bet · GA01NU5 · 1986-12-31 00:00:00 — Det påpekas i proposition 1984/85:220 om datapolitik att detinte bara är myndigheter som lagrar uppgifter om personliga angelägenheter utanatt sådana också finns i enskilda företags datasystem, t. ex. hos kreditupplysningsföretag.Om systemet får utvecklas okontrollerat, heter det i propositionen, kommer detatt bli tekniskt möjligt att bl.a. kartlägga när och var en individ tankar sinbil, vad han handlar på bensinstationen, vilket hotell han tar in på, vilkatelefonsamtal han ringer, när han tar ut pengar på bankomaten och vari staden det sker. Föredragande statsrådet - uttalar attregeringen följer denna utveckling med största uppmärksamhet. I propositionen refereras till att data- ochoffentlighetskommittén har i uppdrag att behandla en mängd frågor medanknytning till användningen av datatekniken. Som har redovisats skallkommittén bl.a. granska om användningen av personnummer kan medföraotillbörligt intrång i den personliga integriteten. har i sittbetänkande (FiU 1985/86:5 s. 18) funnit anledning uppmärksamma att samma riskerfrån integritetssynpunkt som uppkommer vid användning av personnummer finns medalla identifikationsbegrepp som kan knytas till en bestämd person.Finansutskottet har förutsatt att även dessa aspekter kommer att beaktas av kommitténi det pågående utredningsarbetet. Föredraganden aviserade i propositionen att regeringenskulle komma att inrätta en statsrådsgrupp för att bereda långsiktiga ochövergripande datafrågor. Han framhöll att datafrågor till sin natur ofta ärdepartements-övergripande och att regeringens styrande uppgifter på detdatapolitiska området försvåras av att datafrågorna är så mångfasetterade. I fråga om de närmare arbetsuppgifterna förstatsrådsgruppen uttalades i propositionen att gruppen borde överta datadelegationensuppgifter. Denna delegation tillsattes och har haft som huvuduppgifteratt bevaka utvecklingen av datoriseringen, främja kunskapsutvecklingen påområdet och föreslå åtgärder för att uppnå en positiv utveckling av datoranvändningeni samhället under demokratisk styrning och kontroll. Det angavs i propositionenatt datadelegationen skulle komma att ges tilläggsdirektiv att avsluta sittarbete . För att statsrådsgruppen skulle få tillgång tillerforderlig sakkunskap borde det enligt propositionen utses en särskildreferensgrupp med företrädare för de politiska partierna, myndigheterna,näringslivet och arbetsmarknadens parter. hade inget att erinramot inrättandet av statsrådsgruppen och avvecklingen av datadelegationen. företrädare i finansutskottet ställde sig ien reservation avvisande till att daladelegationen skulle avvecklas. Regeringen beslutade att inrättastatsrådsgruppen. Gruppen leds av civilminister ochdärutöver ingår i gruppen justitieminister , utbildningsministerLennart ,arbetsmarknadsminister och industriminis- 10 Den särskilda referensgruppen har utsetts. Utskottet NU 1986/87:5 I motion 1985/86: N201 (s) begärs en utredning omprissättningen på bankernas tjänster. har bankerna valt att iökad utsträckning debitera avgifter för tjänster som tidigare utfördesavgiftsfritt. Kunderna vet dock inte, sägs det i motionen, hur mycket eller förvad de betalar förrän de får sitt kontobesked. Någon enhetlig prissättningförekommer inte utan avgifterna kan variera mellan olika banker och även mellanolika kunder i samma bank. Som framgår av den inledande redovisningen (s. 2) harsåväl bankinspektionen som () under senare tidtagit upp frågan om bankernas avgifter. Bankinspektionen har härvid framhållitatt bankerna bör se över avgiftssättningen för olika tjänster mot bakgrund avatt ränteregleringen har avskaffats. NO utreder klagomål somhar riktats till honom angående bankernas avgifter för vissa tjänster. Utskottet konstaterar sålunda att bankernasavgiftsdebitering redan är föremål för uppmärksamhet hos berörda myndigheter.Utskottet har också noterat att sedan motionen väcktes vissa banker har ändratsina avgiftssystem eller förklarat att de avser att se över de avgifter somtillämpas (se s. 4). Detta gäller för såväl konsumentinriktade somföretagsinriktade tjänster. Utskottet vill i detta sammanhang understryka atthuvudsyftet inte bör vara att nå en för bankerna enhetlig prissättning utan attdet i stället bör vara att främja en aktiv konkurrens inom bankväsendet. Enviktig förutsättning för att konkurrensen skall bli effektiv är dock attkunderna får information om vilka avgifter som bankerna tillämpar. Utskottetvälkomnar därför att har fått i uppdrag att i samråd medbankinspektionen och bankerna söka åstadkomma en förbättrad information tillkonsumenterna om bl. a. bankernas avgifter (se s. 5). Att bankerna i sinaräntebesked numera lämnar uppgift om både gottgjord ränta och de avdrag som hargjorts därifrån (se s. 4) torde också bidra fill att förbättra informationenom bankernas avgiftsdebitering. Med hänsyn till det nu sagda anser utskottet attmotionärernas önskemål i allt väsentligt är uppfyllt. Motionen avstyrks därför. Det är anmärkningsvärt, sägs det i motion 1984/85:1427(m), att utveck lingen mot ett kontantlöst betalningssystem knappast berörs i den parla mentariska debatten. Konsekvenserna för den enskilde - och för samhäl let i stort - är inte belysta. Det finns ingen bedömning av vad utvecklingen betyder för den mänskliga integriteten. Motionären vill med det sagda som bakgrund att hos regeringen skall begära en utredning om vad det kontantlösa betalningssystemet kan innebära för den enskilda männi skan. Utskottet hår i den inledande redovisningen (s. 7) lämnatvissa uppgifter NU 1986/87:5 om utvecklingen av betalningssystemen i Sverige.Av uppgifterna framgår att kontantbetalningar fortfarande svarar för huvuddelenav antalet betalningstransaktioner men att de icke kontantbaseradebetalningarna värdemässigt svarar för en mycket dominerande del av den totalabetalningsvolymen. Utskottet instämmer i vad motionären anför om vikten av attintegritetsaspekten hälls aktuell i samband med utvecklingen avbetalningssystemen. I annat fall kan det uppstå ett motstånd mot teknikutvecklingen. Risker för kränkningar av den personliga integriteten ären fråga som hör ihop med allt utnyttjande av datatekniken. Som tidigareredovisats (s. 9) har data- och offentlighetskommittén fått i uppdrag attutreda och överväga flera integritetsfrågor med anknytning filldatoranvändningen. Kommittén skall bl. a. granska om användningen av personnummer,både inom den offentliga och inom den enskilda sektorn, kan medföraotillbörligt intrång i den personliga integriteten. Utskottet utgår ifrån attden nu aktuella frågan kommer att beröras i kommitténs arbete. Vidare har utskottetnoterat (se s. 10) att regeringen uppger sig följa utvecklingen med störstauppmärksamhet. Den för långsiktiga och övergripande datafrågor inrättadestatsrådsgruppen med tillhörande referensgrupp (se s. 10) torde vara avbetydelse härvidlag. Med det nu sagda finner utskottet att motion 1984/85:1427(m) inte bör föranleda någon åtgärd från sida. attriksdagen avslår motion 1985/86: N201, 2. beträffande det kontantlösa betalningssystemet att avslår motion 1984/85:1427. Närvarande: (), (),(), (), (), BirgittaJohansson (s), (), Bo Finnkvist (s), (), JörnSvensson (vpk), (), (), (),() och (). Tryckeri, 1986 12