bet · GA01SfU22 · 1986-12-31 00:00:00 — SfU om ändringar i delpensioneringen,pensionstillskott 1986/87:22 till änkor m. m. 1986/87:133) Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87:133 om ändringar i delpensioneringen,pensionstillskott till änkor m.m, I anslutning till förslaget om ändringar idelpensioneringen behandlar utskottet tre motioner som väckts med anledning avpropositionen samt två mottoner väckta under den allmänna motionstiden, Proposittoneninnehåller förslag inom vissa begränsade områden i delpensionslagen men berörinte försäkringens grundläggande omfattning och innehåll. Förslagen tilländringar inom delpensioneringen tillstyrks i sin helhet av utskottet. Förslagen innebär bl, a,följande. Alltarbete som uppdragstagare föresläs bli jämställt inom försäkringen med arbetesom anställd under förutsättning att uppdragsinkomsten utgör inkomst av tjänsti skattemässigt hänseende. Möjligheten att få delpension beräknad medbortseende från en mindre bisyssla bibehålls för anställda och uppdragstagaresom har en bisyssla i form av rörelse eller jordbruk samt för egenföretagaremed uppdrag eller anställning vid sidan av huvudsysselsättningen. Årsinkomstenav bisysslan måste understiga ett och ett halvt basbelopp. Den sammanlagdaarbetstiden efter arbetstidsminskningen begränsas till högst pervecka. Bestämmelsernaom att bl, a, egenföretagare skall minska sin arbetstid med minst hälften föratt få rätt till delpension skall bibehållas. Utskottet avstyrker en motion (m,fp) med krav på att det skall räcka att en egenföretagare minskar arbetstidenmed minst en tredjedel och två mottoner (c) där det föreslås att enegenföretagare skall kunna få delpension om han minskar arbetsttden med 30 %och en lantbrukare om han minskar arbetstiden i samma utsträckning som enlöntagare. Ävenbestämmelsen att den försäkrades arbetstid före arbetstidsminskningen skallberäknas som ett genomsnitt för den ramtid av som gäller förarbetsvillkoret behålls men möjligheten ttll undantag slopas. Utskottetavstyrker en motion med krav på att arbetstiden under den försäkrades helayrkesverksamma liv skall utgöra beräkningsgrund för arbetstiden förearbetsttdsminskningen. Beräkningav pensionsunderlaget föreslås i propositionen ske med utgångspunkt frånpensionspoängen före arbetstidsminskningen. De tvåsämsta poängåren elimineras och därefter beräknas inkoms- 1 1986/87.11 saml. ten förearbetstidsminskningen till vad som motsvarar den genomsnittliga SfU 1986/87:22pensionsgrundande inkomsten för de återstående tre åren. Den genomsnittligainkomsten räknas f; am med beaktande av aktuellt basbelopp. Utskottet avstyrkeren motion (c) med förslag om att pensionsunderlaget för egenverk-samma skallberäknas med utgångspunkt från de fem bästa ATP-åren och en motion (m, fp) varimotionärerna anser att skall besluta om undantagsregler närhuvudregeln för att beräkna pensionsunderlaget skulle leda till icke avseddakonsekvenser. Kravet att en egenföretagare skall lämna intyg från annan personangående sina arbets- och inkomstförhållanden som underlag för sin ansökan omdelpension tas bort. Åndringarna i delpensioneringen föresläs träda i kraftden . Utskottet avstyrker ocksä en motion (m, fp) som innebäratt vårdar skall kunna inräknas i de tio åren med pensionsgrundande inkomstefter som krävs för rätt till delpension. Propositionen innehåller vidare förslag om att det vidbestämmande av pensionstillskott fr. o, m, till ålders- ellerförtidspension till änka inte skall tas hänsyn till sådan änkepension somskulle ha utgetts till änkan om mannen inte haft undantagande från ATP, Inkomstprövningen av änkepension till kvinnor vars mänavlidit före föreslås fr, o, m, den Ijuli 1987 ske på sammasätt som inkomstprövningen angående kommunalt bostadstillägg vad avser värdetav en- eller tvåfamiljsfastighet som bebos av den försäkrade. Den pågående försöksverksamheten med fler nivåer försjukpenningen och ersättning för merkostnader för resa som alternativ tillsjukpenning föreslås utvidgad och förlängd till utgången av , Reglerna för beräkning av basbeloppet föreslås ändrade iså måtto att det filläggsbelopp på , som föreslagits gälla fr,o, m, den 1juli 1987 inräknas i underlaget för de basbelopp som skall fastställas för år1988 och framåt, I propositionen lämnas också förslag beträffandeskatteavdrag på sjukpenning och vissa andra dagersättningar inom den allmännaförsäkringen m, m. Särskilda skattetabeller föreslås upprättade därskatteavdraget anges i procent. Förslaget avses träda i kraft den 1 december1987, Slutligen föreslås att sammanräkningsregler skall införasvid utmätning eller införsel i sjukpenning eller annan dagersättning frånsocialförsäkringen. Reglerna innebär att de per dag bestämda utmätnings- ellerinförselbeloppen skall räknas samman för samtliga dagar som ersättningsperiodenomfattar. Motsvarande föreslås gälla för de per dag bestämda utmätningsfriabeloppen och förbehållsbeloppen. Förslaget avses träda i kraft den 1 december1987, Åven de nuredovisade förslagen tillstyrks av utskottet. I proposition 1986/87:133 har regeringen() föreslagit att anta inom socialdepartementetupprättade förslag till 1, lag om ändringi lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 2, lag om ändringi lagen (1969:205) om pensionstillskott. 1, lag om ändringi lagen (1962:382) angående införande av lagen om SfU 1986/87:22 allmänförsäkring, 2, lag om ändringi lagen (1985:1002) om försöksverksamhet inom sjukförsäkringsområdet, 3, lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 4, lag omupphävande av lagen (1987:000) om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av pensionsförmåner m, m,, 5, lag omupphävande av lagen (1987:000) om tilläggsbelopp till basbeloppet vidberäkning av studiemedel m,m,, 6, lag om ändringi kungörelsen (1973:1125) om skatteavdrag från sjukpenning m, m,, 9, lagom ändring i utsökningsbalken. Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av proposition 1986/87:133 1986/87:Sfll7 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsom beräkning av inkomst för egenverksamma vid delpensionering. 1986/87:Sfll8 av och ()vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till käiinaatt en 30-procentig arbetstidsminskning för egenföretagare skall kvalificeraför delpension, 1986/87:Sfll9 av förste vice talman ()och () vari yrkas 1, att riksdagenbeslutar att en minskning av arbetstiden med minst en tredjedel skall berättigaegenföretagare, som i övrigt uppfyller villkoren, till delpension, 2, att riksdagenbeslutar att vårdar enligt ATP-reglerna skall beaktas också inomdelpensioneringen, 3, att riksdagenbeslutar att, med bifall till den i propositionen föreslagna bestämmelsen såsomhuvudregel, undantag skall kunna göras vid fastställandet avpensiohsunderlaget för beräkning av delpensionen i enlighet med vad i motionenanförts. Motioner väckta under den allmänna motionstiden /87 1986/87:Sf304 (yrkande 2) av m.fl, (c)vari yrkas 2. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om delpension till lantbrukare, ' 1986/87:Sf325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändrad beräkningsgrund vid ansökan om delpension. Utskottet SfU 1986/87:22 Delpensioneringen infördes som en del aven reform beträffande rörlig pensionsålder (prop, 1975:97, SfU 15, rskr, 222),Delpensionen tillkom efter ett utredningsarbete som genomförts av den s. k.pensionsålderskommittén. Från början omfattade delpensionsförsäkringen endastanställda men den utvidgades fr. o. m. till att avse ävenegenföretagare och uppdragstagare (prop. 1978/79:69, SfU 14, rskr. Dentidigare lagen (1975:380) om delpensionsförsäkring (DPL) ersattes då av lagen(1979:84) Om delpensionsförsäkring (NDPL). Det huvudsakliga syftet med delpensioneringen är att gemöjlighet till en mjuk övergång frän arbete till ålderspension genom att minskaarbetsinsatsen under . Efter regeringens bemyndigande den 18 oktober 1984tillkallade dåvarande chefen för en kommitté (S 1984:03)med uppgift att göra en översyn av vissa frågor inom den allmännapensioneringen. Kommittén antog namnet pensionsberedningen. Huvuduppgiften förberedningen angavs vara att göra en samlad genomgäng av erfarenheterna avreglerna inom det allmänna pensionssystemet. Beredningen skulle med förturbehandla möjligheterna till rörlig pensionsålder, I betänkandet (SOU 1986:47) Deltidspension, översyn medförslag till ändringar i delpensioneringen, har beredningen dels redovisaterfarenheterna av delpensionsförsäkringen, dels lagt fram förslag i syfte attkomma till rätta med mindre tillfredsställande konsekvenser som de nuvarandereglerna ger upphov till och att underlätta handläggningen avdelpensionsärenden hos de allmänna försäkringskassorna. Propositionens förslag om ändringar idelpensionsförsäkringen bygger på beredningens förslag. Delpension kan betalas ut till förvärvsarbetande i åldern60-64 år som minskar sin arbetstid. Vissa grundläggande villkor gäller för att man skall kunnafå delpension. Sålunda skall dét arbetsvillkor som gäller enligt lagarna omstöd vid arbetslöshet tillämpas även för den som söker delpension, vilket iprincip innebär att han skall ha arbetat under en ramtid före arbetstidsminskningen. Han måste vidare ha tillgodoräknatspensionsgrundande inkomst inom ATP-systemet fr, o, m, . Propositionen innehåller inte något förslag om ändring avde allmänna försäkringsvillkoren. Däremot föreslås i motion Sfll9 yrkande 2 avförste vice talman och att skallbesluta att även vårdar enligt 11 kap, 6 a § AFL skall kunna inräknas i de tio är medpensionsgrundande inkomst som krävs för rätt till delpension, SfU 1986/87:22 I sitt betänkande SOU 1986:47 DeUidspension anfördepensionsberedningen att man övervägt att försöka åstadkomma en ytterligaresamordning med tilläggspensioneringen genom att för rätt till delpension liksomför oreducerad ATP kräva att pensionspoäng tillgodoräknats fr,o, m. fyllda . Beredningen fann emellertid att ett sådant villkor skullemedföra betydande nackdelar bl. a, genom att åtskilliga försäkrade, i första handkvinnor som gjort ett längre avbrott i förvärvsarbetet för att värda barn,riskerade att ställas utanför försäkringen. Beredningen ansåg därför att denuvarande reglerna med krav på att pensionsgrundande inkomst inom ATPtillgodoräknats för minst fio år fr. o. m. fyllda borde bibehållas. Utskottet anser att de nuvarande reglerna är väl avvägdaoch möjliggör för kvinnor som gjort avbrott i förvärvsarbetet för att vårdabarn att ta delpension. Betydelsen av att som motionärerna föreslär införa enregel som innebär att s, k, värdar skulle kunna inräknas i de fr, o. m.fyllda med pensionsgrundande inkomst som krävs för rätt till delpensionskulle enligt utskottets mening vara ytterst begränsad. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sfl 19 yrkande 2, En försäkrad skall arbeta i genomsnitt minst pervecka efter minskningen av arbetstiden för att vara berättigad fill delpension.Minskningen fär ske tidigast fr, o, m, 60-årsmånaden. Delpension betalas utlängst t,o,m, månaden före 65-årsmånaden. Den som efter arbetstidsminskningen arbetar enbart somanställd har rätt till delpension om han minskar arbetstiden med i genomsnittminst . Den som efter arbetstidsminskningen inte arbetarsom enbart anställd har rätt till delpension om han har minskat arbetstiden medi genomsnitt minst hälften. Till denna kategori hör i första hand egenföretagareoch uppdragstagare. Undantag kan dock göras beträffande personer med vissamindre bisysslor. Förutom kravet att en egenföretagare skall minska sinarbetsttd med minst hälften för att få rätt till delpension gäller också atthan måste kunna visa hur verksamhetens omfattning.minskar eller hur denminskade arbetsinsatsen i företaget kompenseras. Den som har en mindre bisyssla vid sidan av sitthuvudsakliga arbete kan på begäran fä sin rätt till delpension bedömd medbortseende från bisysslan. Kravet är dä att bisysslan utförts varaktigt förearbetstidsminskningen och inte ökas inför eller efter denna. Arbetstiden förbisysslan får vidare beräknas uppgå till i genomsnitt högst pervecka och årsinkomsten härav måste antas bli mindre än motsvarande ettbasbelopp. Beviljas delpension med bortseende från en bisyssla skall man ävenvid beräkningen av pensionsunderlaget bortse från inkomsten av bisysslan. Den försäkrades arbetstid före arbetsttdsminskningenberäknas i regel som ett genomsnitt för den ramtid av som gäller förarbetsvillkoret. Om det är uppenbart att den arbetstiden väsentligt överstigerhans genomsnittliga arbetstid före minskningen skallbortses från den Arbetstiden efter arbetstidsminskningen beräk- SfU 1986/87:22nas med hänsyn till den försäkrades antagna arbetsförhållanden under detföljande året. I propositionen föreslås att den som har förvärvsarbetesom uppdragstagare skall ha rätt till delpension på samma villkor som gällerför en anställd under förutsättning att uppdragsinkomsten utgör inkomst avtjänst i skattemässigt hänseende. En uppdragstagare skall alltså minska sinarbetstid med i genomsnitt minst i stället för somtidigare var fallet med minst hälften. En egenföretagare föreslås även ifortsättningen vara berättigad till delpension om han minskat sin arbetstid medi genomsnitt minst hälften, I motion Sfl 19 av förste vice talman , yrkande 1, begärs att en egenföretagare skall ha rätt tilldelpension om han minskar arbetstiden med minst en tredjedel, Åven KerstiJohansson och anser i motion Sfl 18 att en egenföretagareskall kunna minska sin arbetstid och ha rätt till delpension, KarinIsraelsson m.fi. anser i motion Sf304 yrkande 2 att lantbrukare skall gesmöjlighet till delpension enligt samma villkor som gäller för löntagare. Pensionsberedningen har i sitt betänkande framhållit attbetydande svårigheter uppkommit hos försäkringskassorna vid tillämpningen avdelpensionsförsäkringen för egenföretagare. Problem har förelegat bl. a. närdet gäller bedömningen av egenföretagares arbetstidsminskning. Åven omproblemen successivt har minskat och fillämpningen blivit merenhetlig menar beredningen att betydande svårigheter alltjämt kvarstår vidprövningen av frågan om egenföretagaren minskat sin arbetstid i tillräckligomfattning. Beredningen föreslår därför att nuvarande regler tills vidare börkvarstå. Enligt beredningen kan det heller inte komma i fråga att införasärregler om arbetstidsminskningen för enbart en viss grupp egenföretagare somlantbrukare. Sådana särregler skulle stå i strid med de principer som liggerbakom lagsttftningen på socialförsäkringens område och strider mot en strävanmot ökad samordning och förenkling. Utskottet anser att de hittillsvarande erfarenheterna avdelpensionsförsäkringen för egenföretagare visat att det finns storasvårigheter att konstatera om företagaren minskat sin arbetstid i tillräckligomfattning. Dessa svårigheter skulle sannolikt öka om kravet påarbetsttdsminskning för egenföretagare sätts lägre än . Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna Sfll9 yrkande 1, Sfl 18 och Sf304yrkande 2, I propositionen föreslås vidare att möjligheten att påbegäran få sin rätt till delpension bedömd med bortseende från en mindrebisyssla bibehålls för ' anställda och uppdragstagare såvitt gäller bisyssla iform av rörelse eller jordbruk samt för egenföretagare söm har uppdrag elleranställning vid sidan av huvudsysselsättningen. Reglerna öm varaktigheten ochförbudet mot utökning av bisysslan samt längsta arbetstid för bisysslankvarstår oförändrade. Som nya villkor skall enligt propositionen gälla att enbegäran om bortseende måste avse samtliga bisysslor och att inkomsten härav intefår överstiga vad som motsvarar 1,5 basbelopp. Propositionen innehåller inga förslag som ändrarbestämmelsen om beräkning av en försäkrads arbetstid före och efterarbetstidsminskning. Regeln attberäkningen i vissa fall skall göras på grundval av förhållandena SfU1986/87:22 i stället föreslåsemellertid bli slopad. -1 motion Sf325 av föreslås att enförsäkrads genomsnittliga arbetstid före arbetstidsminskning inte skallberäknas enbart - arbetsåret före delpensioneringen. Enligtmottonärerna vore det mera rimligt att arbetstiden under hela denyrkesverksamma tiden utgör beräkningsgrund vid ansökan om delpension. Utskottet vill erinra om att enligt delpensionslagen haren försäkrads arbetstid före och efter en arbetstidsminskning betydelse för attfastställa om en så stor arbetstidsminskning skett att rätt till delpensionföreligger. Ett fastställande av arbetstiden har således ingen direkt betydelseför pensionens storlek. Avgörande för pensionens storlek är i stället denförsäkrades pensionsunderlag, dvs, förvärvsinkomsten före och efter enarbetstidsminskning, I den delen innehåller propositionen förslag till nyabestämmelser söm innebär att pensionsunderlaget för anställda inte längre skallberäknas med ledning av inkomsten före arbetstidsminskningen utanmed ledning av ATP-poängen för de fem åren före denna nedtrappning, Pä grund avdessa förändringar har behovet av att exakt fastställa arbetsttden före ennedtrappning avsevärt minskat. Ett genomförande av motionens förslag kan vidareenligt utskottets mening befaras få negativa konsekvenser för de kategorierförvärvsarbetande som av en eller annan anledning under sin yrkesverksamma tidvarit borta från arbetsmarknaden . Utskottet avstyrker med hänsynhärtill bifall ttll motton Sf325. Som huvudregel vid beräkning av pensionsunderlaget gälleratt det skall utgöras av skillnaden mellan dén normala förvärvsinkomsten förearbetstidsminskningen och den förvärvsinkomst som den försäkrade kan antas hatills vidare efter arbetstidsminskningen..Skillnaden mellan dessa inkomster fårinte vara större än skillnaden mellan den sjukpenninggrundande inkomsten föreoch efter arbetstidsminskningen. Detta medför att delpensionen inte kompenserarför bortfall av inkomstdelar som ligger över 7,5 basbelopp. Vid beräkningen av inkomsten räknas alla normaltförekommande ersättningar in. Hänsyn tas således till regelmässigövertidsersättning, naturaförmåner etc. Har inkomsten varierat beräknas dentill den genomsnittliga inkomsten under en ramtid av förearbetstidsminskningen. För i första hand egenföretagare och uppdragstagareberäknas inkomsten före arbetstidsminskningen på så sätt att medelvärdet av detre senaste årens pensionspoäng för ATP multtpliceras med basbeloppet vidtidpunkten för arbetstidsminskningen. För att kompensera för detbasbeloppsavdrag som gjorts vid beräkningen av den pensionsgrundande inkomstenläggs i regel en pensionspoäng till för varje är. Inkomsten efterarbetstidsminskningen beräknas vanligtvis schablonmässigt till hälften avinkomsten före. Delpensionen utgör av den försäkradespensionsunderlag. har emellertid beslutat höja kompensationsgradenttll av pensionsunderlaget fr, o, m, (se SfU 1986/87:13,rskr, 154), I propositionen föreslås att reglerna för beräkning av pensionsunderlagetSfU 1986/87:22 görs enhetliga för anställda, uppdragstagare och egenföretagare.Pensionsunderlaget skall utgöra skillnaden mellan den försäkradesgenomsnittliga förvärvsinkomst före arbetsttdsminskningen och denförvärvsinkomst som han efter minskningen kan antas ha tills vidare.Beräkningen av underlaget skall ske med utgångspunkt från ATP-poängen för defem sista åren före arbetstidsminskningen. De två åren med lägst poängelimineras varefter en genomsnittsberäkning görs på grundval av poängen för deåterstående tre åren. Medeltalet ökas med talet ett och summan multiplicerasmed basbeloppet vid tiden för arbetstidsminskningen. Departementschefenframhåller att det är angeläget att åstadkomma en enhetligare och för deförsäkrade mera överskådlig metod att beräkna pensionsunderlaget. De nuvarandereglerna uppges ha medfört en rad olika svårigheter vid tillämpningen hosförsäkringskassorna särskilt när det gäller vad som är att anse som normalarbetstid och inkomst. Utfallet av den nuvarande beräkningsmetoden påverkasockså av som arbetstidsminskningen påbörjas. I motion Sfl 17 av yrkas attpensionsunderlaget för egenverksamma skall beräknas med utgångspunkt från defem bästa ATP-åren. Förste vice talman och i motion Sfl 19 yrkande 3 att bör godta den i propositionenföreslagna beräkningsgrunden för pensionsunderlaget som en huvudregel men attriksdagen bör besluta om undantagsregler för sådana fall därtillämpningen av huvudregeln skulle leda till icke avsedda försämringar. Pensionsberedningen har i sitt betänkande SOU 1986:47anfört att det nuvarande systemet för att bestämma den försäkrades arbetstids-och inkomstförhållanden varit komplicerat och tagit mycket av försäkringskassornastid i anspråk. Anledningen till detta har varit att begreppet inkomst förearbetstidsminskningen - normal inkomst - inte haft någon precis bestämning. del av omprövnings- och besvärsärendena om delpension rör ocksä justdenna fråga. Beräkningsmetoden har heller inte varit helt rättvis eftersomtillämpningen av reglerna inte alltid är lika för månadsavlönade ochtimavlönade försäkrade. Utfallet av försäkringen har dessutom inte alltidkunnat förutses av de försäkrade själva. Härtill kommer vidare att beräkningenav inkomsten i hög grad påverkats av under enkollektivavtalsperiod som arbetstidsminskningen påbörjats. Beredningenframhåller att man strävat efter att hitta en metod att beräknapensionsun-deriaget med enkla enhetliga regler med möjlighet till förutsebarhetför de försäkrade utan en mängd undantagsregler för speciella fall. Beredningenhar funnit att den föreslagna metoden uppfyller dessa krav. En fördel med enmetod med en fullständig schablonisering av inkomstberäkningen förearbetsfidsminskningen är att inkomstberäkningen inte har något samband medberäkningen av den genomsnittliga arbetstiden före arbetstidsminskningen.Behovet av precisa arbetstidsberäkningar inom delpensioneringen minskardärigenom väsentligt. Den nya metoden innebär också att ATP-systemetsinkomstbegrepp ersätter det nuvarande inkomstbegreppet inom delpensioneringen.Härigenom ökas samordningen inom systemet med rörlig pensionsålder. Metodeninnebär också att olikheter i behandlingen av månadsavlönade ochtimavlönade försäkrade upphör, Åven kravet på SfU 1986/87:22 förutsebarhet tillgodosesgenom att inkomsten före arbetstidsminskningen beräknas med ledning avATP-poängen - dvs, den faktiskt uppburna inkomsten under årennärmast före delpensioneringen. En annan fördel med den nya metoden ärslutligen att tillfälliga inkomst- och arbetsförhållanden inte påverkardelpensionens storlek. Utskottetfinner det tillfredsställande att reglerna för beräkning av pensionsunderlagetgörs enhetliga och enkla så att en försäkrad lätt kan förutse sin delpensionsamt att handläggningen hos inte blir onödigt komplicerad ochtidskrävande. Utskottet lägger också särskild vikt vid att de försäkradetillförsäkras ett pensionsunderlag- och därigenom en delpension - som ger enrimlig kompensation för det inkomstbortfall som arbetsttdsminskningen medför.Utskottet konstaterar att den metod för att beräkna pensionsunderlaget somföreslås i propositionen innebär klara förbättringar i en rad hänseenden.Utskottet bedömer att utfallet vid en jämförelse mellan den föreslagna och dengällande metoden att beräkna pensionsunderlaget blir att ett klart flertaldelpensionärer gynnas genom proposittonens förslag. Särskilt gynnsamt torde detföreslagna beräkningssättet bli för grupper med tunga ackordsarbeten därförtjänsten sjunker före en arbetstidsminskning. Ävenen beräkning på grundval av en försäkrads fem bästa ATP-år såsom föreslås imotion Sfl 17 kan naturligtvis ge de nämnda fördelarna. Med en sådan beräkningfinns det emellerfid enligt utskottets mening en påtaglig risk för att man ivissa fall kan fä ett resultat som i alltför hög grad avviker från denförsäkrades inkomstnivå inför delpensioneringen. Utskottet kan sålunda intebiträda motionsförslaget.