bet · GA01FiU29 · 1986-12-31 00:00:00 — år utgörförsamlingens fordran hos år utgör församlingens fordran hos staten enligtdenna paragraf skall staten enligt denna paragraf skall länsskattemyndighetenunder sam- länsskattemyndigheten under utanordna till församlingen maår utanordna till församlingen med en tjugofjärdedel den 18 och med entolftedel den 18 i varje ka-en tjugofjärdedel.den 20 \var']e ka- lendermånad.År församlingens lendermånad. År församlingens fordran inte uträknad vidutbetal-fordran inte uträknad vid utbetal- ningstillfällena i månaderna januariningstillfällena i månaderna , skall vid dessa tillfäl-ochfebruari, skall vid dessa tillfäl- len utbetalas samma belopp som len utbetalassamma belopp som har utbetalats har utbetalats det föregående året. När särskilda det föregående året. När särskildaskäl föranleder det får länsskatte-skäl föranleder det får länsskatte-myndigheten dock förordna att ut-myndigheten dock förordna att ut- betalningskall ske med annat be-betalning skall ske med annat be- lopp. Om något av debelopp som lopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna januariutbetalades i månaderna inte motsvarar en tolf-ochfebruari inte motsvarar en tolf- tedel av församlingens fordran, tedel avförsamlingens fordran, skall den jämkning som föranleds skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp, härav ske i fråga om det belopp, somutbetalas , som utbetalas . Vad som har sagts om församlingtillämpas på motsvarande sätt i fråga om kyrklig samfällighet. "Senaste lydelse 1986: 1315. Denna lag träder i kraft den . Infill den Ijanuari 1988 skaU. FiU 1986/87:29 dock hänvisningen i 1 § första stycketavse lagen (1979: 362) om skatteutjämningsbidrag och hänvisningen i 4 § femte stycket till .14 § lagen (1987:000) om skatteutjämning avse 8 § lagen(1985: 533) om skatteutjämningsavgift. Lag om ändring i lagen (1982: 221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m.m. Härigenom föreskrivs att I c §lagen (1982: 221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget m. m. skall ha följande lydelse. 1 c§' Vid bestämmande av det förskott Vidbestämmande av det förskott påkommunalskatt, landstingsskatt på kommunalskatt, landstingsskatt och församlingsskatt enligt 4 och och församlingsskatt enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965:269) med särskil- 4 a §§ lagen (1965: 269) med särskil da bestämmelser om kommuns och da bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av annan menighets utdebitering av skatt, m. m. som skall utbetalas un- skatt, m. m. som skall utbetalas un der samt av der samt av skatteunderlag för bidragsåren skatteunderlag för fc/W/agiå/e/1987 1987 och 1988 enligt lagen enligt lagen (1979:362) om skatteut- (1979:362) om skatteutjämningsbi- jämningsbidrag och för skatteut drag skall beräkningen grundas på enligt lagen ett justerat skatteunderlag enligt (1987:000) om skatteutjämning följande. skall beräkningen grundas på ett justerat skatteunderlag enligt följande. Antalet skattekronor och skatteörenenligt taxeringsnämndens beslut vid 1986 respektive taxering skallomräknas till det antal som kan beräknas ha blivit påfört om grundavdragetenligt 48 § 2 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928: 370) hade uppgåtttill 8 300 respektive vid nämnda taxeringar. Vid bestämmande av skattesats skallbestämmelserna i denna paragraf beaktas. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1986:494. j5 Iproposition ISO bilaga 1 () har regeringen - efter FiU1986/87:29 föredragning av statsrådet - föreslagit riksdagenatt 10. med ändring av tidigare förslag till Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen /88 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av1391000000 kr., 15. till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. /88 under sjunde huvudtiteln utöver i proposition 1986/87:100bil. 9 föreslaget förslagsanslag anvisa ytterligare . 1986/87:Fill3 av m.fl. (c) vari yrkas 25. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om nytt bidragssystem för kommunerna i enlighet med vad som i motionenanförts. 1986/87:Fi21S av m.fl. (m) vari yrkas 7. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av det kommunala skatteutjämningssystemet, i enlighet med vad somi motionen föreslagits, i sådan tid att förändringarna kan träda i kraftfr.o.m. 1986/87:Fi217 av () vari yrkas 4. att beslutar att hos regeringen begära ettnytt förslag till kommunalskatteutjämningssystem i enlighet med vad som imotionen anförts. 1986/87:Fi223 av och () vari -med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:A466 -yrkas 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om skatteutjämningssystemet. 1986/87:Fi301 av m.fl. (m) vari yrkasatt med avslag på regeringens förslag till förändrat system förkommunalskatteutjämning hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med deriktlinjer som i motionen anförts. 1986/87:Fi302 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposifion 1986/87:100 vad avser förslag om revidering avskatteutjämningssystemet, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till omarbetade övergångsbestämmelser förskatteutjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen, varvidsystemets anpassning för övergång till en enhethg skatt för stat och kommunerbeaktas. 1986/87:Fi303 av och () variyrkas att beslutar avvisa regeringens förslag om revidering av detkommunala skatteutjämningssystemet. 1986/87:Fi304av och () vari yrkas FiU 1986/87:29 1. att beslutar avslå regeringens förslag ibudgetpropositionens bilaga 9 om ändringar i lagen om skatteutjämning. 1986/87:Fi30S av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt med avslag på regeringens förslag om ändratskatteutjämningssystem som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen beträffande systemets framtida utformning. 1986/87:Fi.308 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till nytt kommunaltskatteutjämningssystem , 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till provisorisktskatteutjämningssystem med den inriktning som anges i motionen. 1986/87:Fi309 av m.fl. (c, fp, m) variyrkas att beslutar avslå förslaget om skatteutjämning samthos regeringen begär nytt förslag utifrån vad som i motionen anförts. 1986/87:Fi310 av och () variyrkas 2. att hos regeringen anhåller att nuvaranderegler för skatteutjämning mellan kommunerna får, i avvaktan på den under 1begärda helhetslösningen, gälla tills vidare. 1986/87:Fi311 av () vari yrkasatt hos regeringen yrkar avslag på förslaget till nyttskatteutjämningssystem. 1986/87:Fi3]2 av () vari yrkas attriksdagen, med avslag på regeringens förslag om skatteutjämning, anhåller omnytt förslag som bättre beaktar de enskilda kommunernas faktiskaförhållanden. 1986/87:Fi313 av m.fl. (c, m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till nytt kommunaltskatteutjämningssystem, 2. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen skyndsamt utarbetar och förelägger riksdagenförslag till ett nytt kommunalt skatteutjämningssystem med i motionen angiveninriktning, 3. att riksdagenbeslutar att nuvarande skatteutjämningssystem/regler får gälla tills vidare iavvaktan på denna helhetslösning. 1986/87:Fi314 av och () vari- med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:Ub680 - yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag till förändringar av den kommunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 3..att avslår regeringens förslag till nyttskatteutjämningssystem och därav föranledda lagändringar, 1986/87:Fi321 av () vari yrkas 1. att avslår regeringensförslag till nytt skatteutjämningssystem. 1986/87. 1986/87:Fi322av och () vari - med FiU 1986/87:29hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:A498 - yrkas att riksdagenbeslutar avslå regeringens förslag till nytt kommunaltskatteutjätnningssys-tem. 1986/87:Sk386 av () vari yrkas 10. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till ändring av reglerna för skatteutjämning enligt vad som anförts imotionen. Skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner 1986/87:Fi304 av och () variyrkas 2. att beslutar justera lagen om kommunalskatteutjämning, så att län i likhet med garanteras engrundgaranti på av medelskattekraften. 1986/87:Fi315 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att får grundgarantin höjd i enlighet med vad somgäller för kommuner i Bergslagsområdet, och att i övrigt de synpunktertillgodoses som i motionen anförts om behovet av förändringar i systemet förkommuner i . 1986/87:Fi318 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombehovet av skatteutjämning för . 1986/87:Fi316 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att det statligaskåtteutjämningssystemet kompletteras med en regional skatteutjämning av detslag som finns i , varvid resurser överförs tilllandstingen genom minskning av den statliga skatteutjämningsavgiften. 1986/87:Fi317 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande behovet av extra skatteutjämningsbidragutöver regeringens förslag. 1986/87:Fi319 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att ytterligaremedel tillförs anslaget Extra skatteutjämningsbidrag för att därigenom lindraövergångsproblemen för de i motionen nämnda kommunerna. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. 1986/87:Fill6 av m.fl. (vpk) vari yrkas 10. att till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. för /88 under sjunde huvudtiteln utöver iproposition 1986/ 87:100 bilaga 9 föreslaget förslagsanslag anvisar ytterligare964 milj. kr. 1986/87:Fi320av m.fl. (fp) vari yrkas FiU 1986/87:29 4. att till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av 15miljarder kronor. 1986/87:Fi308 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att avskaffa den särskilda kommunalaskatteutjämningsavgiften (/skattekrona). 4. att riksdagenbeslutar avskaffa den progressiva tilläggsavgiften ovanför avmedelskattekraften . 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 6. att antar förslag till lag omskatteutjämningsavgift enligt vad som anförts i motionen. Kompensation för slopad företagsbeskattning 1986/87:Fill2 av m.fl. (m) vari yrkas 16. att beslutar avskaffa anslaget Bidrag tillkommunerna ined anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen fr.o.m. . 1986/87:Fill6 av m.fl. (vpk) vari yrkas 9. att avslår regeringens förslag om ändradeBidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningenoch anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 380 milj. kr.förhöjt belopp. 1986/87:Fi228 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att avslår regeringens förslag om bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att avslår förslaget om Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. Avvägning mellan generella och specialdestinerade bidrag 1986/87:Fi302 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att hemställerom tillsättande av enparlamentarisk utredning om övergång till enhetsskatt för stat och kommuner. 1986/87:Fi304 av och () variyrkas 3. att hos regeringen begär åtgärder så att despecialdestinerade bidragen inlemmas i den kommunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi306 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt hos regeringen begär att skyndsamt utarbetar och föreläg ger ett nytt förslag som utgör ett samlat åtstramningspaket, vari samtliga (även specialdestinerade) statsbidrag om vägs in i en helhetslösning med syftet att alla kommuner - "rika ochfattiga" - in deltar ochbär sina relativa delar av nedskärningarna efter bärkraft samt FiU1986/87:29 beslutar att nuvarande skatteutjämningssystem/regler får gälla tillsvidare i avvaktan på denna helhetslösning. 1986/87:Fi308 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att beslutar att hos regeringen begäraberedning och förslag för att åstadkomma en effektiv skatteutjätnningatt gälla enligt vad i motionen anförts. l986/87:Fi310 av och () variyrkas 1. att hos regeringen begär att ett förslag tillskatteutjämning mellan kommuner skyndsamt utarbetas, vilket har formen av ettsamlat åtgärdspaket vari samtliga (även specialdestinerade) statsbidrag påområdet vägs in i en helhetslösning syftande till att alla kommuner, rika likaväl som fattiga, alltefter bärkraft skall ta på sig sin relativa del avnedskärningarna, och att förslaget ofördröjligen framläggs för . 1986/87:Fi313 av m.fl. (c, m) vari yrkas 4. att beslutar att finansieringen för 1988gentemot budgetpropositionen sker i sin helhet och i huvudsak genomnedskärningar i de specialdestinerade statsbidragen. 1986/87:Fi317 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande den framtida inriktningen av den kominunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om ett nytt system för statsbidrag till kommunerna enligt de riktlinjer som anförts i motionen. 1986/87:Fi321 av och () vari yrkas 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förstatsbidrag till kommunerna som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om ett nytt system för statsbidrag till kommunerna enligt de riktlinjer som anförts i motionen. Konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut medkommunalekonomiska konsekvenser 1986/87:Fi307 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på kostnadsanalys och konsekvensbeskrivning i propositioner,som medför kommunala kostnadsökningar. Övriga anslag till den kommunala sektorn 1986/87:Fill6 av m.fl. (vpk) vari yrkas 11. att beslutar anslå för vård. omsorg ocharbete inom den kommunala sektorn. Propositionerna FiU 1986/87:29 I proposition 100 anförs att skatteutjämningssystemettillkom för att ge kommuner och landsting möjligheter att bygga utverksamheten så att alla medborgare i princip skulle få samma standard utan attskillnaderna i skattesats blev alltför stora. Förhållandena har sedan dessändrats så till vida att skillnaderna i standard numera inte torde vara såstora. Däremot kvarstår alltjämt relativt stora skillnader i utdebitering.Systemet behöver nu ändras anförs det i propositionen i syfte att nå en bättreutjämning av de ekonotniska skillnaderna. Mellan de kommuner som har högstresp. lägst sammanlagd utdebitering är skillnaderna mycket stora. Nämndaskillnad uppgick till /skr. Det nuvarande skatteutjämningssystemet, som trädde i kraftår , betydde en kraftig höjning avgarantinivån i de södra och mellerstadelarna av landet. I den norra delen höjdes garantierna väsentligt mindre.Reformen innebar en ökning av bidragen med tillsammmans ca 2,9 miljarder i 1979års penningvärde eller . Förhoppningen om att den kraftiga satsningen påskatteutjämningsbidragen skulle leda till en utjämning av skattesatsernainfriades inte. Skillnaderna i utdebitering har i stället ökat sedan år 1979.Den nämnda inriktningen av reformen ledde till att skattesatserna generelltsett blev betydligt högre i än i övriga delar av landet. I propositionen anförs att utvecklingen mot allt störreutdebiteringsklyftor mellan den norra delen och övriga delar av landet måste brytasoch bättre jämvikt mellan landsdelarna åstadkommas. Skatteutjämningssystemet,som är av stor betydelse i strävandena att nå en bättre regional balans, bör fåen mer påtaglig regionalpolitisk inriktning än . 1 vissaregionalpolitiskt prioriterade områden bör därför skatteutjämningsbidragetförstärkas. måste de statsfinansiella påfrestningarna till följd avskatteutjämningssystemets snabba kostnadsökning genom automatiken i systemetdämpas. Systemet för skatteutjämning måste därför ändrasså att man inom en reducerad medelsram får en kraftigare utjämningseffekt påskattesatserna. Medlen bör omfördelas så att en större andel ges till kommuneroch landsting i de norra delarna av landet. Detta bör kunna ske inom ett i stortsett oförändrat skattetryck. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet böri princip behållas med bl.a. anknytningen till medelskattekraften som en viktigdel i systemet. Det nuvarande intervallet om mellan skattekraftsklassernabör dock minskas till 2. Skälet till detta är att effekterna av vissa ändringarsom föreslås bör inarbetas i grundgarantin. Omvandlingen av dessa effekter tillskattekraftsklasser underlättas om intervallerna minskas. Spärreglerna i nuvarande system bör avvecklas ocheffekterna av dessa inarbetas i grundgarantierna. I ett nytt system behöver också det nuvarande bidraget till högskattekommunerna för sänkning av skattesatserna inarbetas i grundgarantin. Den skattesats som får användas vid beräkningen av skatteut jämningsbidraget föreslås bli maximerad til! Kommuner och landsting med en högre skattesats får därför mindre bidrag än de skulle ha . fått omden egna skattesatsen obegränsad fått ligga till grund för bidragsbe- . FiU1986/87:29 räkningen. I möjligaste mån har hänsyn tagits till denna förlust,när förslag till grundgarantier har upprättats. Det är nödvändigt med en relativt kraftig förändring avrelationerna i grundgarantinivå mellan den norra och den södra delen av landetför att uppnå den eftersträvade utjämningen. I propositionen föreslås därföratt grundgarantierna i den södra delen i princip sänks ochatt bidragsvolymen i den norra delen behålls i stort sett oförändrad. 1 vissasysselsättningstnässigt utsatta otnråden bör bidraget förstärkas. Grundgarantiernaför Bergslagskommunerna bör därför höjas, liksom grundgarantierna förkommunerna och i . För att ytterligare förstärka denregionalpolitiska effekten föreslås vidare att en viss omfördelning görs inotnnorra delen av landet från kust till inland. I propositionen föreslås en ny teknik för beräkning avskillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur. Beräkningsmetodenbygger i huvudsak på skatteutjämningskommitténs förslag. Åldersfaktorn ochbidrag för befolkningsminskning beräknas var för sig och bestäms med endecimal. De åldersberoende verksamheter som beaktas iskatteutjämningssystemet kompletteras med gyinnasieskolan för kommunerna ochmed den öppna vården för landstingen. Två komponenter för beaktande av kostnader förstatskommunala bostadsbidrag, som kommittén har föreslagit, tas bort.Ifrågavarande komponent anger andel invånare år. Skälet härför är avnärmast teknisk natur. Kostnaderna föreslås bli beräknade enbart med hänsyntill andelen familjer med bostadsbidrag. Kostnaderna för barnomsorg beräknas med utgångspunkt iantalet barn i berörda åldrar och att den faktiska utbyggnaden av barnomsorgentills vidare vägs in till , dvs. i princip det system som tillämpas. Hänsyn bör tas till kommunernas kostnader försocialbidrag. För att kommunerna själva i så liten utsträckning som möjligtskall kunna påverka skatteutjämningsbidragets storlek bör beräkningen baseraspå antalet bidragshushåll i resp. kommun. Vissa kostnader för socialbidragersätts av staten med stöd av förordningen (1984:683) om statlig ersättning förmottagande av flyktingar och vissa andra utlänningar. Sådana bidragshushåll förvilka statlig ersättning lämnas enligt denna förordning bör räknas bort vidberäkningen av skatteutjämningsbidraget. Enligt nuvarande system får kommunerna ett tillägg tillgrundgarantin om befolkningsminskningen överstiger5 %. 1 propositionen föreslås att samma gränsvärden även skall gälla förlandstingen. Det innebär att bidraget för befolkningsminskning tner änfördubblas. Den egna skattesatsen används viduträkningen av skatteutjämningsbidraget. Detta förhållande har kritiserats från den ut gångspunkten att skatteutjämningssystemet i princip skall vara opåverkbart av kommunernas och landstingens egna åtgärder. I propositionen föreslås en maximering av den skattesats som får läggas till grund för bidragsberäkning en. Talet sätts till /skr. för kommunerna, /skr. för landstingen' och till /skr. för de kommuner som inte ingår i landsting. kommuneroch landsting som har en högre skattesats får genom denna FiU 1986/87:29ändring minskade skatteutjämningsbidrag. Denna bidragsniinskning har imöjligaste mån kompenserats genom en högre grundgaranti. I propositionen anförs att det i nuvarandestatsfinansiella läge finns skäl att behålla skatteutjämningsavgiften. Den bördock minskas successivt med sammanlagt /skr. under åren 1988-1990.Målet bör enligt propositionen vara att helt kunna avvecklaskatteutjämningsavgiftens generella del. Den nuvarande tilläggsavgiften behålls. Gränsen föruttagande av tilläggsavgiften bör emellertid sänkas från nuvarande till130 % av medelskattekraften. Progressiviteten bör behållas oförändrad. I proposition ISO anförs att har regeringensförslag i budgetpropositionen till vissa delar behandlats avriksdagen. Till följd bl.a. härav har en relativt kraftig påspädning skett avde statliga bidragen till kommunerna. Mot bakgrund härav föreslås kompletterande åtgärder föratt inför. 1988 bringa utvecklingen av den kommunala ekonomin i linje med desamhällsekonomiska kraven. I propositionen föreslås som en kompensation för deuteblivna besparingarna på skolans område och till skillnad från förslaget ibudgetpropositionen, att kompensationen till kommunerna för avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen dras ned med . per invånare,vilket motsvarar ca 360 milj. kr. I motion Fi320 (fp) anförs att skatteutjämningssystemetinte kan ses som ett från övriga statsbidrag isolerat bidragssystem tillkorhmuner och landsting. De sammanlagda statliga bidragens effekter på denkommunala verksamhetens omfattning och inriktning måste kartläggas ochbeaktas. En annan utgångspunkt är att ambitionsnivån inom detsystem som skall utjämna måste vara hög. Annars blir effekterna för demänniskor som lever i svaga regioner enligt motionärernas uppfattningoacceptabla. Motionärerna tar en tredje utgångspunkt i den viktigaprincipen om självstyrelse och demokrati. Motionärerna anseratt medborgarna i enskilda kommuner och landsting bör ha rätt att självabesluta om omfattning och inriktning på den kommunala resp. landstingskommunalaservicen i så stor utsträckning som möjligt. Varje kommun bör således självfatta beslut om avvägningen mellan skattesatsens höjd och servicensambitionsnivå. Självfallet finns det undantag där enhetlighet inom hela riketbör gälla, men detta kan styras lika väl genom lagstiftning som genomstatsbidragens utformning. För det fjärde anser motionärerna att statsbidragen börvara så konstruerade att inga "dubbla budskap" uppstår. Förnärvarande är det otvivelaktigt så att vissa statsbidrag fungerar somstimulanser till ytterligare utbyggnad som statsmakternas övrigasignaler till kommunerna går ut på att begränsa utbyggnaden. Sådana motstridigasignaler bör i möjligaste mån undvikas och i varje fall inte byggas in i detpermanenta bidragssystemet. Slutligenanser motionärerna det viktigt att bidrags.systemet är så lite 23 I dagens system - det gäller framför allt i fråga om FiU1986/87:29 driftbidragen - är de administrativa hanteringskostnadernaavsevärda. Med utgångspunkt i dessa principer anser motionärerna fördet första att de nuvarande driftbidragen bör förändras till mer generella ochschabloniserade efter invånarantal. Med sådana schabloniserade statsbidrag blirbidragssystemet neutralt mellan "rika" och "fattiga"kommuner. Efter det att en schablonisering har genomförts bör dentotala nivån i statsbidragen till kommunerna justeras genom förändringar idessa schablonbidrag. För det andra anser motionärerna att det som komplementtill ett sådant folkmängdsrelaterat statsbidragssystem krävs ettutjämningssystem med hög ambitionsnivå. Det finns enligt motionärernas uppfattning starkaprincipiella skäl till att den skattesats som skall användas vid beräkningen avskatteutjämningsbidraget bör vara medelutdebiteringen och inte den egnautdebiteringen t.ex. /skr. för primärkommun och /skr. förlandstingskommmun och /skr. för kommuner utanför landsting.