstingskommunala verksamheter. Kommunerna kan därutöver få delav statsbidrag som också utgår till näringslivet. De specialdestinerade statsbidragen utgår som drift- ochinvesteringsbidrag. svarade driftbidragen för av despecialdestinerade statsbidragen. Investeringsbidragens andel varierar i omfattning mellanolika år. Detta kan förklaras" med att investeringsbidragen i vissutsträckning utgör stimulansbidrag. Genom att möjliggöra för kommunerna ochlandstingskommunerna att söka investeringsbidrag inom en sektor söker statenstimulera utbyggnaden av en verksamhet. När utbyggnaden av verksamhetenär avklarad och stimulansmotivet upphört kan bidraget minskas eller heltupphöra. Ett exempel är bidragen till kommunala avloppsreningsverk som /81. De specialdestinerade statsbidragens fördelning på olikakommunala verksamheter visar att huvuddelen av bidragen - - går fill den kommunala undervisningen, dvs. , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. , vari ingår barnomsorg, pensionärs, och handikappservice samt individ- och familjeomsorg erhåller av de totala specialdesfinerade statsbidragen. Bidragen till undervisning och social 30 omsorgsvarar således för av de totala driftbidragen till FiU 1986/87:20kommunerna. En tiondel av statsbidragen fördelas till verksamheter inomområdena mark, bostäder och kommunikationer. infördes statsbidragettill sysselsättningsbefrämjande åtgärder i kommunerna och utgjorde då avde totala driftbidragen. utgjorde bidraget av de totaladriftbidragen. På den landstingskommunala sidan utgör statsbidrag ochersättningar till hälso- och sjukvården den överlägset största delen med nära70 %. Därnäst kommer andelen statsbidrag till undervisning och kultur, somutgör av det totala statsbidraget till landstingskommunerna. I statskontorets - modellskisser (Ds Fi 1983:26), till expertgruppen för studier ioffentlig ekonomi, belyses statsbidragens betydelse för olika verksamheter ikommunerna. De fem största bidragens andel av resp. verksamhets totalakostnader undersöktes. Statsbidragen har för de undersökta områdena betydelse som inkomstkälla. Detta gäller i särskilt hög grad förgrundskolan. I följande sammanställning redovisas motsvarande täckningsgrad år1985. Statsbidragens andel av driftkostnaderna(procent) Grundskola,undervisning 73 Gymnasieskola,undervisning 57 Bidrag tillarbetsbefrämjande åtgärder 63 Statliga driftbidrag i procent av totala driftkostnaderna 20 Undersökningen visar att statsbidraget till ärdet största bidraget i samtliga kommuner. Inom utbildningsområdet och förverksamhet inom arbete och näringsliv är kommunerna i inre (de fyranordligaste länen utom kustkommunerna) de största mottagarna av statligadriftbidrag (beräknat per invånare). En motsatt tendens kan skönjas för statsbidraget tillbarnomsorgen. I kommuner med lågt invånarantal svarar bidragen tillbarnomsorgen för en tiondel av det totala bidraget medan andelen i de storakommunerna är en fjärdedel. Statsbidrag till gymnasieskolan svarar för en låg andel ide mindre kommunerna eftersom dessa i de flesta fall saknar gymnasieskola. Statliga driftbidrag 1985 för vissaverksamlietsgrenar i olika grupper av FiU 1986/87:20 kommuner Inre Övriga Storstads- Övriga Norriand kommuner länen iskogslänen Källa: Kommunernas finanser 1985 (SCB) Ersättningfrån sjukförsäkringssystemet grundas på den överenskommelse som träffades medsjukvårdshuvudmännen första gången , den s.k. Dagmaröverenskommelsen. infördes ett i grunden förändrat system förersättning från den allmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen. Detinnebar en övergång från prestafionsbundna ersättningar till en samladersättning per invånare för främst primärvården och annan öppen vård. Det nyasystemet innebar också en samordning med försäkringens ersättningar tillprivatpraktiserande läkare och sjukgymnaster. Den första överenskommelsen som träffades gälldeersättningar och innebar en total ersättning frånsjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen med ca 11483 milj. kr. (prop.1983/84:190, SfU 31, rskr. har en ny överenskommelse träffatsefter överläggningar mellan företrädare för och sjukvårdshuvudmännen(prop. 1985/86:167). Överenskommelsen bygger vidare på det nya regelsystemetmed inriktning på ytterligare utjämning av ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen och ytterligare förenklingar. De sammanlagdaersättningarna beräknas till 12075 milj. kr. Härtill kommer ettsärskilt .statsbidrag med 159 milj. kr. till den psykiatriska vården. Utskottet återkommer i ett särskilt avsnitt fillskatteutjämningsbidragen. Till de generella inslagen i transfereringssystemetkan också inräknas kompensationen till kommunerna för slopad kommunalföretagsbeskattning (1570 milj. kr. ) och skatteutjämningsavgiften sominfördes för att i statsbudgeten finansiera den automatiska ökningen avskatteutjämningsbidragen. Avgiften tas ut på det totala skatteunderlaget ochuppgick fill /skr. och höjdes för fill /skr.Härtill kommer att istället för vissa besparingar inom utbildningsområdet tas en särskild FiU1986/87:20 avgift på0:13 kr./skr. ut av kommunerna. För kommuner med en egen skattekraftöverstigande av medelskattekraften tas en tilläggsavgift ut på detöverstigande skatteunderlaget. Denna tilläggsavgift utgår efter en berör denna avgift endast och 1 budgetpropositionen föresläs attskatteutjämningsbidragen omfördelas och sänks, att skatteutjämningsavgiftenskall reduceras samt att vissa ändringar genomförs i några av despecialdestinerade bidragen. De sammantagna statsfinansiella effekterna avförslagen framgår av tabell 5. I tabellen redovisas även förslagen ipartimotioner som berör kommunsektorn. I tabellen har beaktats resultatet av de nya beräkningarsom gjorts, sedan budgetpropositionen avlämnades, av hur kommunernas kostnaderoch statsbidragen påverkas av att det kommunala bostadstillägget för folkpensionhöjs. Kommunernas kostnader till följd härav beräknas nu öka med 745 milj. kr.Statsbidragen beräknas emellertid öka med 585 milj. kr. vilket skulleinnebära att kommunernas nettokostnader ökar med 160 milj. kr. mot ibudgetpropositionen antagna 800 milj. kr. Förslag till förändringarav transfereringarna till och från kommunsektorn , framlagdabudgetpropositionen och i partimotioner (-1- =förstärkning för kommunsektorn, - = försvagning för kommunsektorn) Fi215 (m) Fi320 (fp) Fi308 (c) Fi302 (vpk) -h 1 025 -t- 2 750 Kompensation för slopad före- Bidrag till allmän sjukvård -1- 1 030 -h 1 720 -1- 1 040 -1- 1 240 Åtgärder vid sidan av statsbudget -1- 6 540 Av tabellen framgår att såväl i budgetpropositionen som ipartimotionerna från moderata samlingspartiet och föreslåsnedskärningar i de generella delarna av transfereringssystemet tillkommunsektorn. I motion Fi215 (m) föreslås dessutom omfattande reduceringar avde specialdestinerade statsbidragen samt att ett kommunalt grundavdrag förbarn införs vilket reducerar kommunernas skatteunderlag. I motion Fi308 (c) föreslås att medel överförs tillskatteutjämningssystemet genom att de specialdestinerade bidragenreduceras med i storleksordningen . Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion F'i302 (vpk) att såväl den 33 3 1986/87. generelladelen, i form av sänkt skatteutjämningsavgift, som den specialdes- FiU1986/87:20 tinerade delen av transfereringssystemet förstärks. Utgångspunkten för omfattningen av förslagen ibudgetpropositionen, i motionerna Fi215 (m), Fi320 (fp) och i Fi308 (c) är attden kommunala sektorns tillväxt bör begränsas till vad som ärsamhällsekonomiskt acceptabelt - som budgetunderskottet måstereduceras.