bet · GA01LU20 · 1986-12-31 00:00:00 — om ekonomiska föreningar m. m. 1986/87:7, delvis) I betänkandet behandlas proposition 1986/87:7 vari läggsfram förslag till lag om ekonomiska föreningar som skall ersätta lag isamma ämne. Lagförslaget innebär framför allt en modernisering och förenklingav nuvarande bestämmelser. Bland nyheterna märks att firmaskyddet för deekonomiska föreningarna sträcks ut från att gälla inom ett län till att gällainom hela landet. Vidare föreslås regler om verkställande direktör och omeffektivare revision. Den nya lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1januari 1988. Två i propositionen framlagda lagförslag har överlämnatstill näringsutskottet och kommer att behandlas av det utskottet i samband medproposition 1986/87:12 om ny banklagstiftning. I betänkandet behandlar utskottet också dels en underriksmötet /86 väckt fristående motion, dels två med anledning avpropositionen väckta motioner, dels en under /87 väckt friståendemotion. Utskottet tillstyrker bifall till propositionen med tvåsmärre ändringar. Till betänkandet har fogats sexreservationer (en m, fp, c och fem m, fp) och ett särskilt yttrande (c). I propositionen föreslär regeringen() - efter hörande av lagrådet - att antar ipropositionen framlagda förslag till 1. lag omekonomiska föreningar, 2. lag ominförande av lagen (1987:000) om ekonomiska föreningar, 3. lag om ändringi lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m,m., 4. lag om ändringi bostadsrättslagen (1971:479), 5. lag om ändringi lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, 6. lag om ändringi lagen (1975:417) om sambruksföreningar, 7. lag om ändringi lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar. Lagförslagen 3 och 7 har av lagutskottet överlämnats tillnäringsutskottet för att möjliggöra samordning med de i proposition 1986/87:12om ny banklagstiftning framlagda förslagen till lag om ändring i lagen(1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. och lag om ändring i lagen 1 I98Ö/87. (1976:351)om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och LU 1986/87:20ekonomiska föreningar. Lagförslagen1, 2 och 46 har intagits i bilaga 1 till betänkandet. I, /väckt motion 1985/86:L263 av m. fi. (c) vari - medhänvisning till vad som anförts i motion ]985/86;N306 - yrkas att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att antalet medlemmarsom krävs för att bilda en kooperativ förening reduceras till tre. II, Med anledning av propositionen väckta motioner 1986/87:L112 av m.fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att, med de ändringar som framgår av bilaga 2 till utskottetsbetänkande, anta regeringens förslag till ny lag om ekonomiska föreningar samtförslag till lag om införande av den nya föreningslagen, 2. att riksdagenbeslutar att anta i bilaga 2 till utskottets betänkande intaget förslag tilländring i bostadsrättslagen, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening gé regeringen till känna vad som i motionen anförtsom ändring av reglerna om styrelseval i bostadsrättsföreningar, så att dessakommer att anknyta till vad som i motionen föreslagits angående styrelseval iekonomiska föreningar. 1986/87:L113 av m. fl. (m) vari yrkasatt avslår propositionen såvitt avser de förslag som framläggs ikapitel 2.6 om effektivare revision. III, Under /87 väckt fristående motion 1986/87:L207 av och (båda c)vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A238 - yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att antalet medlemmarsom krävs för att bilda en kooperativ förening reduceras till tre, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag innebärande attregistreringsavgiften för kooperativa föreningar sänks eller avskaffas. I propositionen läggs fram förslag till lag om ekonomiskaföreningar som skall ersätta lag i samma ämne. Till grund förpropositionen ligger ett av kooperationsutredningen framlagt betänkande (SOU1984:9) Kooperativa föreningar. Lagförslaget innebär framför allt enmodernisering och förenkling av nuvarande bestämmelser. Bland nyheterna märksatt firma- skyddetför de ekonomiska föreningarna sträcks ut från att gälla inom ett län LU1986/87:20 till att gälla inom hela landet. Vidare föreslås regler omverkställande direktör och om effektivare revision. De nuvarande bestämmelsernaom föreningsledningens medborgarskap och bosättning mjukas upp när det gällernordiska medborgare. 'En annan nyhet är regler om fusion mellan en moderföreningoch ett dotteraktiebolag. De sistnämnda reglerna syftar bl. a. till attunderlätta för arbetskooperationen. Den nya lagstiftningen föreslås träda ikraft . Aktiebolag och ekonomisk förening är de endaassociationsformer som enligt svensk rätt kan användas för näringsverksamhetutan personligt ansvar för ägarna. Gällande bestämmelser om ekonomiska föreningar i allmänhetfinns i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar. Föreningslagen trädde ikraft och ersatte en lag från är 1911 i ämnet. Utmärkande för enekonomisk förening är att den genom ekonomisk verksamhet skall främja sinamedlemmars ekonomiska intressen och att medlemmarna skall delta i verksamhetensom konsumenter, leverantörer eller på annat sätt. Kravet på deltagande iverksamheten ger den ekonomiska föreningen en kooperativ prägel. Denkooperativa karaktären markeras ytterligare genom att medlemskapet i principskall vara öppet, genom att varje medlem som huvudregel skall ha en röst samtgenom att utdelning av överskott i huvudsak skall ske i proportion lill varjemedlems deltagande i verksamheten. I övrigt bygger föreningslagen i hög grad påden äldre lagstiftningen om aktiebolag, nämligen lagen (1944:705) omaktiebolag. Vissa ekonomiska föreningar regleras av särskildlagstiftning. För bostadsrättsföreningar finns sålunda särskilda regler ibostadsrättslagen (1971:479). Totalt är ca 20 000 ekonomiska föreningarregistrerade i länsstyrelsernas föreningsregister. Av dessa föreningar äruppskattningsvis ca 6 000 registrerade enligt föreningslag. Avåterstoden är ca 9 000 bostadsrättsföreningar och ca 5 000 föreningar som är registreradeenligt lag. Den form av den svenska kooperationen som är mestutvecklad är den allmänna konsumentkooperationen. Det finns även kooperativverksamhet med annan inriktning, t. ex. för organisation av sparande ochkrediter och för olika producentkooperativa verksamheter, t. ex. inomlantbruket och åkerinäringen. Arbetskooperationen är en kooperativ form somhar rönt ökat intresse . En stor del av landets befolkning är som medlemmar, kundereller anställda engagerade i någon form av kooperativ verksamhet. Antaletmedlemmar uppgår till, inom konsumentkooperationen ca 3 miljoner, inombostadskooperationen ca 600 000 och inom producentkooperationen, därlantbrukskooperationen är den övervägande delen, drygt 150 000. Totalt sysselsattekooperationen ca 165 000 personer, vilket motsvarade ca5 % av samtliga sysselsatta i . Andelen av bruttonationalprodukten varlikaledes . Som framgår av det anförda utgör de ekonomiskaföreningarna en viktig LU 1986/87:20 del av det svenska näringslivet. Somassociationsform utgör den ekonomiska föreningen vidare ett värdefulltkomplement till andra företagsformer, främst då aktiebolaget. Med sitt starkainslag av aktiv medverkan från medlemmarna ger det kooperativt arbetandeföretaget de människor som så önskar möjlighet att engagera sig i driften avverksamheten i större utsträckning än aktieägarna i aktiebolag kan göra. mening är det mot den angivna bakgrunden angeläget att dencivilrättsliga lagstiftningen rörande de ekonomiska föreningarna har enändamålsenlig utformning. har ett betydande reformarbete skett pådet associationsrättsliga området. infördes en ny aktiebolagslag(1975:1385). Turen kom härefter till lagstiftningen om handelsbolag och enklabolag som ersattes av en ny lag. Också föreningslagen har varit föremålför vissa reformer. ändrades sålunda redovisnings- ochrevisionsreglerna (prop. 1979/80:144, LU 1980/81:4). Åndringarna innebar ihuvudsak en anpassning av dessa regler till motsvarande bestämmelser iaktiebolagslagen. På grundval av ett av kooperationsutredningen avgivetbetänkande (SOU 1981:60) Kooperationen i samhället infördes vidare år 1984bestämmelser i föreningslagen om s.k. förlagsinsatser. De sistnämndabestämmelserna syftar till att göra det möjligt för föreningarna att dra tillsig riskbärande kapital även från andra än medlemmarna. Enligt utskottets mening kan föreningslagen trots dereformer som genomförts inte anses motsvara de krav som bör ställas på enändamålsenlig lagstiftning. föreningslag är sålunda utformad eftermönster av aktiebolagslag. Det innebär att betydande skillnader sominte är sakligt motiverade finns mellan föreningslagstiftningen och annanassociationsrättslig lagstiftning, något som knappast kan vara till fördel fördet praktiska rättslivet. Härtill kommer att föreningslagen som framhålls ipropositionen är svåröverskådlig och innehåller åtskilliga bestämmelser avutpräglad detaljkaraktär. Starka skäl talar alltså för att 1951 ärsföreningslag nu bör ersättas med en ny lag om ekonomiska föreningar. Detförslag till en modernisering och förenkling av regelsystemet somkooperationsutredningen lagt fram har också fått ett positivt mottagande vidremissbehandlingen. I det följande kommer utskottet att behandla de frågor somtagits upp i motionerna eller som eljest tilldragit sig utskottetsuppmärksamhet. Medlemsantal i ekonomisk förening I propositionen föresläs att nu gällande regler om minstaantal medlemmar i en ekonomisk förening förs över till den nya föreningslagen.Sålunda kommer även i fortsättningen huvudregeln vara att en ekonomisk föreningskall bestå av minst fem medlemmar. Antalet medlemmar fär dock vara tre ellerfyra om minst tre av medlemmarna är ekonomiska föreningar eller andraföreningar som är att anse som juridiska personer (2 kap. 1 §). I propositionenföreslås inte nägon ändring av det nu gällande kravet i 43 § bostadsrättslagen(1971:479) att minsta antal medlemmar i en bostadsrättsförening skall varafem. I motionerna 1985/86:L263 (c) och 1986/87:L207 (c)ftamhålls att många LU 1986/87:20 arbetstillfällen för kvinnor kommer att försvinnafrån arbetsmarknaden och att det därför är viktigt att kvinnornastimuleras att ägna sig åt privat företagsamhet. Många kvinnor hyser dock avolika skäl tveksamhet att ensamma starta eller överta ett företag. Helst villde enligt motionärerna arbeta tillsammans med andra. Den kooperativaföretagsformen kan då vara ett fördelaktigt alternativ. Motionärerna anser detangeläget att lagstiftningen inte försvårar bildandet av kooperativa företag.Enligt motionärerna kan, särskilt i inledningsskedet av en kooperativverksamhet, det nuvarande kravet på fem medlemmar vara svårt att uppfylla.Motionärerna yrkar (yrkande 1 i motion L207) därför att förslag framläggs omatt minimiantalet sänks till tre medlemmar. Utskottet vill framhålla att kravet på minst fem medlemmari en ekonomisk förening föreningarnas kooperativa karaktär. Ensänkning av minimiantalet skulle enligt utskottets mening innebära att detkooperativa inslaget i viss mån gick förlorat. Då frågor med anknytning till kravetpå medlemsantalet i en annan kooperativ verksamhetsform, nämligenbostadsrättsföreningarna, tidigare behandlats i (se senast LU1984/85:32) har utskottet därför ställt sig avvisande till tanken på ensänkning av kravet. Bostadsrättslagen ses över av en särskildtillkallad utreda- re. I direktiven förutredningsarbetet (dir. 1986:5) hänvisar departementschefen bl. a. tillutskottets ovan angivna betänkande och anför att han delar uppfattningen attkravet på minsta antal medlemmar i en bostadsrättsförening och det i praxisgällande kravet på minsta antal lägenheter även fortsättningsvis bör gälla.Utredaren bör dock överväga om inte kravet på minsta antal medlemmar iinledningsskedet av en förenings verksamhet bör kunna minskas från fem tilltre. Ett motiv för en sådan förändring skulle enligt direktiven vara detpraktiska tillvägagångssättet med föreningsbildning genom s. k.kontorsstiftning, dvs. att föreningen bildas utan de boendes medverkan. Projektav servicehuskaraktär med t. ex. kommunen och organisationer som stiftareskulle då kunna genomföras på ett smidigare sätt. De särskilda skäl som sålunda kan föreligga för attbostadsrättsföreningar under en övergångstid bör kunna tillåtas att ha färremedlemmar än fem har enligt utskottets mening inte bärkraft när det gällerekonomiska föreningar i allmänhet. På grund av det anförda och då nuvarande ordning såvittkänt inte inneburit några nackdelar för nystartade föreningar kan utskottetinte ställa sig bakom motionärernas förslag. Utskottet tillstyrker såledesbifall till propositionen i aktuell del och avstyrker bifall till motionernaL263 och L207 yrkande 1. Utmärkande för de ekonomiska föreningarna är attmedlemmarna i större eller mindre utsträckning engagerar sig i föreningensolika angelägenheter och inte bara väljer förvaltande och kontrollerande organsamt träffar avgöranden på grundval av årsredovisningen. Medlemmarnas beslutanderätt skall enhgt 1951 årsföreningslag utövas på LU 1986/87:20 föreningsstämman. Föreningsstämman äriprincip föreningens högsta beslutande organ. Stämman har beslutanderättrörande föreningens organisation och sådana inre förhållanden som tillsättandeoch entledigande av styrelse och revisorer, ökning eller minskning avinsatskapitalet, bestämmelser om avgifter till föreningen, fastställande avårsredovisning och åtgärder med anledning av vinst och förlust, ändring avstadgarna samt upplösning av föreningen genoin likvidation eller fusion. Huvudregeln är att varje medlem i föreningen har en röstpå föreningsstämman. Undantag härifrån kan dock ske genom föreskrifter istadgarna. Ledningen av föreningens verksamhet och förvaltningen avdess angelägenheter skall handhas av en styrelse med minst tre ledamöter.Styrelsen skall, som nämnts utses av föreningsstämman. I föreningens stadgarkan tas in föreskrifter om att styrelseledamöter skall utses på annat sätt. Styrelseledamot skall i princip vara medlem i föreningen.Undantag från kravet på medlemskap kan emellertid göras i särskilt angivna fallgenom föreskrifter i föreningens stadgar. I fråga om föreningsstämmans beslut om ändring avstadgarna finns särskilda regler. För att ett beslut om stadgeändring skall bligiltigt krävs antingen att samtliga röstberättigade i föreningen har varit enseom beslutet eller att beslutet fattats på två på varandra följande stämmor ochpå den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande. Förvissa , ändringsbeslut krävs särskild röstmajoritet. Har i stadgarna tagits inytterligare villkor för ändring av stadgarna skall villkoret gälla. Krävsenligt stadgarna regeringens tillstånd till en stadgeändring får under närmareangivna förutsättningar inte detta villkor ändras utan regeringens tillstånd. De redovisade bestämmelserna föreningslag ärenligt bostadsrättslagen i princip tillämpliga också påbostadsrättsföreningar. För bostadsrättsföreningar gäller härutöver vissasärskilda bestämmelser. I fråga om rösträtt föreskrivs sålunda att om fleramedlemmar innehar bostadsrätt . gemensamt, de har endast en röst tillsammans ominte annat följer av föreningens stadgar. Beträffande styrelsen i enbostadsrättsförening gäller enligt bostadsrättslagen att minst två avledamöterna skall utses av föreningSr stämman. Är antalet styrelseledamötermindre än fem skall minsten ledamot väljas av stämman. I propositionen föreslås att gällande regler omföreningsmedlems rösträtt, val av styrelse och beslut om stadgeändringar försöver till den nya föreningslagen utan några mera väsentliga sakliga ändringar.Regler om styrelseval har upptagits i 6 kap. 1 § förslaget till föreningslag.Bestämmelserna om rösträtt och stadgeändringar finns i 7 kap. 1 § resp. 7 kap.14 §. Motionärerna i motion 1986/87:L112 (fp) anser attnuvarande bestämmelser i föreningslagen inte i tillräcklig utsträckning gerskydd åt föreningarnas självständighet. Om den ekonomiska föreningen skallbehålla sin karaktär av en renodlat kooperativ företagsform bör enligtmotionärerna föreningslagen vara så utformad att kapitalassociationer, där detavgörande inflytandet helt eller delvis ligger på annat häll än hosmedlemmarna, inte kan registreras som ekonomiska föreningar. Förslaget ipropositionen innehåller dock, i likhet med föreningslag, några reglervilka enligt motionärerna gör det möjligtför kommuner eller aktiebolag att missbruka företagsformen genom LU1986/87:20 att knyta föreningar så nära till sig att det inte blir fråga omsjälvständiga föreningar som arbetar i medlemmarnas intresse. Inte minst i samband med överförande av tidigare kommunalverksamhet till föreningslivet anser motionärerna att det finns en risk attkommunen skaffar sig en fortsatt kontroll över verksamheten genom attförbehålla sig vetorätt mot stadgeändringar, omfattande styrelserepresentationoch/eller omfattande rösträtt på föreningsstämman. Gränsen mellan denoffentliga makten och det fria föreningslivet kan då komma att suddas ut. Detvore enligt motionärerna mycket olyckligt om en sådan utveckling - där några avden svenska folkrörelsetraditionens centrala idéer skulle hotas - blev följdenav en i andra avseenden välkommen ökning av intresset för att låta föreningar taöver verksamhet som tidigare drivits i regi. Motionärerna påpekar att det är möjligt attregistrera en ekonomisk förening, där en kommun (eller ett aktiebolag eller enstiftelse) tillsätter hela styrelsen, har röstmajoritet på föreningsstämman ikraft av sitt kapitalägande och dessutom har vetorätt mot stadgeändringar.I.bostadsrättsföreningar kan utomstående tillsätta en majoritet av styrelsensamt skaffa sig vetorätt mot stadgeändringar. Föreskrifter av detta slag kanenligt motionärerna väntas tillkomma vid föreningens bildande, innan det storaflertalet medlemmar hunnit inträda och få rösträtt på föreningsstämman. Dessarisker är särskilt tydliga då det gäller bostadsrättsföreningar somregelmässigt stiftas innan de blivande boende kommer in i bilden. Även förekonomiska föreningar finns det, fortsätter motionärerna, en risk attexempelvis ett avtal med kommunen och stadgar för en blivande ekonomiskförening förhandlas fram som en paketlösning, vilken innebär att de blivandemedlemmarna inte kommer att kunna utöva det inflytande i föreningen som deskall ha om föreningen är kooperativ. Mot bakgrund av det anförda anser motionärerna att en nyföreningslag bör utformas så att framtida missbruk förebyggs. I enlighet härmedbör regler införas som garanterar att medlemmarna får ett avgörande inflytandeöver de centrala frågorna om val av styrelse och om stadgeändringar. Vidare börprincipen om lika rösträtt lagfästas. I sistnämnda hänseende hänvisar motionärerna till attkooperationsutredningen framlagt ett förslag om en tvingande regel om likarösträtt för alla föreningar med undantag för kooperativacentralorganisationer, dvs. sammanslutningar av ekonomiska föreningar. Enligtmotionärerna avvisar departementschefen detta förslag under åberopande av attdet finns föreningar med både fysiska personer och andra föreningar sommedlemmar och där en regel om lika rösträtt kan leda till svårigheter.Motionärerna anser att en tvingande regel om lika rösträtt kan införas omundantag görs också för bl.a. denna typ av föreningar. Med lika rösträtt avsesenligt motionärerna inte att varje medlem skall ha en röst. Genom formuleringenlika rösträtt kan exempelvis i centralorganisationer varje medlemsföreningsända samma antal ombud till stämman. För föreningar som upplåter lägenhetermed kooperativ hyresrätt samt bostadsföreningar blir det möjligt att antastadgar där varje hushåll ges en röst, dvs. i stort sett samma princip somgäller enligt bostadsrättslagen om en röst per lägenhet. I fråga om i'fl/«v5r>'rc/ie förordar motionärerna att 6kap. 1 § förslaget till LU 1986/87:20 ny föreningslag ändras så att högst entredjedel av styrelseledamöterna skall få utses på annat sätt än genom val påföreningsstämman. Förslaget innebär att antalet styrelseledamöter måstefastställas så att de ledamöter som företräder medlemmarna alltid är minstdubbelt så många som eventuella andra ledamöter. Denna regel kan dock, enligtmotionärerna, inte utan ytterligare utredning tas in även i bostadsrättslagen.Detta beror på att det i samband med uppförande av nya fastigheter har ansettsvara legitimt att en styrelsemajoritet under en övergångstid företräderstiftarna och andra utomstående. Pågående översyn av bostadsrättslagen bör dock,fortsätter motionärerna, leda fram till en begränsning av denna övergångstid.Vidare bör det övervägas vilka begränsningar som bör finnas när det gällerbeslut av en sådan styrelse, som binder kommande stämmor och styrelse när detgäller t. ex. fastighetsförvaltning och andra väsentliga ekonomiska frågor. Detkan enligt motionärerna inte i bostadsrättsföreningar, lika litet som i andrakooperativa sammanslutningar, vara godtagbart att styrelsemajoriteten annat änunder en kortare övergångstid kontrolleras av andra intressen änmedlemsintresset. När det gäller stadgeändringar bör enligt motionärernanuvarande regler om att stadgarna i enstaka undantagsfall kan innehållaföreskrift om regeringens godkännande kunna bibehållas eftersom de i praktikeninte innebär någon risk för missbruk. Vidare bör det vara tillåtet att enorganisation som är uppbyggd i flera led har stadgar där stadgeändringar ilokala sammanslutningar måste godkännas av riksorganisationen ellermotsvarande. Sistnämnda regel kan lämpligen anknytas till begreppet"ekonomisk centralförening". I övrigt bör det - för såvälbostadsrättsföreningar som andra ekonomiska föreningar - vara otillåtet att hastadgar som inte kan ändras utan godkännande av utomstående. För att hindra atten sådan föreskrift kringgås bör enligt motionärerna inte heller en vissmedlem.-som t. ex. kan vara en kommun eller ett aktiebolag - kunna ges ensärskild vetorätt mot stadgeändringar. Andra villkor för ändring av stadgarna - såsom ett ännuhårdare majoritetskrav än det som anges i föreningslagen - bör även ifortsättningen var tillåtna. Motionärerna yrkar (yrkande 1) att 6 kap. 1 § samt 7 kap.1 och 14 §§ förslaget till ny föreningslag ändras i enlighet med det anförda,att en definition av begreppet ekonomisk centralförening upptas i 1 kap.lagförslaget samt att en särskild övergångsbestämmelse införs med deninnebörden att de föreslagna skärpningarna endast skall gälla föreningar sombildas efter ikraftträdandet. Vidare yrkas (yrkande 2) att i bostadsrättslageninförs en hänvisning till de särskilda bestämmelserna om stadgeändringar iföreningslagen samt (yrkande 3) att vad som i motionen anförts om styrelsevali bostadsrättsförening ges regeringen till känna. Utskottet vill för sin del stryka under att, som ovannämnts, det utmärkande för en ekonomisk förening är att medlemmarna deltar iverksamheten på olika sätt och de även i övrigt har ett starkt inflytande närdet gäller föreningens angelägenheter. Medlemmarnas engagemang i föreningengör att verksamhetsformen i betydande grad skiljer sig från aktiebola- Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är angeläget att den LU1986/87:20 egenart som den kooperativa företagsformen innebär upprätthålls i enny föreningslag. Att medlemmarnas inflytande i olika frågor garanteras ärvidare en förutsättning för att den ekonomiska föreningsrörelsen skall präglasav ett demokratiskt synsätt, något som är av grundläggande betydelse förföreningslivet. Även om lagstiftningen således måste slå vakt om de intressensom bär upp föreningsrörelsen är det viktigt att föreningarna gesmöjligheter att självständigt besluta om hur verksamheten skall bedrivas ochorganiseras. Endast om starka skäl talar för det bör inskränkningar ske ibeslutanderätten för föreningen och dess medlemmar. I linje med det anförda kan utskottet ansluta sig tillmotionärernas uppfattning att principen om lika rösträtt bör vara enutgångspunkt för en ny lagstiftning om ekonomiska föreningar.