bet · GA01LU26 · 1986-12-31 00:00:00 — om följdlagstiftning till m.m. (prop.1986/87:86 delvis) Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87:86, vari läggs fram förslag omföljdlagstiftning till m, m, I propositionen föreslås altsåväl som lagen om sambors gemensamma hem skall träda i kraftden , Vidare föreslås följdändringar i ett stort antal lagar.Följdändringarna är i huvudsak av teknisk natur. Ändringar av sakligbeskaffenhet föreslås dock när det gäller regler omtillgreppsbrott mot närstående m, m. och bestämmelserna i försäkringsavtalslagen(1927:77) om jämkning av förmånstagarförordnanden. Tväi propositionen framlagda lagförslag kommer att behandlas av utskottet isamband med proposition 1986/87:90 om ny konkurslag resp, proposition1986/87:124 om de homosexuellas situation i samhället, Ibetänkandet behandlar utskottet också tre med anledning av propositionenväckta motioner, vari bl, a, yrkas att ikraftträdandetidpunkten föräktenskapsbalken m. m. skall senareläggas. Utskottettillstyrker bifall till propositionen och avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats en reservation (m, fp, c) och ett särskilt yttrande(m). Ipropositionen föreslär regeringen () - efter hörande avlagrådet att antar i propositionen framlagda förslag till 1, lag om införande av , 2, lag om ikraftträdande av lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem, 3, lag om ändring i , 4, lag om ändring i jordabalken, 5, lag om ändring i , 6, lag om ändring i , 7, lag om ändring i utsökningsbalken, 8, lagom ändring i sjölagen (1891:35 s, 1) 9, lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internafionellarättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, 10, lag om ändring ilagen (1904:48 s. 1) om samäganderätt. I 1986/87. 11, lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal, LU 1986/87:26 12, lag om ändring i lagen (1936:83)angående vissa utfästelser om gåva, 13, lag om ändring i lagen (1946:807)om handläggning av domstolsärenden, 14, lag om ändring i lagen (1960:729)om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 15, lag om ändring i lagen (1966:680)om ändring av vissa underhällsbidrag, 16, lag om ändring i lagen (1968:576)om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, 17, lag om ändring i fastighetsbildningslagen(1970:988), 18, lag om ändring i rennäringslagen(1971:437), 19, lag om ändring bostadsrätislagen(1971:479), 20, lag om ändring i rättshjälpslagen(1972:429), 21, lag om ändring i vapenlagen(1973:1176), 22, lag om ändring i riksdagsordningen, 23, lag om ändring i gruvlagen(1974:342), 24, lag om ändring i lagen (1981:131)om kallelse på okända borgenärer, 25, lag om ändring i lagen (1982:352)om rätt till fastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt, 26, lag om ändring i lagen (1985:658) omarrendatorers rätt att förvärva arrendestället, 27, lag om ändring i konkurslagén(1987:000), Lagförslagen1 -3 och 5-26 har intagits i bilaga till betänkandet. Lagförslag 4 kommer att behandlas av utskottet ibelänkandet LU 1986/ 87:28 i samband med behandlingen av regeringensproposition /87:124 om de homosexuellas situation i samhället, ochlagförslag 27 kommer att behandlas av utskottet i betänkandet LU 1986/87:32 isamband med behandlingen av regeringens proposition 1986/87:90 om nykonkurslag. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisastill vad utskottet anför nedan på s. 35, 1986/87: L130 av m.fl. (m) vari yrkas 1. att beslutar att skallträda i kraft först , 2. att , för del fall attsambolagen antas, beslutar att denna skall träda i kraft först den I januari1990, 3. att avslår samtligaföljdändringar till sambolagen som föresläs i proposition 1986/87:86 om följdlagstiftningtill m, m, 1986/87:LI31 av m, fl. (fp) vari yrkas 1. att , med ändring av regeringens förslag,beslutar att och lag om införande av samtdärtill hörande följdändringar i resp. lag träder i kraft den , 2.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad LU1986/87:26 som i motionen anförts angående den framtida lagtillämpningen vidövergången mellan nu gällande lag och den som föresläs träda i kraft. 1986/87:L132av m.fl, (c) vari yrkas att beslutar attäktenskapsbalken, ändringarna i och lagen om sambors gemensamma hemsamt lagändringar i anledning av dessa lagar skall träda i kraft den 1 januari1989, Riksdagenhar beslutat anta regeringens i proposition 1986/ 87:1framlagda förslag till äktenskapsbalk, lag om ändring i och lag omsambors gemensamma hem (LU 1986/87:18, rskr, 159), (ÄktB)skall ersätta den nuvarande (GB), I den nya balken hargällande regler i GB om äktenskaps ingående och upplösning samt om makarsunderhållsskyldighet arbetats in i huvudsakligen oförändrat skick. Nyheterna iÄktB avser främst bestämmelserna om makars förmögenhetsförhållanden. De nyareglerna i syftar till att skapa ett starkare ekonomiskt skydd fören efterlevande make vid den andra makens död. Bl, a. kommer en efterlevandemake att ärva före gemensamma barn, I lagen om sambors gemensamma hem(sambolagen) ges regler om hur det gemensamma hemmet skall delas i fall då ettsamboförhållande upphör. Även sambolagen syftar till att ge skydd ät en ekonomisktsvagare part. Varken eller sambolagen innehåller någraikraftträdande- eller övergångsbestämmelser. I övergångsbestämmelserna tillden nämnda lagen om ändring i anges att den träder i kraftsamtidigt som . Ipropositionen läggs fram förslag till en lag om införande av äktenskapsbalkenoch en lag om ikraftträdande av sambolagen, s. k. promulgationsla-gar, samttill följdändringar i ett stort antal lagar. Promulgationslagentill innehåller föreskrifter om balkens ikraftträdande och omupphävande av och lagen (1959:157) med särskilda bestämmelserom makars gemensamma bostad samt övergångsbestämmelser. Promulgationslagen tillsambolagen innehåller föreskrifter om lagens ikraftträdande och om upphävandeav lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad, Ipropositionen föresläs att , sambolagen och följdändringarnaskall träda i kraft och att vid ikraftträdandet den nyalagstiftningen i princip skall bli tillämplig i sin helhet även pä beståendeäktenskap och samboförhållanden. Undantag görs dock för äktenskap som haringåtts före är 1921 för vilka den äldre i huvudsak föreslåsgälla även i fortsättningen. Undantag görs också för de fall när talan omäktenskapsskillnad väckts LU 1986/87:26 eller den ena maken avlidit föreikraftträdandet, I dessa fall tillämpas äldre rätt fortfarande. Även i fråga omsambolagen gäller att de nya reglerna inte skall tillämpas närsamboförhållandet har upphört före ikraftträdandet. Förslagen till följdändringar är i' huvudsak av lagteknisknatur. Vissa sakliga ändringar föreslås dock. Sålunda föresläs i fräga om brottsbalkenbl, a. att bestämmelserna om bodräkt (8 kap, 4 §) skall upphävas och attreglerna om åtalsbegränsning för vissa tillgreppsbrott (8 kap, 13 §) skall gesen mera generell utformning. Dessa regler bör enligt förslaget omfatta var ochen som inte endast tillfälligt sammanbor med gärningsmannen. Vidare föreslåsatt regeln om ansvarsfrihet för närstående vid skyddande av brottsling (8 kap.17 §) skall ges en utformning som möjliggör en friare intresseavvägning. Även förslaget till följdändringar i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal (FAL) innehåller vissa materiella ändringar. Reglerna omjämkning av förmånstagarförordnanden (104 §) såväl förenklas som anpassas tillden nya äktenskapslagstiftningen. Ändringarna innebär alt ettförmånstagar-förordnande skall kunna jämkas till förmän för efterievande makeoch bröstarvingar om en tillämpning av förordnandet skulle leda till oskäliga'resultat: En särskild jämkningsregel föreslås gälla för det fallet att försäkringstagarenvid sin död låg i skilsmässa eller var skild utan att ha gjort bodelning. Denefterlevande skall dä ha rätt till jämkning för att få ut sin bodelningsandel.Rätten att påkalla jämkning enligt de nya reglerna skall preskriberas ett årefter det att bouppteckning har avslutats eller dödsboanmälan gjorts, I FALintas ocksä en bestämmelse om att ett förmånsta-garförordnande till make skallanses förfallet om makarna låg i skilsmässa vid försäkringstagarens död (105§), En sädan regel anses i praxis redan gälla. Slutligen föreslås att de nya jämkningsreglernaockså skall gälla i fråga om olycksfalls- och sjukförsäkringar. Förslagen i propositionen till ändringar i brottsbalkenbygger såvitt gäller tillgreppsbrotten pä förmögenhetsbrotlsutredningens (Ju1976:04) förslag i betänkandet (SOU 1983:50) Översyn av lagstiftningen om förmögenhetsbrottutom gäldenärsbrolt. Till grund för lagförslagen i övrigt i propositionen utomsåvitt avser ändringarna i FAL ligger familjelagssakkunnigas betänkande (SOU1981:85) Äktenskapsbalk. Lpropositionen framhålls att de nya reglerna medför behovav följdändringar i bl.a, lagen (1941:416) öm arvsskatt och gåvoskatt. Dennalag ses över av arvs- och gävoskattekommittén. Chefen för finansdepartementetavser enligt vad som anförs i propositionen att senare lägga fram de förslaglill ändrade arvsskalteregler som behövs för tiden intill dess att en nyarvslagstiftning pä grundval av kommitténs arbete kan träda i kraft. I sambanddärmed kommer han ocksä enligt vad som uppges i propositionen att lägga fram deförslag till följdändringar i kommunalskattelagen (1928:370) som behövs.Propositionen innehåller därför inte några förslag till följdändringar i dessalagar. Även erforderliga lagändringar i förordningen (1931:429)om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap, adoption ochförmyhder- skåpkommer, framhålls det i propositionen, att föreläggas vid LU1986/87:26 en senare tidpunkt. Tidpunkten för ikraftträdandet m.m. Som tidigare nämnts föreslås i propositionen ätt den nyalagstiftningen på äktenskapsrättens område liksom sambolagen i sin helhet skallträda i kraft och i princip bli tillämplig också påbestående rättsförhållanden, I motionerna 1986/87:L130 (m), 1986/87:L131 (fp) och1986/87:L132 (c) riktas kritik mot den föreslagna ikraftträdandetidpunkten.Motionärerna framhåller att den nya lagstiftningen blir av genomgripandebetyde|se för det stora flertalet människor i vårt land och att det redan avdetta skäl är angeläget att övergångstiden inte blir för kort. Härtill kommerenligt motionärerna att de nya reglerna avses få retroaktiv verkan iförhållande till redan ingångna äktenskap och inledda samboförhållanden, någotsom ställer särskilda krav pä en generöst tilltagen övergångstid. Sålundamäste allmänheten ges en tillfredsställande information om de nya reglerna föratt. förhindra att enskilda personer drabbas av rättsförluster på grund av ' .bristande kännedom om ändringarna. Vidare måste de enskilda ges niöjlig-het attöverväga vilka åtgärder de behöver vidta inför övergången till det nyaregelsystemet. Motionärerna nämner som exempel att många människor kan kommaatt behöva skriva om äktenskapsförord och testamenten, 1 motionerna L130 ochL131 framhålls också att de nya reglerna medför ett stort behov av utbildningför praktiskt verksamma jurister. Motionärerna i motionerna L131 och L132påtalar att det, mot bakgrund av att förberedelsearbetet inför den nu aktuellareformen pågått ända då familjelagssakkunniga tillkallades, nusaknas anledning att pressa fram ett ikraftträdande. Enligt motionerna L130 ochL132 har man i samband med tidigare reformer av motsvarande betydelse låtitbetydligt löpa mellan beslut att anta lagstiftningen ochikraftträdandet. I motion L130 yrkas (yrkandena 1 och 2) att tidpunkten föräktenskapsbalkens och sambolagens ikraftträdande bestäms till den 1 januari1990. I motionerna L131 yrkande 1 och L132 hemställs att tidpunkten förikraftträdandet bestäms till . Utskottet vill för sin del erinra om att de regler som förnärvarande gäller i fräga om förmögenhetsordningen i äktenskap och behandlingenav makars egendom när äktenskapet upplöses i allt väsentligt tillkom när GB infördesår , Som utskottet framhöll vid behandlingen av förslaget till ÄktB (LU1986/87:18) har samhällsutvecklingen fört med sig att kommit att tesig otidsenliga. Många av dessa regler tillämpas inte heller längre. Utskottetkan också konstatera att genom införs regler som bygger pånutida värderingar och som är anpassade till dagens samhälle. Enligt utskottetsmening är det mot denna bakgrund angeläget att, som föreslås i propositionen,blir tillämplig i sin helhet vid ikraftträdandet. För ensådan ordning talar också praktiska skäl. När infördes år 1920valde man att med vissa undantag - lata den äldre varatillämplig på makars förmögenhetsförhållandennär äktenskapet hade ingåtts före ikraftträdan- LU 1986/87:26 det av dennya balken. har därför två olika regelsystem tillämpats, vilkethar medfört stora olägenheter. En liknande situation bör inte uppkomma iframtiden. Det sagda gäller även i tillämpliga delar i fråga om sambolagen. Utskottet ställer sig således bakom principen att ÄktB ochsambolagen skall bli tillämpliga fullt ut vid ikraftträdandet. Som framhålls imotionerna kommer en sådan ordning att innebära att de nya reglerna blirgällande även för bestående rättsförhållanden och reglerna kommer därmed attges en retroaktiv verkan. Eftersom den allmänna grundsatsen om att en ny laginte bör ges tillämpning på rättsförhållanden som uppkommit före lagensikraftträdande inte anses gälla inom familjerättens område (se KU 1974:60)möter inte hinder mot att ÄktB och sambolagen i sin helhet bhr tillämpliga vidikraftträdandet. Som föreslås i propositionen bör dock vissa undantag görasfrån principen om att de nya reglerna skall få genomslag i sin helhet. Tilldenna fräga återkommer utskottet nedan. När det gäller frågan om ikraftträdandetidpunkten kanutskottet helt dela motionärernas uppfattning om vikten av att denna bestämsunder hänsynstagande till det förberedelsearbete som krävs inför reformens genomförande.Vid riksdagsbehandlingen av förslaget till äktenskapsbalk framhöll utskottetatt det med hänsyn till den nu aktuella reformens betydelse för det heltövervägande antalet människor i vårt land är mer angeläget än eljest då nylagstiftning genomförs att en allsidig och brett upplagd information om de nyareglerna och deras konsekvenser kommer till stånd. Som framhålls avmotionärerna måste vidare praktiskt verksamma jurister utbildas i de nyabestämmelserna samt allmänheten ges tillfälle att ta ställning till vilkaåtgärder som i det enskilda fallet kan behöva vidtas inför reformensgenomförande. Det nu anförda talar för en förhållandevis långövergångsperiod. måste det emellertid beaktas att den beslutadereformen av äktenskapsrätten m, m, fyller ett angeläget behov och att detdärför är viktigt att den kan träda i kraft . Vid enavvägning av de delvis motstridiga intressen som sålunda gör sig gällande finnerutskottet att den i propositionen föreslagna tidpunkten, ,bör kunna godtas. Utskottet har härvid beaktat att huvuddragen av den nyalagstiftningen varit kända . Propositionen om m, m,framlades sålunda för , och utskottetavgav sitt betänkande i ärendet , Lagrådsremissen med förslagtill följdlagstiftning beslutades i böljan av , och lagrådetsyttrande över den avlämnades , På grund av det anförda fillstyrker utskottet bifall tillpropositionen i aktuell del och avstyrker bifall till motionerna L130 yrkandena1 och 2, L131 yrkande 1 och L132, I motion L130 (m) erinras om att moderata samlingspartieti samband med behandlingen av förslaget till sambolag motsatte sig att dennalag antogs samt att vid tiden för motionens väckande ännu inte fattatbeslut om lagstiftningen. Mot denna bakgrund yrkar motionärerna (yrkande 3)avslag på samtliga de följdändringar till sambolagen som föreslås ipropositionen. Utskotteterinrar om att som tidigare nämnts i är LU 1986/87:26antagit sambolagen. De nu föreslagna följdändringarna bör således genomföras.Förslagen i sig föranleder inte några särskilda uttalanden från utskottetssida. Utskottet tillstyrker således bifall till propositionen även i denna deloch avstyrker bifall till motion L130 yrkande 3, Vissa frågor om övergångsreglerna Somovan redovisats blir i princip ÄktB tillämplig pä de rättsförhållandensom består vid ikraftträdandet. Enligt 2 § promulgationslagen skall sålunda vidÄktB:s ikraftträdande GB upphöra att gälla, dock med den begränsning som följerav promulgationslagen. Bestämmelser om sädana begränsningar av ÄktB:stillämplighet finns 1414 §§ promulgationslagen, I propositionen redovisardepartementschefen vissa synpunkter på frågan vilka övergängsprinciper som börgälla. Huvudregeln anges böra vara att ÄktB i sin helhet skall bli tillämpligomedelbart. Det görs dock ett tillägg av innebörd att man även på detfamiljerättsliga området bör beakta de skäl som ligger bakom den annars inomcivilrätten gällande grundsatsen att en ny lag inte bör ges tillämpning pärättsförhållanden som uppkommit före lagens ikraftträdande. Lagrådetframhåller i sitt yttrande att familjelagssakkunniga i sitt betänkande gjortnågot mera utförliga uttalanden om räckvidden av undantagen från huvudregeln omÄktB:s omedelbara tillämplighet. Enligt lagrådet var de sakkunnigas tankeuppenbarligen att övergängsproblem av undantagsnatur borde kunna lösas genomatt i rättstillämpningen hänsyn skulle tas till de allmänna grundsatser påvilka övergångsregleringen vilar, dvs, att ÄktB i princip skall slä igenom närdet gäller egentlig omstrukturering av äktenskapsrätten men att - när hinderinte möter frän den synpunkten -avtal och andra rättshandlingar som förekommitunder äldre rätts tid skall bedömas utifrån det rättsläge som gällde närrättshandlingen företogs. Lagrådet framhåller att departementschefens uttalandeinte synes vara att uppfatta såsom ett avståndstagande från detta synsätt. Lagrådetanser sig i princip kunna godta en sådan uppläggning i fräga omövergångsproblemafiken. Lagrådet gör dock vissa preciserande uttalanden för attnärmare klargöra hur rättshandlingar som tillkommit under äldre rätts tid skallvara att bedöma efter ÄktB:s ikraftträdande. I slutprotokollet anslutersig departementschefen till lagrådets uttalande. Motionärernai motion L131 (fp) framhåller att ett ikraftträdande förutsätteratt de övergångsproblem som kan uppkomma för enskilda människor kan lösas päett smidigt sätt. Enligt motionärerna måste utgångspunkten vid en eventuellframtida tolkning av innebörden i en rättshandling vara parternas avsikt medrättshandlingen för dess ingående. Motionärerna hänvisar tilllagrådets ovan redovisade uttalanden och framhåller att dessa uttalandenkompletterade med vad motionärerna anför om tolkningsföreträde för parternasavsikt ger erforderlig garanti för att en mjuk tillämpning avövergångsbestämmelserna skall bli huvudregel. De yrkar (yrkande 2) att detanförda ges regeringen till känna. Utskottet har i detföregående avsnittet ställt sig bakom förslaget i propositionenom att ÄktB i sin helhet skall bli tillämplig vid LU 1986/87:26ikraftträdandet, I likhet med departementschefen anser utskottet dock att vissauttryckliga undantag bör göras frän principen om att ÄktB skall få genomslagfullt ut. Undantagsbestämmelserna bör såsom föreslås i propositionen ta siktepä de mest betydelsefulla spörsmålen, medan det får överlämnas åt rättstillämpningenatt finna lösningar på övriga övergängs-frågor som kan uppkomma. Utskottet harinte några erinringar mot de föreslagna undantagsreglerna. När det gäller metoden för lösningen av de övergångsfrågorsom inte omfattas av undantagsbestämmelserna kan utskottet i likhet med departementschefenansluta sig till vad lagrådet anfört, ÄktB bör således i princip tillämpas när det gälleregentlig omstrukturering av äktenskapsrätten. Om hinder inte möter från dennasynpunkt bör avtal och andra rättshandlingar som ingåtts före ikraftträdandetbedömas utifrån det rättsläge som rådde när rättshandlingen företogs. Att sommotionärerna förespråkar ocksä parternas.avsikt med rättshandlingen skall vägasin vid bedömningen av huruvida ÄktB eller äldre rätt skall tillämpas på den kanutskottet inte förorda. En sådan ordning låter sig inte förenas med de avlagrådet och departementschefen uppdragna riktlinjerna för lösning avövergångsproblemen och skulle i vissa fall kunna stå i direkt strid medriktlinjerna. Som exempel härpå vill utskottet hänvisa till vad lagrådet anförtom att en naturiig princip synes vara att avtal och andra rättshandlingar, somingåtts under GB:s tid och som enligt dä gällande regler var ogiltiga men sominte skulle vara ogiltiga enligt ÄktB:s regler, inte tar åt sig giltighet i ochmed ÄktB:s ikraftträdande. Skulle parternas avsikt med rättshandlingentillmätas betydelse i ett sådant fall skulle det kunna leda till atträttshandlingen ändock bedömdes som giltig. En annan sak är att parternas syftemed en rättshandling självfallet har betydelse när det gäller tolkningen avavtalels närmare innebörd, exempelvis huruvida rättshandlingen innefattar köpeller gåva. Att parternas vilja skall beaktas vid tolkning av avtal och andrarättshandlingar följer av tillämpade rättsregler och kräver intenågot särskilt uttalande från sida. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall tillyrkande 2 i motion LI31, I propositionen läggs fram förslag till ändringar i ettstort antal författningar. Lagändringarna är huvudsakligen av lagtekniskkaraktär och innebär en anpassning till de nya reglerna i ÄktB och sambolagen.Sådana ändringar föreslås i bl, a, jordabalken och lagen (1985:658) omarrendatorers rätt att förvärva arrendestället. Med anledning av de sålunda föreslagna ändringarna villutskottet erinra om att tagit upp frågan huruvidainte sambor . borde likställas med makar i arrenderättsliga sammanhang. Vidriksdagsbehandlingen av reform av arrendelagstiftningen (prop, 1983/84:136, LU 35, rskr, 394) framhöll utskottet sålunda att när det gällde såväl jordägarens rätt attåterta arrendestället enligt 9 kap, 31 § jordabalken som LU 1986/87:26jordbruksarrendatorns rätt att överlåta arrendet det fanns starka skäl för atthär med make jämställa den som jordägaren resp, artendatorn sammanlever medunder äktenskapsliknande förhållanden. Med hänsyn till att frågan om samborsekonomiska förhållanden övervägdes inom ansäg sigutskottet visserligen inte då böra förorda en ändring av arrendereglerna.Utskottet förutsatte dock att frågan fick en tillfredsställande lösning isamband med ställningstagandet till familjelagssakkunnigas förslag. Frågantogs äter upp vid behandlingen av förslaget till lag om artendatorers rätt attförvärva arrendestället (prop, 1983/84:136, LU 1984/85:35, rskr, 309). fanns det starka skäl för att i den aktuella lagen föra in ettuttryckligt undantag också för dem som bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. Med hänsyn till att frågan öm lagstiftning om sambors ekonomiskaförhållanden fortfarande var aktuell, ansäg sig utskottet visserligen inte dåböra förorda någon ändring i reglerna. Utskottet förutsatte dock att fråganfick en tillfredsställande lösning i samband med ställningstagandet tillförslagen om sambors ekonomiska förhållanden. Närdet gäller frågan huruvida i lagstiftningen sambor mera allmänt bör jämställasmed makar framhåller departementschefen i den nu aktuella propositionen attsambolagen grundar sig på uppfattningen att man inte bör skapa sä utförligaregler för sambor att man därigenom åstadkommer vad som skulle kunna betecknassom ett äktenskapsliknande system av lägre dignitet. De som vill att ett meraheltäckande juridiskt system skall tillämpas på deras samlevnad fär alltsåenligt departementschefen lata registrera sin samlevnad genom att ingåäktenskap. fastighetsrättslig eller annan lagstiftning allmänt jämställa sambo medifiake skulle, fortsätter departementschefen, strida mot den syn pä frågan omlagreglering av samboförhällanden som ligger till grund för förslagen ipropositionen om äktenskapsbalk m, m, I stället bör man enligt hans meninganalysera varje lagstiftningsfråga för sig och överväga i vad mån del främstmed hänsyn till den svagare parten är påkallat med särskilda lösningar av dejuridiska problem som kan uppstå vid samboförhällanden.