bet · GA01NU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Detta delprogramskall ses som ett komplement fill det tidigare nämnda delprogrammet. I propositionenerinras om att processindustrin omfattar ett relativt begränsat antal storaföretag med väl fungerande kollektiv forskning. Med hänsyn härtill anserregeringen att STU bör överväga möjligheterna att i samverkan med berörda branschorgan utarbeta mer långsiktiga insatsprogram inomsektorer som är vikfiga för energipolitiken. För den kommande treårsperioden har medelsbehovet för detvå delprogrammen beräknats fill totalt 230 milj. kr. Regeringen anser att 77milj. kr bör avsättas för /88. I kommunisternas partimofion 1986/87:N132förordas att medelsbehovet för det kommande budgetåret beräknas till 90 milj.kr. Motionärerna ansluter sig till STU:s förslag om en samordning av insatsernaför att effektivisera elanvändningen och att främja elproduktionen inomprocessindustrin. Förslaget i motionen framläggs med åberopande av STU:sbegäran om en - för att denna samordning skall kunna genomföras - störremedelsram än den energiforskningsutredningen har föreslagit. Den utökade ramenbör enligt motionärerna även rymma stöd till prototypinstallationer och studierav modellfabriker. Kravet i motion 1986/87:N132 (vpk) torde delvis bygga påett missförstånd. Som tidigare redovisats har regeringen utökat programmetjämfört med utredningens förslag i linje med vad STU har anfört. Medelsbehovetför hela programperioden har beräknats till 230 milj. kr. inkl. medel fördelprogrammet Gemensamma energitekniker. medelsberäkningom 80 milj. kr. avsåg som redan nämnts behovet för treårsperioden, inte /88 som motionärerna tydligen har uppfattat utredningsförslaget.Motionsyrkandet avstyrks. Den av regeringen förordade medelsfilldelningen harutskottet inget att erinra mot. Insatserna inom programmet Energianvändning för bebyggelsesker med statens råd för byggnadsforskning (BFR) som ansvarigt programorgan. I motsats till energiforskningsutredningen anser regeringen att programmet bör kvarstanna under huvudprogrammet för energiforskningen. Möjlighe terna till elbesparingar inom bebyggelsesektorn påverkar i stor utsträckning, sägs det i propositionen (bil. 12 s. 22), hur mycket ersättandeelprodukfions- - 27 kapacitetsom måste tillföras energisystemet för att de energipolitiska målen NU1986/87:33 Enligt regeringen bör insatserna inom programmet syfta till attminska energibehovet genom utveckling av ny effektiv teknik för tillförseloch användning av energi i byggnadsnära tillämpningar. ochutveckling som rör effektiv elanvändning och nya metoder för övergång frånelenergi till andra energibärare för uppvärmning bör prioriteras. Medelsbehovethar beräknats till 23 milj. kr. för /88 och 69 milj. kr.för hela programperioden. BFR har i sin anslagsframställning för /88föreslagit att särskilda medel skall avsättas för insatser inom delområdetEleffektiva byggnader. har i sitt förslag förutsattatt BFR tillförs medel utanför energiforskningsramen för arbetet kringeleffektiva byggnader, energirelaterad byggnadsteknisk forskning ochinstallationsteknik för nya energibärare, t.ex. naturgas. Föredraganden anseratt BFR bör utarbeta ett förslag till hur utökade insatser avseende effektivelanvändning skall kunna genomföras inom ramen för programmet Energianvändningför bebyggelse. Hon avser att senare återkomma till regeringen i denna fråga.Det anförs i propositionen att BFR i ökad utsträckning bör söka finnamedfinansiärer. Kraftföretagen bör kunna svara för en mer aktiv del av ansvaretför utvecklingen kring eleffektiva byggnader och effektiv elanvändning samtkonvertering från elenergi till andra energibärare. I motion 1986/87:N131 (fp) påkallas en utökad forskningför att finna ekonomiskt bärkraftiga alternativ till direktverkande elvärme.Det är angeläget, menar motionärerna, att ha tillgång till sådana alternativnär kärnkraftsavvecklingen skall inledas. BFR, och inte kraftindustrin, bör ha ansvaret för denfortsatta forskningen, och utvecklingen kring en effektivare energianvändning ibyggnader, sägs i motion 1986/87:N134 (c). Det är väsentligt att insatserna pådetta område sker oberoende av produkfionsinriktade partsintressen. Medelsramenför programmet bör enligt motionärerna utvidgas med 18 milj. kr. i förhållandetill regeringens beräkning för den kommande treårsperioden och sålunda uppgåtill 87 milj. kr. Medel bör även kunna tillföras BFR från denenergiutvecklingsfond som motionärerna i annat sammanhang har efterlyst. Måletför insatserna bör vara att minska energianvändningen med framtill . I motion 1986/87:N132 (vpk) efterlyses förslag angåendeåtgärder för att effektivisera elanvändningen i hushållen. Där finns storabesparingsmöjligheter. Motionärerna föreslår därför att 5 milj. kr. skallanvisas för insatser inom detta område. förbyggnadsforskning skulle ha ansvaret för aktiviteterna. har i rapporten ning och utveckling (nr 17), som publicerades , berört elförbrukningen i hushållsapparater. Nämnden har inte kunnat registrera några direkta statliga forsknings- och utvecklingsinsatser på detta område. Utvecklingen av energisnålare hushållsapparater har skett i den apparattillverkande industrins regi. följer utvecklingen och låter testa apparaterna. Enligt uppgift från branschföreträdare har, sägs i rapporten, elförbrukningen i hushållsapparater för matlagning och i tvättma- 28 skinersjunkit med i genomsnitt års modeller till NU1986/87:33 modeller.För tiden fram förutses endast en viss ytterligare minskning.Enligt energiforskningsnämnden finns det inte behov av något direktstatligt stöd till forskning och utveckling kring eleffektiva apparater. Utvecklingenborde dock följas genom utredningar och systemstudier. Energiforskningsutredningenhar inte föreslagit några särskilda åtgärder på Utskottet har inget att invända mot regeringens beräkningav medelsbehovet för programmet Energianvändning för bebyggelse. Som anförs ipropositionen bör kraftindustrin, bl.a. genom det planerade utvecklingsbolaget(se s. 22), ta ansvar för vissa åtgärder inom detta område. Utskottet godtarsålunda inte den negativa inställning till kraftföretagens deltagande i dettaarbete som framförs i motion 1986/87:N134 (c). För att underlätta kärnkraftensavveckling är det nödvändigt, menar utskottet, att kraftindustrins forsknings-och utvecklingsinsatser inriktas även på frågor kring eleffektiva byggnader ocheffektiv elanvändning. Beträffande utvecklingen av alternativ till direktverkandeelvärme ser utskottet ingen avgörande skillnad mellan vad som anförs ipropositionen och vad som anförs i motion 1986/87:N131 (fp). Sålunda sägs ipropositionen, som tidigare nämnts, att forskning och utveckling som rör bl.a.frågan om konvertering från elenergi till andra energibärare för uppvärmningbör prioriteras. Utskottet delar denna uppfattning och anser att den berördadelen av motionen är i allt väsentligt tillgodosedd. Förslaget i motion 1986/87:N132 (vpk) angåendeelförbrukningen i hushållsapparater bör enligt utskottels mening inte föranledanågot riksdagsinitiativ. Det får förutsättas att den apparattillverkandeindustrin av konkurrensskäl även fortsättningsvis söker utveckla energisnålarehushållsapparater. Det sagda innebär att utskottet avstyrker motionerna1986/87:N131 (fp), 1986/87:N134 (c) och 1986/87:N132 (vpk), alla i berörd del. I detta avsnitt behandlar utskottet även ett yrkande imotion 1986/87:N132 (vpk) vilket avser solvärme. Motionärerna begär att ettsärskilt solenergiprogram skall inrättas tiH vilket 30 milj. kr. Från detta program bör stöd till prototypinstallationer av olika slagkunna lämnas. Programmet föreslås inordnas under STU:s ansvarsområde inomenergiforskningen. Till delprogrammet Solvärmeteknik inom programmetEnergianvändning för bebyggelse har för innevarande budgetår anslagitspreliminärt 6 milj. kr. Forskning kring solvärmesystem stöds även i vissutsträckning genom programmet Energitillförsel. Utöver stödinsatserna inomramen för energiforskningsprogrammet kan bidrag för utveckling avsolvärmetekniken lämnas från det särskilda teknikutvecklingsprogram somriksdagen beslöt om . Detta program är till skillnad frånenergiforskningsprogrammet inriktat mot sådan teknik som har nått entekniskt-ekonomiskt överblickbar utvecklingsnivå. Som tidigare nämnts gesstödet till främst försöks-, demonstrations- och fullskaleanläggningar. har statliga stöd också utgått för attfrämja tillämpningen av redan etablerad teknik inom bl.a. detta område. Stöd till investeringar i 29 mindresolvärmeanläggningar har sålunda lämnats med högst av NU 1986/87:33investeringskostnaden. Enligt beslut skulle denna bidragsgivningupphöra . beslöt dockregeringen att 10 milj. kr. från anslaget till det särskilda teknikutvecklingsprogrammetskulle stå till förfogande för investeringsstöd till solvärmeanläggningarunder . Motionsyrkanden om fortsatt stöd till investeringar ibl.a. solvärmeanläggningar kommer utskottet att ta upp isamband med riksdagsbehandlingen av den tidigare nämnda propositionen omenergipolitiken. Utskottet konstaterar alltså attenergiforskningsprogrammet redan rym mer ett delprogram för solvärmeteknik. Några ytterligare medel till detta delprogram utöver vad som följer av vad utskottet i det föregående har anfört kan utskottet inte tillstyrka. Stöd till försöksanläggningar kan som redan nämnts lämnas från det särskilda teknikutvecklingsprogrammet. Yrkandet i motion 1986/87:N132 (vpk) avstyrks med det nu anförda. De i propositionen (bil. 12 s. 23 f.) föreslagnainsatserna inom programmet Energifillförsel syftar till utveckling av sådan nyteknik som kan främja omställningen av energisystemet och skapa tekniskaförutsättningar för att minska miljöpåverkan från energianläggningar.Utvecklingsarbetet avses omfatta både bränslen och energiomvandlingsteknik.Enligt regeringens förslag skall arbetet i första hand inriktas mot mergrundläggande forskning och utveckling. Programmet, med som statens energiverk somansvarigt organ, avses i fortsättningen omfatta delprogrammen Torvbränsle,Trädbränslen, Energiodling, Bränsleförädling, Ny elproduktionsteknik.Förbränningsteknik och Värmefillförsel. Det nuvarande delprogrammet Vindenergiföreslås bli inordnat i delprogrammet Ny elproduktionsteknik. Medelsbehovet för hela programmet har beräknats till 130 milj. kr. för detkommande budgetåret och till 390 milj. kr. för den treåriga programperioden. Beträffande delprogrammet Trädbränslen anför regeringenatt det är väsentligt att sambandet mellan uttag av råvaran för industrielltändamål och uttag av trädbränslen blir belyst. Det är också angeläget attmiljöfrågorna ges ökad uppmärksamhet så att inte råvaruttaget blir så stort attskogsmarken långsiktigt utarmas. Härvidlag bör arbetet samordnas med de insatsersom STU bedriver inom ramen för programmet Industrins energianvändning. Vidmedelsberäkningen har regeringen förutsatt att skogsindustrin ökar sinainsatser inom detta område. När det gäller arbetet med att utveckla vindenergiteknikenföreslås insatser av mer grundläggande karaktär avseende bl.a. meteorologi, aerody namik och beräkningsmodeller. Regeringen har beaktat att ett visst utveck lingsarbete bör kunna ske inom ramen för . Detta bolag bildades efter en överenskommelse mellan regeringen och kraftindustrin. Delägare i bolaget är . Bolaget skall på basis av erfarenhe ter från vindkraftverken i Maglarp i och på på 30 genomföraen s.k. konceptstudie med vars hjälp huvuddragen i nästa stora NU1986/87:33 vindkraftsaggregat skall konstrueras. Vidare skall bolaget låtaupphandla ett medelstort aggregat i 1 MW-klassen. I motion 1986/87:N134 (c) begärs att 414 milj. kr. skallavsättas för den kommande treårsperioden till programmet Energitillförsel, dvs.24 milj. kr., mer än vad regeringen har föreslagit. Enligt motionärerna är detframför allt utvecklings- och introduktionsarbetet inom olika områden sombehöver stöd. Det primära är inte behovet av ytterligare grundforskning. Det ärsärskilt väsentligt, sägs det i motionen, att stärka insatserna inomträdbräns-leområdet. Utvecklingen av förgasningstekniken och andra projekt inombränsleförädlingsområdet är också betydelsefull. Inom vindenergins område börstödinsatserna inriktas mot byggande av prototyp- och demonstrationsanläggningarav olika utförande och storlek. Även kommunisterna kräver att fler prototypertill vindkraftverk skall byggas och att resurser skall avsättas för dettaändamål. I sin partimotion 1986/87:N132 begär partiet att ett särskilt programför forskning om vindenergi skall tillskapas. Programmet skulle administrerasav STU. Motionärerna vill att 50 milj. kr. skall avsättas för dessainsatser. I samband med riksdagsbehandlingen avpropositionen om energipolitiken kommer även motioner om utbyggnaden avvindkraften att tas upp. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag tillmedelstilldelning för programmet Energitillförsel. Stöd till försöks- ochdemonstrationsanläggningar kan som redan nämnts lämnas från det särskildateknikutvecklingsprogrammet. Utskottet har inget att erinra mot att det nuvarandedelprogrammet Vindenergi integreras i delprogrammet Ny elproduktionsteknik. Medinstämmande i vad som anförs i propositionen anser utskottet att de fortsattastatliga forskningsinsatserna inom vindenergins område bör koncentreras mot mergrundläggande frågor. Utskottet förutsätter att utpräglat utvecklingsarbete ären fråga av intresse för det speciella utvecklingsbolaget. Upphandlingen av ettmedelstort aggregat och konceptstudien kring ett större ger möjlighet attupprätthålla och utveckla den svenska industriella kompetensen påvindkraftsområdet. Av det sagda följer att utskottet avstyrker motionerna1986/87:N134 (c) och 1986/87:N132 (vpk), båda i berörd del. . - , som inrättades , har inomdet nuvarande energiforskningsprogrammet ansvar dels för delprogrammet Teknikbevak ning inom programmet Energitillförsel, dels för delprogrammen Ny kärntek nik och Allmänna energisystemstudier inom programmet Övrig långsiktig forskning och grundforskning. Vidare genomför nämnden löpande utvärde ringar av olika frågor med anknytning till energiforskning. Även annan utredningsverksamhet bedrivs. Det ankommer också på energiforsknings nämnden att handha vissa statistik- och informationsfrågor samt viss samordningsverksamhet inom energiforskningsområdet. Nämnden leds av 31 enstyrelse som utses av regeringen. Ordförande är generaldi- NU 1986/87:33 rektören för . I samband med att förelades förslag (prop.1983/84:107) om det nu gällande energiforskningsprogrammet föreslog regeringenatt energiforskningsnämnden skulle upphöra som särskild myndighet och uppgå istatens energiverk. Det skäl som angavs var att den stora betydelse somnämndens verksamhet har för såväl planering av forskning och utveckling somövergripande energipolitisk planering motiverade en starkare anknytning tillden centrala energipolitiska myndigheten. Vidare anfördes att ett samgående skullestärka de långsiktiga funkfionerna inom statens energiverk liksom verketsövergripande roll inom energisektorn. På förslag av näringsutskottet (NU 1983/84:45) avvisadesförslaget. Utskottet fann det angeläget med en fristående utvärdering av detstatliga stödet till forskning och utveckling på energiområdet. Så länge somenergiforskningen i betydande omfattning finansieras i särskild ordning borde,menade utskottet, energiforskningsnämnden kvarstå som en självständigmyndighet. Utskottet ansåg vidare att det kunde vara motiverat att nämndensorganisation och ställning prövades i samband med den utredning om den framtidastatliga energiforskningen som utskottet hade hemställt om. har i sitt betänkande förordatatt nämnden skall kvarstå som fristående myndighet så länge som det finns ettenergipoli-tiskt behov av en samlad överblick och en övergripande styrning avstatens stöd till energirelaterad forskning och utveckling. Enligt utredningenbör nämnden inte ansvara för stöd till teknisk eller naturvetenskapligforskning utöver vad som ingår i programmet Allmänna energisystemstudier. Nämndensstyrelse bör ledas av generaldirektören för statens energiverk. Därmed skulle,påpekar utredningen, energiforskningsnämnden få en starkare anknytning tillden centrala energipolitiska myndigheten, vilket regeringen harförordat. I styrelsen för nämnden borde även en företrädare förregeringskansliet ingå. Det är visserligen ovanligt med regeringsföreträdare imyndighetsstyrelser men, anför utredningen, det är i detta fall motiverat medhänsyn till behovet av övergripande information, överblick och samordning.Utredningen anser också att ett utvärderingsråd bör knytas till nämnden i syfteatt förbättra dess kontakter med berörda myndigheter. Regeringen delar inte utredningens uppfattning attenergiforsknings nämnden bör ges ett ansvar för övergripande styrning av statens stöd till energiforskningen. Nämnden bör, sägs det i propositionen (bil. 12 s. 45), ha en stödjande funktion. Förutom ansvaret för programmet Allmänna energi systemstudier bör nämndens huvudsakliga arbetsuppgifter vara att genomfö ra vissa övergripande utvärderingar och utredningar samt handha statisfik- och informationsfrågor. Delprogrammet Ny kärnteknik bör enligt regering en utgå ur energiforskningsprogrammet (se vidare avsnittet om , s. 36 f.). Teknikbevakningsansvaret föreslås bli överfört till i första hand statens energiverk. Även övriga berörda myndigheter bör, anser regeringen, översiktligt bedriva mer långsiktig teknikavspaning inom sina ansvarsområden. Något separat delprogram för teknikbevakning föres lås inte. Dock bör statens energiverk och andra berörda myndigheter separat redovisa de insatser som görs inom detta område. Härigenom kan en mer 32 samladbild av dessa frågor ges. Regeringen instämmer i att ett särskilt NU1986/87:33 utvärderingsråd bör bildas och knytas till energiforskningsnämnden.Beträffande sammansättningen av nämndens styrelse påpekas att det ankommer påregeringen att utse ordförande och övriga styrelseledamöter. Förslagen i propositionen angående energiforskningsnämndenmöter kritik från de borgerliga partierna. Regeringen bör åter låta utreda nämndensställning, anförs i moderata samlingspartiets partimotion 1986/87:Ub5.Utgångspunkten för motionärernas begäran torde vara deras, här tidigarebehandlade, förslag till omorganisation av energiforskningen. I avvaktan påutredningens resultat bör regeringen, sägs det i motionen, tillsätta enordförande i energiforskningsnämnden som står obunden i förhållande fill demyndigheter som handhar energiforskningsärenden. Även i motion 1986/87:N131 (fp) redovisas en avvisandeinställning till energiforskningsutredningens förslag att generaldirektören förstatens energiverk skall utses till nämndens ordförande.Energiforskningsnämnden borde ges en fristående ställning. Vidare krävermotionärerna att energiforskningsnämnden skall bibehålla teknikbevakningsansvaret.I annat fall finns det, menar de, risk för att det erforderliga långsiktigaperspektivet i denna fråga försvinner. Om regeringens förslag genomförs skulledet även bli svårare att upprätthålla kompetensen inom nämnden, som enligtmotionärerna har genomfört programmet på ett utmärkt sätt. bör kvarstå som en självständigmyndighet med ett ansvar även för styrningen av statens stöd till långsiktigenergiforskning, anförs i motion 1986/87:N134 (c). Det är en fördel om detfinns olika bedömare av vilken inriktning och omfattning som energiforskningenskall ha. Teknikbevakningsfunktionen bör därför inte överföras till statensenergiverk, anser motionärerna. Utskottet kan för sin del ansluta sig till regeringensförslag angående energiforskningsnämndens fortsatta verksamhet. Nämnden börsålunda inte ansvara för stöd till teknisk eller naturvetenskaplig forskningutöver vad som ingår i programmet Allmänna energisystemstudier. Utskottetfinner det ändamålsenligt att huvuddelen av teknikbevakningsfunktionen överförstill statens energiverk och där inordnas i programmet Energitillförsel. Dennaintegrering är värdefull inför övervägandena om energisysterhets framtidainriktning. Som tidigare nämnts är det regeringen som har att utseenergiforskningsnämndens styrelse, inkl. dess ordförande. Mot bakgrund, avnämndens utvärderande funktion utgår utskottet från att regeringen, när enförändring av ordförandeskapet blir aktuell, till ordförande utser en personsom intar en oberoende ställning i förhållande till de myndigheter som handharenergiforskningsfrågor. Med hänvisning till det anförda avstyrks här behandlademotioner, alla i berörd del. För energiforskningsnämndens förvaltningskostnader m.m.och till en reserv för senare fördelning har regeringen beräknat ett totaltmedelsbehov om 73,7 milj. kr. för den treåriga programperioden. För det förstabudgetåret har 24 milj. kr. I motion 1986/87:N134 (c) redovisas ett något högremedelsbehov; 78 milj. NU 1986/. resp. 25 milj. kr. Utskottet har inget att erinra mot den av regeringenförordade rnedelstill-delningen och avstyrker motionen i aktuell del. Som tidigare nämnts föreslår regeringen att insatsermotsvarande av det föreslagna energiforskningsstödet skall integrerasmed berörda myndigheters ordinarie anslag. Det gäller bidrag tillenergirelaterad forskning och utveckling inom transportområdet,fusionsenergiforskning, bioenergiforskning och solmätningar. I det föregående(s. 14) har regeringens förslag om överföring av medel till STU:s basanslag förvissa forskningsinsatser inom det förstnämnda området behandlats. Medel förövriga ändamål har beräknats i de förslag till myndighetsanslag som redovisas ikommunikationsdepartementets (bil. 5), (bil. 6) ochjordbruksdepartementets (bil. 7) delar av propositionen. Dessa anslagbehandlas av trafikut-skouet (/87:27), utbildningsutskottet (UbU1986/87:26) och jordbruksutskottet (JoU 1986/87:19). Förutom de nu nämndainsatserna föreslås i propositionen att den grundläggande energirelateradeforskningen vid skall inordnas i bolagets övrigaverksarnhet. Anslaget fill Studsvik tas upp i det följande. Där behandlas ocksåmotioner angående fusionsenergi- och bioenergiforskning. Övriga förslag i dennu aktuella delen av propositionen har inte föranlett några motionssynpunkter. godkände (prop. 1975/76:86, NU1975/76:29 rskr. 1975/76:172) ett avtal mellan och europeiskaatomenergigemenskapen (Euratom) om samarbete inom området för styrdtermonukleär fusion och plasmafysik. Genom avtalet anslöts den svenskaforskningen inom området fusionsenergi till det gemensamma europeiskaforskningsprogram som bedrivs av Euratom. Även deltar i dettasamarbete. organiseras och finansieras det svenskafusionsprogram-met enligt följande. handelsavdelningdeltar i de övergripande kontakterna i samarbetet med EG. Medel för Sverigesavgifter till Euratom anvisas över ett anslag inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde. För innevarande budgetår har 42 milj. kr.- anslagits fördetta ändamål. Anslaget belastar inte ramen för energiforskningsprogrammet.Energiforskningsnämnden administrerar medelsflödet till och från EG, samordnardeltagandet i EG:s program och svarar för finansieringen av det svenskafusionsforskningsarbetet. Kostnaden för den inhemska verksamheten uppgår tillca 20 milj. kr. , som till lika delar bestrids av medel frånenergiforskningsprogrammet, från ett anslag till naturvetenskapliga forskningsrådetsamt genom återbetalningar från Euratom. bör naturvetenskapliga forskningsrå- 34 detåläggas hela ansvaret för verksamheten. Som skäl anförs bl.a. att rådet NU1986/87:33 redan nu har ansvar för grundläggande fysikforskning inkluderandeplasmafysik. Det finns inte heller, menar utredningen, något starkt sambandmellan fusionsforskning och annan energiforskning som kan motivera ett annatställningstagande. Regeringen instämmer i utredningens uppfattning attfusionsforskningen har en sådan karaktär av grundforskning att ansvaret för deni sin helhet bör överföras till naturvetenskapligaforskningsrådet. Mot den bakgrunden föreslås att anslagen för verksamheten ifortsättningen skall beräknas under huvudtitel. Idess del av propositionen föreslås under anslagsposten Europeiskforskningssamverkan att 45 milj. kr.