bet · GA01BoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — Regeringen föreslås i propositionen få besluta om begränsningari fråga om storleken av det stöd som kan lämnas till enskilda lägenheter. Bakgrundentill det nu refererade regeringsförslaget kan med utgångspunkt i vad ipropositionen anförts sammanfattas på följande sätt. Bostadsmarknaden iSverige har gått från ett läge med överskott på lägenheter tillett läge med balans eller underskott på vissa orter. En allmän brist påbostäder förekommer inte, däremot har efterfrågan på bostäder i vissa expansivaregioner ökat främst genom inflyttning och invandring. finns i dessaregioner stora ungdomsgrupper som söker sig ut på bostadsmarknaden. Produktionsapparateninom byggnadsindustrin har väsentligen omstrukturerats . Nyproduktionen av bostäder har kraftigt minskat sin del av det totalabyggandet. Ombyggande, reparation och underhåll har ökat, vilket innebär attden totala byggproduktionen har legat på i stort sett oförändrad nivå. Inomolika regionala marknader har efterfrågan från andra sektorer i samhället ökatnågot som i sin tur lett till överhettning och till stegrade byggpriser. a. därför blivit allt svårare för bygghertarna att ta frambostadsprojekt som klarar kostnadsprövningen i den statligabostadslångivningen. Vissaåtgärder har redan vidtagits i avsikt att motverka den kostnadsök ning som den nu beskrivna situationen lett till. Här kan erinras om att regeringen gav i uppdrag att höja ortskoeffi cienten fr.o.m. för projekt i Stockholms- och Göteborgsområdena samt att beslutat (BoU 1985/86:13) om införande av den s. k. lånetrappan vid beräkning av låneun- 26 derlag m.m. för projektmed höga överkostnader. Dessa åtgärder anses BoU 1986/87:7 emellertid intetillräckliga för att dämpa de prisuppdrivande effekterna. Nyproduktionen av bostäderpå orter och i områden med stor efterfrågan Regeringenanges komma att ta ställning till förslag med Genomslagetav sådana åtgärder får full effekt först efter någon I avvaktan på att såsker föreslås i propositionen att överkostnaderna begränsas genom attsärskilda hyresrabatter införs på orter där dagens höga byggpriser förhindraratt vissa bostadsbyggnadsprojekt kommer fill Utformningen avdessa rabatter har utskottet beskrivit ovan. Utöver vad där anförts börupplysas att rabatterna, med den inriktning de avses få, inte bör förasvidare till de boende genom att hyrorna sätts lägre Ianslutning till förslaget om införande av hyresrabatter föreslås i propositionenatt skall godkänna att regeringen bemyndigas besluta omrambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter. Genombegränsning av beslutsramar dels för bostadslån till ombyggnad, dels förräntestöd vid förbättring av bostäder är avsikten att möjligheter skall skapasför en tillräcklig nyproduktion av bostäder. Begränsningar skall också kunnabeslutas om det av annat skäl är nödvändigt för att balans på byggmarknadenskall uppnås. Förslagetom hyresrabatter avstyrks i motionerna B0IO8 (c), Bol 11 (fp) yrkande 13, Bol12 (c) yrkande 14, Bol 17 (c) yrkande 6 och i motion Bol 19 (m) yrkande 7 b.Sammanfattningsvis anförs i motionerna att regeringsförslaget riskerar attdriva upp byggpriserna ytterligare och att det inte är någon lösning påbostadsproblemen i storstadsregionerna. I stället bör åtgärder vidtas i syfteatt bryta den starkt stigande kostnadsutvecklingen på bostadsmarknaden. En meraaktiv regionalpolifik skulle minska trycket i vissa regioner. Det hävdas i enmotion att ett system med hyresrabatter inte innebär att fler bostäder byggs. Itre motioner, motionerna Bol22 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga, Bo 120 (m)yrkande 1 och Bol 18 (m) yrkande 1 avstyrks förslaget om hyresrabatter medhänvisning främst till förhållandena på byggmarknaderna i ,resp. . Vadgäller förslaget om införande av hyresrabatter gör utskottet följande bedömning. Avvad i propositionen redovisats framgår att ökningen av byggpriserna varit påfallande stor, något som bl. a. inneburit att antalet objekt som över huvud taget inte kunnat godtas för statlig belåning till följd av höga priser ökat markant. Denna utveckling har varit särskilt framträdande i storstads områdena. För att belysa detta kan upplysas om att nybyggandet mätt i antalet påbörjade lägenheter i storstadsområdena under de tre första kvar talen 1986 kan bedömas ha minskat med ca 1500 jämfört med . Minskningen i har uppgått till ca 900 lägen heter. Vidare finns inte minst i storstadsområdena dokumenterade svårig heter att tillgodose vissa gruppers bostadsbehov. I propositionen redovisar bostadsministern sin avsikt att förelägga regeringen förslag till åtgärder med syfte att dämpa vissa prisuppdrivande effekter från det övriga byggan det så att dessa upphör eller avskärmas från bostadsbyggandet. på attsådana mera långsiktiga effekter får genomslag bör enligt regering- BoU1986/87:7 ens förslag särskilda hyresrabatter införas. Mot ett sådantresonemang kan enligt utskottets mening berättigad kritik inte anföras.Åtgärder bör vidtas för att öka bostadsbyggandet i vissaexpansiva regioner, bl. a. i storstadsområdena. I vissa motioner förordas enmera aktiv regionalpolitik så att trycket på bostadsmarknaden i dessa områdenminskar. Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattning om att det skullefinnas en motsättning mellan förslaget i propositionen såvitt nu är i fråga ochförslaget i vissa motioner om en aktivare regionalpolitik. 1 stället börriksdagen ge sin anslutning till en politik, som innebär offensiva åtgärdersåväl inom regionalpolitiken som inom bostadspolitiken. Avvägningar m.m.avseende regionalpolitiken som primärt inte faller inom bostadsutskottetsverksamhetsområde torde få bedömas i ett större sammanhang. Vad rör den i propositionen aktualiserade frågan omhyresrabatter har utskottet mot bakgrund av vad nu och i propositionen anförtsinte funnit anledning till annat ställningstagande än att föreslå attgodkänna vad i propositionen förordats. Motionerna B0IO8 (c), Bo 111 (fp) yrkande13, Bol 12 (c) yrkande 14, Bol 17 (c) yrkande 6, Bol 18 (m) yrkande 1, Bol 19(m) yrkande 7 b, Bol20(m) yrkande 1, Bol22 (m) yrkande 1, detta yrkande såvittnu är i fråga, avstyrks. I motion Bon3 (s) anförs att hyresrabatterna kan skapaorättvisa i boendekostnaden samt att det inte kan uteslutas att orter utanförstorstadsområdena drabbas av bostadsbrist och att behov också där kan finnasför sfimulansinsatser av den art hyresrabatterna utgör. Ett tillkännagivandetill regeringen beträffande stimulansinsatser också på orter utanförstor-stadsområdetm föreslås därför av mofionärerna. Även om förslagen i propositionen främst tar sikte påförhållandena i storstadsområdena finns med den uppläggning som angivits ipropositionen, och vilken utskottet sålunda anser att bör godkänna,inte hinder för stimulansinsatser i form av hyresrabatter även på orter utanförstorstadsområdena. Ett tillkännagivande enligt förslaget i motion Bol 13 (s)kan vid en sådan uppfattning inte anses tjäna något verkligt syfte. Motionenavstyrks med hänvisning härtill. Förslaget i propositionen om regeringens möjligheter attgenom rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orterskapa förutsättningar för en tillräcklig nyproduktion av bostäder har mött invändningari motionerna Bol 11 (fp) yrkande 6, Bol 19 (m) yrkande 7 c, Bol22 (m) yrkande 1såvitt nu är i fråga, Bol20 (m) yrkande 2 och Bol 18 (m) yrkande 2.1 de tresistnämnda motionerna tas främst upp rambegränsningarna avseendeStockholmsregionen, resp. . Utskottet finner det rimligt att regeringen bemyndigasbesluta om ram begränsningar för att bl. a. nå balans på vissa byggmarknader. Emellertid finns anledning för utskottet att stryka under vikten av att därvid noga övervägs i vilken omfattning och efter vilka riktlinjer rambegränsningarna bör beslutas. Vid bedömningen av om eventuella begränsningar bör ge nomföras måste stor hänsyn tas till såväl den pågående som den föreståen de ombyggnadsverksamheten. Eventuella beslut som innebär att den av 28 kommunen planeradeombyggnadsverksamheten skjuts upp bör noga BoU 1986/87:7 övervägas föratt undvika att väl dokumenterade ombyggnadsbehov får stå tillbaka. Inte minstviktigt är att undvika tvära kast i inriktningen av bostadsbyggandet. Hänsynbör också tas till sysselsättningen på byggarbetsmarknaden. Vadnu anförts om tillämpning av en ordning med rambegränsningar m.m. bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Bol 11 (fp) yrkande 6, Bol18 (m) yrkande 2, Bol 19 (m) yrkande 7 c, Bol20 (m) yrkande 2 och Bol22'(m)yrkande 1, detta yrkande såvitt nu är i fråga, om att ett system medrambegränsningar över huvud taget inte skulle tillämpas avstyrks med hänvisningtill vad utskottet anfört. Idetta avsnitt behandlar utskottet slutligen vad i motion Bol22 (m) yrkande 2föreslagits om en positiv utveckling av såväl som Sverige.Motionärerna anför att förutsättningen för en positivare utveckling av såvälStockholmsregionen som är ett friare, öppnare och mindre politisktstyrt samhälle. Regeringens politik anges vara direkt riktad mot en utvecklingav företagande och industrietablering-ar i regionen. Om försök görs attbegränsa utveckling kommer även landets utveckling iövrigt att bromsas. mening kan det inte med fog hävdas att vad i propositionenföreslagits skulle begränsa utveckling i sådan omfattningatt den av motionärerna befarade negativa utvecklingen för landet i övrigtskulle uppkomma. Att effekterna av förslagen i propositionen skulle innebäraen sådan begränsning av huvudstadsregionens utveckling som motionärernabefarar är enligt utskottets mening överdrivet. I vart fall finns i motioneninte tillräckliga motiv för att hävda en sådan uppfattning. Utskottet som ovananslutit sig till förslagen i propositionen om åtgärder för att främjabostadsprodukfionen bl. a. i avstyrker bifall till motionBol22 (m) yrkande 2. 5.3 Den bostadspolitiska administrationen Ipropositionen föreslås godkänna de riktlinjer som där förordas om denbostadspolitiska administrationen. Bostadsstyrelsenoch planverket bör enligt propositionen läggas samman till en myndighet varsuppgifter bör fördelas på huvudområdena byggnadsteknik, bebyggelseutveckling,bostadsekonomi och planfrågor. Bostadsministern anför att han i annatsammanhang återkommer till regeringen med förslag om att en särskildorganisationskommitté skall utses för att forma den nya organisationen. Arbetetskall bedrivas i sådan takt att den nya organisationen kan träda i funktion den1 . Yrkandenom den centrala bostadspolitiska administrationen förs fram i två motioner. Imotion Bol 11 (fp) yrkande 14 föreslås avslå regeringens förslag om den bostadspolitiska administrationen. Även om ett behov av utökad samverkan mellan myndigheterna finns är det stor skillnad mellan deras uppgifter. är enligt motionärerna en sektorsmyn- 29 dighet medan planverkethar uppgifter som anknyter till andra områden än BoU 1986/87:7bostadsområdet. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bol 16 yrkande 5 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare utredningbör vidtas som underlag för ett beslut om eventuell sammanläggning av de bådamyndigheterna. Motionärerna, som finner förslaget i propositionen dåligtunderbyggt, anser det felaktigt att beslut först fattas om sammanläggning av debåda myndigheterna utan att ställning tagits till uppgifterna ochkonsekvenserna. Utanatt yrkande därom framställs anförs i motion Bol 19 (m) att planverket böravskaffas. Beträffanderiktlinjerna för den bostadspolitiska administrationen vill utskottet för sindel anföra följande. Somanförs i propositionen föreslog byggadministrationsutredningen attbostadsstyrelsen och planverket skulle läggas samman. I proposifion 1977/78:93med riktlinjer för ansvarsfördelningen inom bostadsförsörjningen påpekades attden integration av arbetsuppgifter mellan de båda verken som utredningenföreslagit inte kunde anses särskilt långtgående. Enligt den dåvarandebostadsministerns mening fanns behov av en utökad samverkan mellan de bådamyndigheterna kvar. Behovet anges ytterligare ha fördjupats somgått sedan sammanläggningsfrågan aktualiserades . Utövervad i propositionen anförts vill utskottet erinra om att i civilutskottet ochbostadsutskottet behandlats motionsförslag (se bl.a. betänkandena CU 1977/78:28s. 29 och BoU 1984/ 85:14 s. 6-7) om en sammanslagning. Vid en bedömning avolika motiv för och emot en sammanslagning som i skilda sammanhang harpresenterats har utskottet kommit till slutsatsen att det nu bör vara lämpligtatt de båda myndigheterna läggs samman. Denna uppfattning innebär avslag på motionBol 11 (fp) yrkande 14. Deti propositionen valda tillvägagångssättet att uppdra åt en särskildörganisafionskommitté att närmare utreda utformningen m. m. av den nyaorganisationen finner sig utskottet kunna godta. Utskottet har ovan anslutitsig till uppfattningen att en sammanläggning bör komma till stånd. Det finnsdärför inte anledning att ytterligare utreda denna fråga. Motion Bol 16 (vpk)yrkande 5 avstyrks därför. Emellertidfinns anledning för att förorda att resultatet avorganisationskommitténs arbete samt regeringens bedömning därav underställsriksdagen innan det nya verkets närmare inriktning och organisation slutligenläggs fast. För att synpunkter på organisationen m. m. skall kunnavägas in får det anses lämpligt att regeringen senast i 1988 årsbudgetproposition lämnar den förordade redovisningen. Vad nu anförtsbör som sin mening ge regeringen till känna. Ytterligareen fråga om den bostadspolitiska organisationen finner ut skottet anledning att aktualisera i detta betänkande. I betänkandet BoU 1985/86:3 behandlade bostadsutskottet propositionen om försöksverksam het med samordnad länsförvaltning, det s.k. Norrbottensförsöket. Utskot tet konstaterade att försöksverksamheten, som skulle pågå till , skulle utvärderas av en särskild berednings- 30 Utskottetförutsatte att regeringen, om så befanns erforderligt, i BoU 1986/87:7 lämpligtsammanhang för redovisar utfallet av försöksverksamheten.Civilministern har sedermera i svar på frågor omförsöksverksamheten förklarat att han i en kommande proposition om samordnadlänsförvaltning räknar med att kunna redovisa en fullgod utvärdering averfarenheterna av bl. a. Norrbottensförsöket. finner det väsentligtatt en redovisning av försöket lämnas . Slutligenbör erinras om att utskottet i det ovannämnda betänkandet betonat vikten av attförsöksverksamheten avseende länsbostadsnämndens inplacering i länsstyrelseninte fick innebära ökad byråkratisering och svårigheter för de lånesökande ideras kontakter med nämnden. nu redovisat om utvärdering av Norrbottensförsöket och omlänsbostadsnämndens organisatoriska ställning leder utskottet till slutsatsenatt eventuella förslag från regeringen om den bostadspolitiska organisationenpå regional nivå bör underställas så att ges möjlighet attuttala sig om de riktlinjer som bör vara vägledande för en eventuellomorganisation. Att en sådan handläggningsordning bör tillämpas, om regeringenöverväger förändringar i denna organisation, bör ges regeringen till känna.Utskottet vill emellertid betona att utskottet med det nu anförda inte tagitställning till huruvida en omorganisation på regional nivå bör genomföras. 5.4.1Beräkningen av låne- och bidragsunderlaget för ny- och ombyggnadslån m.m. Under denna rubrik ipropositionen redogörs bl. a. för frågan om räntebidragens följsamhet tillkostnadsutvecklingen. Det anges att det finns anledning att utöver vad somtidigare gjorts (se bl.a. avsnitt 5.2 ovan) pröva om det inte är möjligt attytterligare begränsa bidraget till projekt med höga kostnader. I propositionenlämnas upplysningen att en intern arbetsgrupp inom nyligenhar bildats för att ta fram underlag för bedömning av frågan. Gruppens arbeteskall vara avslutat före . När resultatet redovisats ämnarbostadsministern återkomma till frågan. Vad i propositionen i denna del anförtshar inte givit utskottet anledning till erinran. 5.4.2 Räntestöd förunderhåll m.m. Ettvillkor för att ett allmännyttigt bostadsföretag skall kunna få det statligaräntestödet för underhåll m. m. är att företaget, utöver grundfond, har enkonsolideringsfond som motsvarar av det fastighetskapital somföretaget förvaltar. Villkoret har införts för att inte det finansiella stödettil'gemensamt underhåll m.m., i vilket det statliga räntestödet är en del,skall leda till att de allmännyttiga bostadsföretagens soliditet försvagas. Räntebidrag till underhåll lämnas i princip inte för husyngre än fio år. BoU 1986/87:7 Med anledning härav föresläs i propositionen attgrunderna för beräkning-,en av konsolideringsfondens storlek ändras så attendast fastigheter med hus som är minst skall beaktas. Ändringenföreslås träda i kraft och tillämpas även i fall där bidragredan har beviljats. Mot vad i propositionen föreslagits görs invändningar itvå motioner. I kommunisternas partimotion Bo 116 (vpk) yrkande4 föreslås att kravet på avsättning till konsolideringsfond avskaffas vidutgången av . I motion Bol 19 (m) yrkande 7 d föreslås avslåregeringsförslaget. beslöt att de allmännyttigabostadsföretagens rätt till räntebidrag för underhåll m.m. görs beroende av attföretagen gör avsättningar till konsotideringsfond. Både vid införandet ochsenare har utskottet haft att behandla vpk-motioner om att kravet påavsättning till konsolideringsfond som villkor för vissa räntebidrag inteborde gälla. Utskottet har därvid betonat vikten av att fondkravet hävdas. Utskottetvidhåller sin uppfattning. Motion Bol 16 (vpk) yrkande 4 avstyrks. På de grunder som anförts i propositionen tillstyrkerutskottet att beräkningen av konsolideringsfondens storlek ändras i enlighetmed vad där förordats. Motion Bol 19 (m) yrkande 7 d avstyrks följaktligen. 5.4.3 Låneandel för kooperativ hyresrätt Utskottet har i betänkandet BoU 1986/87:6 tillstyrkt ettpropositionsförslag om en försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. I den nu aktuella propositionen föreslås att sådanaekonomiska föreningar som upplåter bostäder med kooperativ hyresrätt skall fåbostadslån av låneunderlaget. De allmännyttiga bostadsföretagen väntasanvända denna upplåtelseform. Mot bakgrund av att i motioner (m) och (fp) yrkats avslagpå förslaget om en försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt yrkas imotionerna Bol 11 (fp) yrkande 16 och Bol 19 (m) yrkande 7 e avslag på det nu behandlade regeringsförslaget. Med hänvisning till sitt ställningstagande i betänkandetBoU 1986/87:6 och till att de allmännyttiga bostadsföretagen får bostadslän med30 % av låneunderlaget tillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrkerde däremot ställda motionerna Bol 11 (fp) yrkande 16 och Bol 19 (m) yrkande 7e. 5.5.1 Redovisning av kostnaderna beträffande förslagen ipropositionen I propositionen saknas uppgifter om de kostnader förslagenföranleder. Bostadsministern förklarar sin avsikt vara att i samband med budgetpropo sitionen för /88 ta upp de anslagsfrågor förslagen i den nu behandlade propositionen innebär. Bristen pä redovisning av kostnader för förslagen ipropositionen kriti- BoU 1986/87:7 seras i vissa motioner (m), (fp), (c) och(vpk). I motionerna Bol 11 (fp) och Bol 15 (vpk) hänvisas till 3 kap. 2 §tredje stycket riksdagsordningen (RO). Där stadgas bl.a. att proposition medförslag om nytt eller väsenfligen höjt anslag bör innehålla uppskattning avframtida kostnader för det ändamål förslaget avser. har berett konstitutionsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen och över vissa mofioner såvitt rörfrågan om uppskattning av de kostnader förslagen i propositionen avser. Ett enhälligt konstitutionsutskott erinrar om den i ochför sig ej tvingande regeln i 3 kap. 2 § tredje stycket RO. Även enligtbostadsutskottets mening finns anledning att erinra om denna bestämmelse. Enutgångspunkt beträffande regeringens förslag till bör vara att ipropositionerna beräkningar lämnas avseende de kostnader förslagen innebär. Atten sådan ordning tillämpas har, som framgått ovan, i princip stöd i RO. Enredovisning av kostnaderna får anses motiverad bl. a. som underlag för en meningsfullriksdagsbehandling. Det finns enligt bostadsutskottets mening anledning förriksdagen att underrätta regeringen om vikten av att kommande förslaginnehåller sådana uppskattningar som tas upp i det nu diskuterade avsnittet avRO. föreslår därför att göra ett tillkännagivandehärom. 5.5.2 Avveckling av prioriteringssystemet förbostadsobligationer Bostadsinstitutens bottenlån och de statliga bostadslånengenom Statens bostadsfinansieringsaktiebolag () finansierades t.o.m. den 30november 1986 genom s.k. prioriterad upplåning mot obligationer. AP-fon-den,försäkringsbolagen och bankerna har genom den allmänna placerings-pliktenenligt lagen (1974:922) om kreditpolitiska medel i princip varit ålagda att tillvissa belopp köpa dessa obligationer till en av fastställd högstaränta. Syftet med den allmänna placeringsplikten är atttillgodose behovet av långfristiga krediter åt staten eller förbostadsbyggandet. bestämmer vilka placeringar som skall ansesprioriterade och hur underlaget för placeringsplikten skall beräknas. Fullmäktige i har beslutat att inte begära nyttförordnande om allmän placeringsplikt när det nuvarande förordnandet löpte utden . Prioriteringssystemet upphörde därmed, som framgått ovan,. En av effekterna av att prioriteringssystemet upphör äratt räntan på såväl bottenlånen som de statliga bostadslånen vid det räntelägesom råder blir högre än . Regeringen har lämnat uppdrag åt att förtiden fr. o. m. beräkna den högsta räntesats som får läggas till grund för beräkning av räntebidrag. skall fastställa den godtag bara marknadsräntan för bottenlån med ledning av marknadsräntan på tioåriga statsobligationer. Till utgångspunkt för bestämmande av mark nadsräntan skall ligga en av kungjord s.k. 33 3 1986/87. Dennaränta skall motsvara ett medeltal av BoU 1986/87:7 noteradesäljräntor på tioåriga statsobligationer. Differensen mellan den räntesats sombostadsstyrelsen skall beräkna och den offentliggör får uppgåtill högst . beslöt den 28 november 1986att räntan på lån finansierade av med utbetalningsdag den 1 december 1986skulle vara . Enligtmeddelande från bedömer bottenlåneinstituten att deras räntorkommer att ligga vid taket eller något litet över något som i sin tur alltsåinnebär högre räntor än de som gällde före . Avvecklingenav prioriteringssystemet medför vissa konsekvenser inom det statligabostadsfinansieringssystemet. Att , i samband med att det nya systemet trätti kraft, med någon större säkerhet bedöma omfattningen av dessa konsekvenser ärinte möjligt. Emellertidfinns grundad anledning hävda att räntan på såväl bottenlånen som på de lånför vilka svarar för upplåningen kommer att bli högre än i detprioriterade finansieringssystemet. Vad ovan anförts och redovisats ger beläggför denna uppfattning. I den mån ränteförändringen fångas upp inomräntebidragssystemet kommer de ökade räntekostnaderna att täckas av ökaderäntebidrag. mening och utifrån de bostadspolitiska synpunkter utskottetnärmast har att beakta finns skäl framhålla att regeringen noga följerkapitalkostnadernas utveckling när prioriteringssystemet avvecklas. Bostadsutskottetförutsätter att de ökade räntekostnaderna i rimlig omfattning kommer attfinansieras inom räntebidragssystemet. Om avprioriteringen medför ickeacceptabla konsekvenser för de boende finns anledning för regeringen att vidtaåtgärder i avsikt att undanröja dessa konsekvenser. från ett meraövergripande bostadspolitiskt perspektiv kan det därvid finnas skäl förriksdagen att överväga den kreditpolitiska lagsfiftningens utformning. Enfråga som har direkt samband med avvecklingen av prioriteringssystemet rörSBAB:s upplåning. I beslutet om att inrätta bolaget (prop. 1983/ 84:90, BoU 28)förordades att räntan på de statliga bostadslånen borde bestämmas medutgångspunkt i räntan på obligationslånet med ett påslag om 0,25 procentenheterför att täcka institutets administrationskostnader m.m. Eneffekt av det nya systemet blir att den ordning för bestämmande avräntemarginal för lån som användes före inte striktkommer att kunna tillämpas.