bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottet- som i det föregående har godtagit de av försvarsminis tern föreslagna planeringsförutsättningarna för planeringen inom totalför- ,-- svaret - har inte hellernågot att erinra mot de i linje därmed av statsrådet 1986/87:11 Gustafssonangivna planeringsförutsättningarna för beredskapen inom energiområdet.Motionerna FÖ136 (vpk) och FÖ159 (c) bör alltså avslås såvitt nu är i fråga.Försvarsutskottet delar också statsrådets uppfattning rörandeberedskapsåtgärdernas inbördes prioritering och har inte heller något atterinra mot vad föredragande statsrådet i övrigt har anfört om behov avberedskapsåtgärder. bedömer att vid störningar i tillförseln under kriser eller i krigdet är möjligt att ersätta totalt omkring 2,2 miljoner m olja och knappt 1miljon ton kol med el och inhemska bränslen. Vid krigsskeden förutses ingamöjligheter till utbyte med elkraft. Tvåmotioner tar upp frågor om ersättning av importbränslen, I motion FÖ159 (c)anförs att målet för beredskapsplaneringen måste vara att importerade bränslenskall ersättas med i huvudsak inhemska bränslen, medan elenergin bör reserverasför industrins behov. Motionärerna anser det orealistiskt att utgå från attelenergi under ett krigsskede kan utnyttjas för att ersätta energi baserad påimporterade bränslen, I mofionen påpekas vidare att möjligheterna att klaradrivmedelsförsörjningen under kriser och i krig skulle förbättras genom inhemskproduktion av etanol. Fråganom inhemsk etanolprodukfion behandlas också i kommunisternasmotion FÖ136 (yrkande 3 i). Motionärerna anser att hos regeringenbör begära förslag till uppbyggnad av en fullskaleanläggning för framställningav etanol i syfte att öka beredskapen inom detta område. Enligt motionen är ensädan anläggning - baserad på jordbruksprodukter - väl motiverad frånberedskapssynpunkt och värd stödanslag över totalförsvarsbudgeten. Näringsutskottetavstyrker bifall till motion Föl59 i den del som gäller möjligheter att ersättaimporterade bränslen. Utskottet finner inte att någon grundläggande skillnadföreligger mellan vad som anförs i proposifionen och vad som sägs i motionen. Närdet gäller frågan om inhemsk etanolprodukfion hänvisar näringsutskottet fillregeringens pågående beredning av motoralkoholkommitténs betänkande Alkoholersom motorbränsle (SOU 1986:51) samt till pågående utredningsarbete - påregeringens uppdrag - inom Stiftelsen etanolutveckling. Utskottet anserdet inte motiverat med något riksdagsini-fiafiv i frågan. Utskottet avstyrkerbifall fill motionerna FÖ159 och FÖ136 i här aktuella delar. Försvarsutskottetdelar näringsutskottets uppfattning och anser att bör avslå de idetta sammanhang behandlade motionsyrkandena. haralltså inte något att erinra mot vad föredragande .jy statsrådet har anfört omersättning av importbränslen. Beredskapsåtgärderinom.elkraftsområdet FöU 1986/87:11 Målet för beredskapsverksamheten inom elkraftsomrädetskall enligt föredragande statsrådet vara att trygga samhällets behov avelenergi under såväl fredskris som förkrigsskede och neutralitet/krigsskede såatt dels störningar och avbrott undviks eller begränsas, dels i svårarekriser och i krig motståndsförmågan och de viktigaste funktionerna kanvidmakthållas. Kraftföretagen, kommunerna och eldistributörerna skallstimuleras till en ökad beredskapshänsyn i sin fredstida planering. Föredragande statsrådet föreslår i detta sammanhang attsärskilda resurser skall avsättas för att stimulera andra producenter ochdistributörer av elkraft till att i sin fredstida planering vidtaberedskapshöjande åtgärder inom elkraftsomrädet. Medlen, som skall användas bl.a. för att befrämja installationer av reservanordningar och för åtgärder sommöjliggör start och drift av separata delsystem, skall enligt hans meningställas till förfogande för . För att trygga den kommunala tekniska försörjningenankommer det enligt statsrådet pä kommunerna att vidta åtgärder avseende denkommunaltekniska försörjningen så att en tillräcklig säkerhet mot fredstidastörningar genom elavbrott åstadkoms. När det gäller åtgärder som härutöverkrävs för att motverka krigstida störningar skall som försvarskommittén harföreslagit särskilda statliga resurser sättas av för bl. a. installationer avreservanordningar och åtgärder som möjliggör start och drift av separatadelsystem. I likhet med försvarskommittén anser utskottet attberedskapsåtgärder för landets elförsörjning skall ges hög prioritet (jfr FöU1985/86:6 y). Det är enligt utskottets mening angeläget att producenter ochdistributörer görs medvetna om elförsörjningens betydelse i kriser och krig ochom vikten av att planera härefter. Föredragande statsrådets avsikt att ställasärskilda medel till statens vattenfallsverks förfogande i detta syfte möterinvändningar i motion FÖ159 (yrkande 4). Enligt motionärerna bör de medel somföreslås anvisade för stimulansåtgärder disponeras och fördelas av statensenergiverk. Motionärerna anser det orimligt att ges enmyndighetsfunktion gentemot bl. a. övriga kraftföretag. anser det ändamålsenligt att statensvattenfallsverk även fortsättningsvis skall ha ansvaret för beredskapsätgärderav här avsedd art. Utskottet avstyrker därför bifall till motion FÖ159 i härberörd del. påminner om att statens energiverk sedanden har det samordnande ansvaret för funktionen Energiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret. Det åligger dock att svara för ledning och samordning av beredskapsplaneringeri inom delfunk tionen Elkraft. I vattenfallsverkets uppgifter ingår att verka för atterforderli ga beredskapsåtgärder vidtas även vid kommunala och enskilda kraftföretag och eldistributörer. Utifrån derma ansvarsfördelning är det naturligt att ifrågavarande medel disponeras för sitt ändamål av . Försvarsutskottetdelar därför näringsutskottets uppfattning att FöU 1986/87:11bör avslå motion Föl59 (c) i denna del. Till medelsberäkning för ändamåletåterkommer försvarsutskottet under punkt 22. har inte något att erinra mot vadföredragande statsrådet har anfört om beredskapsåtgärder inom elkraftsomrädet. Föredragande statsrådet anser att för beredskapslagring avolja alltjämt skall gälla de riktlinjer som fastställde år 1984.Detta innebär att det liksom skall finnas enförsörjningsberedskapsreserv för fredskris, förkrigsskede och neutralitet/krig.Reservens storlek skall i princip planeras med utgångspunkt i landets totalaberedskapsbehov av olja. Därvid skall beaktas de planeringsförutsättningar somkommer att läggas fast vad gäller krisperiodernas längd och karaktär,konsumtionsstandard under kris, möjligheter till import under kris ochmöjligheten att i kris ersätta olja med inhemska bränslen eller el. Föredragande statsrådet föreslår en i viss mån ändradansvarsfördelning när det gäller uppfyllandet av de bedöma lagringsbehoven.Staten skall ha det samlade ansvaret för de delar av oljelagren som är avseddaför neutralitet/krig. De tvångslagringsskyldiga skall svara för övrigberedskapslagring av olja. För omfattningen av tvångslagringsskyldigheten underprogramplaneperioden /88-1991/92 bör enligt föredragande statsrådet gällaett fast lagringsprocenttal som bör vara i stort sett lika för allaoljeprodukter och alla lagringsskyldiga. Han uppger att enligt hans preliminäraberäkningar bör detta lagringsprocenttal vara av föregående årsförbrukning eller försäljning. Statsrådet betonar dock att det ankommer påregeringen att besluta om detta. I det sammanhanget pekar han på det förslagtill ändring av lagen om beredskapslagring av olja och kol (1984:1049) somregeringen lägger fram. Enligt 9 § i denna lag bestämmer regeringen medutgångspunkt i landets totala behov av beredskapslager för varje slag avlagringsbränsle hur stor andel som skall lagras. Statsrådet föreslår att dennaparagraf kompletteras med en föreskrift om att storleken av de beredskapslagersom ägs av den som driver ett värmeverk eller kraftvärmeverk får bestämmas medutgångspunkt i det egna beredskapsbehovet för värmeverket ellerkraftvärmeverket. Lagförslag av denna innebörd har bifogats som bilaga tillpropositionen. Oljelagringsbehovet för /92 har medtillämpning av de i det föregående redovisade riktlinjerna beräknats till 8,5miljoner kubikmeter olja. Denna bedömning har gjorts med beaktande av bl. a. deplaneringsförutsättningar som kommer att läggas fast vad gäller krisperioderslängd och karaktär, möjligheter ttll import under kris och möjligheten att ikris ersätta olja med inhemska bränslen eller el. Lagringsmålet för olja tas upp i motion FÖ136. den föreslagna sänkningen av lagringsmälet på alltföroptimistiska bedöm- ningar avmöjligheterna till import under krislägen. bör därför FöU 1986/87:11enligt motionen besluta om en lagring på den högre nivå somenergibered-skapsutredningen har föreslagit. I motion FÖ159 ifrågasätts likasåregeringens bedömning av importmöjligheterna under ett förkrigsskede. Motionärernaförklarar sig dock kunna anshrta sig till det föreslagna oljelagringsmåletförutsatt att åtgärder för en omställning och förnyelse av energisystemet skeri enlighet med de riktlinjer som anges i motionen. påpekar i sitt yttrande tillförsvarsutskottet att behovet av oljeberedskapslager inte är en fråga somnäringsutskottet har att behandla. Med anledning av de synpunkter i denna frågasom uttalas i motion FÖ159 vill utskottet dock framhålla oljans minskade andelav energiförsörjningen , Detta förhållande bidrarenligt näringsutskottet till att oljelagringsmålet nu kan sänkas. Vad gäller dendel av motionen där en omställning av energisystemet förespråkas avstyrkerutskottet bifall till motionen. påminner om att det totalaoljelagringsmålet för innevarande budgetår fastställs till 14 miljonerm"* olja enligt de riktlinjer för beredskapslagring av olja söm riksdagenfastställde (prop. 1984/85:53, FöU6, rskr.94). energiberedskapsutredning (EBU) har beräknatbehovet av oljelager för /. Tillgrund för utredningens beräkning ligger - förutom prognoser över den fredstidakonsumtionen av olja - antaganden om bl.a. storleken på oljeimporten under ettförkrigsskede. EBU har förutsatt att denna kan uppgå till i genomsnitt avden normala oljeimporten. bedömer att en större import ärmöjlig än vad energiberedskapsutredningen har räknat med. godtar - såsom framgår av redogörelsen i det föregående -försvarskommitténs bedömning. Detta medför att oljelagringsmålet enligtföredragande statsrådet kan sättas ca 2 miljoner m lägre än utredningen harberäknat. har i det föregående godtagit de påförsvarskommitténs överväganden byggda bedömningarna om möjlig oljeimport. Motdenna bakgrund och enligt gjorda beräkningar i övrigt godtar utskottet det itotalförsvarspropositionen angivna lagringsmålet för lagring av olja budgetåret1991/92, Mofion Föl36 (vpk) bör enligt försvarsutskottets mening avslås i nubehandlade delar. har inte heller någon invändning mot vadsom föredragande statsrådet anför om lagringsprocenttal m, m. Det i sambanddärmed framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1049) omberedskapslagring av olja och kol bör antas av . Utskottet övergår nu till att behandla den omstruktureringav ansvaret för oljelagringen som föreslås i propositionen. Som framgått av det föregående innebär omstruktureringen att staten skall ha det samlade ansvaret för de delar av oljelagren som är avsedda för neutralitet/krig medan övriga beredskapsbehov skall tillgodoses genom tvängslagring av olja. Förslaget innebär att de statliga oljelagren kommer att bli i stort sett lika stora somför närvarande men delvis få annat innehåll och annan lokalisering, I motive ringen till förslaget anför föredragande statsrådet bl, a, att det är angeläget 170 att lagren ineutralitet/krig utgörs, inte av råolja, utan av produkter, eftersom FöU1986/87:11 man åtminstone i krig inte kan räkna med att raffinaderierna kanvara i gång i tillräcklig utsträckning. Lagren bör dessutom vara spridda överlandet och inrymda i skyddade utrymmen. Det statliga råoljelagret skallavvecklas och ersättas av lager av oljeprodukter som delvis jämte vissalagringsutrymmen övertas från oljebolagen. Ettgenomförande av förslaget innebär att de lagringsskyldigas lager Kan minskasmed i förhållande till det lagringsmål som nugäller. Den ekonomiska betydelse som en så omfattande lagerminskning innebärför de lagringsskyldiga bör enligt statsrådet göra det möjligt att höja skattenpå bensin och oljor utan att priset för konsumenterna ökas, I propositionenanges att en överenskommelse härom har träffats med de prisledandeoljeföretagen. Detaljerna i den preliminära överenskommelsen, som förutsätterriksdagens godkännande, har inte offentliggjorts. Omstruktureringenav ansvaret för oljelagringen behandlas i motionerna FÖ128 (m) yrkande 23 ochFöl59 (c) yrkande 3,1 båda motionerna hävdas att förslaget kommer att åsamkastaten problem och extra kostnader. Staten kommer att vållas problem bl, a,på-grund av de krav på omsättning som föreligger beträffande raffineradeoljeprodukter. Staten saknar, påpekas det i motionerna, deomsättningsmöjligheter som oljebolagen har genom sin reguljära handel, I bådamotionerna riktas krifiska anmärkningar mot den träffade preliminäraöverenskommelsen, vilken enligt motionärerna förefaller att vara oförmånligför statens del, Imoderaternas partimotion FÖ128 påpekas därutöver att ett genomförande avpropositionens förslag skulle leda till att staten avhänder sig möjlighetenatt använda de statliga lagren i prisstabiliserande syfte i inledningsskedettill en kris, eftersom krigslager av raffinerade produkter inte kan användas iett sådant syfte, Isitt yttrande går näringsutskottet inte närmare in på frågan om den preliminäraöverenskommelse som företrädare för har träffat medrepresentanter för oljebolagen utan förutsätter att frågan blir föremål föruppmärksamhet vid försvarsutskottets beredning av ärendet. Försvarsutskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att staten bör ha ansvaret för dedelar av oljelagren som är avsedda för neutralitet/krig och detvångslagringsskyldiga för övrig lagring. Det bör i sammanhanget erinras om attstaten som skall svara för beredskapslagringen av flygdrivmedel. Beträffandeinvändningarna i mottonerna Föl28 (m) och Föl59 (c) mot den föreslagna omstruktureringen och en i anslutning därtill träffad uppgö relse med oljebolagen vill försvarsutskottet framhålla att de stora förändring ar som neddragningen av lagren och omstruktureringen av dem medför gör , det svårt att i detalj överblicka de svårigheter som kan dyka upp i samband med genomförandet. Detta torde ocksä gälla det nu aktuella avtalet. bedömer det dock vara godtagbart. Det bör också påpekas att den prisreglerande effekt som enligt motion FÖ128 (m) hade kunnat erhållas genom att i fredskriser utnyttja nuvarande statliga råoljelager aldrig har varit ett huvudmotiv för denna lagring. Enligt försvarsutskottets mening saknar argumentet därför betydelse i sammanhanget. tagandeinnebär att motionerna Föl28 (m) yrkande 23 och Föl59 (c) yrkande pöU1986/87:11 3 inte bör bifallas. Den föreslagna omstruktureringen av oljelagringen innebäratt behovet av statliga anläggningar för lagring av råolja minskar iförhällaride till vad som gäller enligt de riktlinjer som antog 1984(prop, 1984/85:53, FöU 6, rskr, 94). Det bör här påpekas att redan enligt dessariktlinjer de statliga lagren av råolja och dieselbrännolja/tunri eldningsoljahar minskats. ÖCB anförde i sitt yttrande över betänkandet Bränsle- ochdrivmedelsberedskapen under kriser och i krig (SOU 1986:42) av 1985 årsenergiberedskapsutredning att de friställda anläggningarna endast undantagsviskommer att kunna hyras ut eller försäljas för lagring av de varor de är avseddaför. Vidare betonade ÖCB att anläggningarna kommer att dra kostnader för bl. a.övervakning och underhåll även när de inte utnyttjas. ÖCB framhöll slutligenatt överläggningar pågick med ett par intressenter om eventuellalternativanvändning. finner det naturligt att staten imöjligaste män minskar kostnaderna för beredskapen på oljeområdet genom attavyttra de anläggningar för beredskapslagring av olja som inte längre behövs.Alternativet är att hålla något eller flera utrymmen i beredskap för eventuelltframtida behov eller att permanent stänga av anläggningen. Utskottet harinhämtat att ÖCB befinner sig i långt framskridna överläggningar med en tänkbarköpare av tre anläggningar. En avveckling av statliga oljelagringsanläggningar kräverriksdagens medgivande. anser att regeringen bör få ansvaretför den avveckling som bedöms lämplig och möjlig. Det bör ankomma på regeringenatt senare återkomma till med information om genomförd avveckling. I detta sammanhang behandlar utskottet också mofion FÖ153(c) vari yrkas att de inom befintliga skyddade lagren inte skallberöras av oljebolagens förutskickade minskningar av deras skyddade lager.Motionären anser att en minskning inom av dessa lager skulle fåförödande konsekvenser för försörjningsberedskapen i ett krisläge. vill framhålla att någon minskning avden skyddade lagringen av oljeprodukter inte följer av den föreslagnaomstruktureringen. Tvärtom var ett av motiven till denna att hindra attminskningen av tvångslagringen - som oljebolagen förutskickat - skulle drabbade skyddade lagren. Utskottet utgår därför från att omstruktureringen inteheller kommer att påverka lagringen av oljeprodukter i skyddade utrymmen påGotland, Detsamma gäller självklart lagringen av flygdrivmedel, som inte berörsav omstruktureringen. Syftet med motionen att garantera den skyddadeoljelagringen på - något som också försvarsutskottet anser angeläget -blir alltså tillgodosett utan något uttalande av , Vad gäller beredskapslagringen av kärnbränsle föreslårföredragande stats rådet att de nuvarande riktlinjerna för beredskapslagringen skall ligga fast, I motion FÖ159 (c) hävdas att en avveckling av kärnkraften bör ingå som en j-72 Beredskapslagren av kärnbränsle skulle där- FöU1986/87:11 med efter hand kunna reduceras, Näringsutskotietavstyrker bifall till motionen i här behandlad del. erinrar om att frågan omförsörjningsberedskapen på kärnbränsleområdet senast behandlades av isamband med föregående försvarsbeslut (prop, 1981/82:102, FöU 18, rskr, 374)och med anledning av proposition 1984/85:53 om beredskapslagring av olja ochkol m,m, (FöU 6, rskr, 94), Beredskapslagringen av kärnbränsle regleras genom ettavtal mellan staten och () som är ett avkärnkraftsföretagen gemensamt ägt bolag. Förslag i den nu aktuella totalförsvarspropositionen attde tidigare fastställda riktlinjerna fortfarande skall gälla innebär att detbefintliga beredskapslagret av kärnbränsle hålls på oförändrad nivå. biträder totalförsvarspropositionensförslag i denna del och anser att motion FÖ159 bör avslås såvitt nu är i fråga. Föredragande statsrådet har inte funnit anledning attändra de gällande riktlinjerna för beredskapslagring av kol. Enligt motion FÖ159 (c) bör användningen av kol underfredstida förhållanden minimeras. Detta skulle i ett senare skede leda till attlagringsskyldigheten för kol kunde upphöra. En ökad användning av kol medförenligt motionen försämrad försörjningstrygghet. , som konstaterar att någon ökad användningav kol inte kan förutses enligt nuvarande beräkningar,hänvisar i frågan om kolets roll i energisystemet till kommanderiksdagsbehandling av den aviserade propositionen baserad på energirådetsförslag. avstyrker bifall till motion Föl59 (c) i berörd del. erinrar om att frågan omförsörjningsberedskapen i fråga om kol behandlades av (prop,1985/86:53, FöU 6, rskr. Utskottet delar näringsutskottets uppfattning ochförslår att motion Föl59 (c) avslås av såvitt nu är i fråga. Föredragande statsrådet anser att åtgärder bör vidtas såatt frågan om försörjningsberedskapen på naturgasområdet kommer att varapermanent löst senast är 1995, pågår, uppger han, ett arbete medatt finna permanenta lösningar av frågan om hur naturgas skall beredskapslagras.Redan nu bör emellertid, enligt statsrådets mening, slås fast att säljare avnaturgas kan åläggas skyldighet att ordna beredskapsåtgärder av permanent slag.För att formellt reglera omfattningen av en sådan beredskapsskyldighet föreslårstatsrådet en komplettering av lagen (1985:635) om försörjningsberedskap pånaturgasområdet. Upprättat lagförslag av denna innebörd är fogat tillpropositionen, I motion FÖ159 påpekas att naturgas i jämförelse med andrafossila bränslen är ett miljövänligare bränsle. Inhemsk gasproduktion är enligt 173 motionärernaden självklart bästa vägen att förbättra försörjningsberedska- PöU1986/87:11 pen inom energiområdet. Enligt motionen finns betydande möjligheteratt utnyttja bl, a, biobränslen för förgasning. Näringsutskottetavstyrker bifall till motion FÖ159 i här berörd del. erinrar om att de nuvarande lösningarnapå beredskapsfrågan för naturgaskonsumenterna är provisoriska i avvaktan påatt man utvecklar tekniskt och ekonomiskt godtagbara metoder att lagranaturgas. beslöt om vissa provisoriska beredskapsåtgärderinom naturgasomrädet (prop. 1984/85:172, FöU 13, rskr. 390) och antog förslagtill lag om försörjningsberedskap på naturgasomrädet (SFS 1985:635). I sambandmed behandlingen av lagförslaget behandlade en mofion (c) därliknande synpunkter framfördes som i den nu aktuella motionen konstaterade i ett yttrande (NU 1984/85:11 y) till försvarsutskottetatt frågan om åtgärder för att främja utvecklingen av metoder förgasframställning även framgent borde prövas i ett allmänt energipolitisktsammanhang. Mofionen avstyrktes av näringsutskottet. kom tillsamma uppfattning (FöU 1984/85:13). Ett likartatyrkande (c) avslogs av på förslag av näringsutskottet (NU 1985/86:18). Utskottet anser i likhet med näringsutskottet att också det nuaktuella motionsyrkandet bör avslås. har inte någoninvändning mot vad föredragande statsrådet anför om beredskapslagring avnaturgas. Det framlagda förslaget till ändring av lagen (1985:635) omförsörjningsberedskap pä naturgasomrädet bör antas av . Mot bakgrund av vad föredragande statsrådet har förordatom inriktningen av beredskapslagringen bör, anser han bl. a., tillsynsmyndigheten- statens energiverk utarbeta en försörjningsplan. Chefen för miljö- ochenergidepartementet har, anför han vidare, för avsiktatt i annat sammanhangföreslå att får uppdrag att utarbeta en sådan plan. har ingen erinran mot vad föredragandestatsrådet har anfört om ett samlat lagringsprogram. Föredragande statsrådet anser att förmågan att hanterakriser inom energiförsörjningsområdet skall stärkas. Ett handlingsprogramskall enligt hans mening utarbetas. I motion Föl59 (c) anförs att en övergång till ettsmåskaligt energisystem i enlighet med vad som har beskrivits i motionen skullemedföra - inte bara reducerad sårbarhet - utan också en förbättradhandlingsberedskap inför skilda försörjningskriser. I sitt yttrande till försvarsutskottet instämmernäringsutskottet i regeringens uppfattning att vår förmåga att möta olikakriser inom energiförsörjningen behöver förbättras. Beträffande vad som anförsi motion Föl59 om inriktningen av energipolitiken hänvisar majoriteten avutskottets ledamöter till den förestående riksdagsbehandlingen av denovannämnda proposifionen grundad påenergirädets förslag. Mot bakgrund härav avstyrks bifall till FiU1986/87:31 motionen i här aktuell del. Även på denna punkt delar försvarsutskottetnäringsutskottets uppfattning och föreslår att motion Föl59 avslås såvitt nu äri fråga. Utskottet har inte något att invända mot vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört i här behandlad del avtotalförsvarspropositionen. Med hänvisning till det anförda och fill näringsutskottetsyttrande hemställer utskottet 1, beträffande mäl och allmän inriktning avförsörjningsberedska pen inom energiområdet attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motionerna1986/87:Fö 127, yrkande 12 i denna del, 1986/87:Föl59, yrkande 1 i denna deloch yrkande 5 i denna del, samt 1986/87:Föl36, yrkande , godkänner deriktlinjer som föredragande statsrådet har förordat,