bet · GA01KU21 · 1986-12-31 00:00:00 — Ibetänkandet har utskottet behandlat nedan angivna kommunala frågor som tagitsupp i nio under allmänna motionstiden väckta motioner. Utskottet haravstyrkt samtliga motionsyrkanden. Sju reservationer och fem särskildayttranden föreligger. Avskaffande av den fackliga representationen ikommunala nämnder-motionerna 1986/87:K601 av m.fl. (c) och1986/87:K613 yrkande 5 av m. fl. (fp). Reservation 1 (m, fp, c) Behandlasi utskottets yttr. Insynför samfliga partier i kommunala nämnders arbete 1986/87:K602 av m.fl. (vpk). Särskdt yttrande 1 (vpk) motion 4, 16 3.Snabbare valgenomslag i kommunala styrelser- motion 1986/87:K603 av StenAndersson i (m). Särskilt yttrande 2 (m) 4.Vidgning av den kommuriala kompetensen (u-landsbistånd) 1986/87:K607 av AlfSvensson (c). Reservation 2 (vpk) motion 8, 17 5.Avskaffande av den kommunala avgiftsprogressiviteten 87:K609 av (). Särskih yttrande 3 (m) motion 1986/ 9, 17 Förbudmot privatisering av verksamhet - motion 1986/ 87:K610 av (vpk). Reservation3 (vpk) . Delning av kommuner - motionerna 1986/87:K613 yrkande 1av m. fl. (fp) och 1986/87:K615 yrkande 1 av m.fl. (c). Reservation 4 (m, fp, c) 1986/87. KU 1986/87:21 Kommunala folkomröstningar - motionerna 1986/87:K613yrkande 4 av m. fl. (fp) och 1986/87:K615 yrkande 2 av m.fl. (c). Reservation5 (m, fp, c) Öppna nämndsammanträden - motion 1986/87:K613 yrkande 6av m.fl. (fp). Reservation6 (m, fp, c) Den kommunala kompetensen i näringspolitiskafrågor - motion 1986/ 87:K618 av m. fl. (m, fp). Reservation7 (m), särskih yttrande 4 (fp, c), särskdt yttrande 5 (vpk) Behandlasi utskottets yttr. .14, 18' I motion 1986/87:K601 av m. fl. (c) yrkas att beslutar att upphäva bestämmelserna ikommunallagen om representation för fackliga organisationer i kommunala nämnderoch styrelser. I motion 1986/87:K602 av m.fl. (vpk) yrkas att hos regeringen begär förslag till ändring ikommunallagen i syfte att garantera samtliga partiers insyn i kommunala nämnderoch styrelser i enlighet med vad i motionen anförs. I motion 1986/87:K603 av i (m) yrkas att beslutar om en sådan ändring ikommunallageri att nyvald kommunfullmäktigeförsamling äger rätt att vid sittförsta sammanträde under tjänstgöringsåret även välja kommunstyrelse. I motion 1986/87:K607 av () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attkommunallagen bör ändras så att kommun på vissa bestämda villkor kan delta i lokalt förankrat utvecklingssamarbete. I motion 1986I87:K609 av () yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attden kommunala avgiftsprogressiviteten bör avskaffas. I motion/9S6/ att hos regeringen begär förslag till tillägg ikommunallagen, innebärande principiellt förbud mot privatisering av kommunalaverksamheter. I motion 1986I87:K613 av m.fl. (fp) yrkas-såvitt nu är i fråga - 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts KU1986/87:21 om delning av kommuner, 4. att hos regeringenbegär förslag om förfarandelag vad gäller kommunala folkomröstningar, 5. att beslutar att denfackliga närvarorätten vid kommunala facknämndssammanträden avskaffas, 6. att som sin meningger regeringen till känna vad som anförts om öppna nämndsammanträden. Imotion 7956/57.-Xöyj av m. fl. (c) yrkas-såvitt nu är i fråga- 1. att som sin meningger regeringen till känna vad som. i motionen anförts om delning av kommuner, 2. att av regeringenbegär förslag om förfaranderegler m. m. för kommunala folkomröstningar: Imotion 1986/87:K618av m.fl. (m, fp) yrkas med hänvisning till vadsom anförts i motion 1986/87:A496' attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna.vad som i motionen anförtsangående behovet av en översyn av kommunallagens regler för den kommunalakompetensen. Motionerna m. m. 1 Avskaffande av den fackliga representationen i kommunalanämnder Imotion 1986/87:K60I av m.fl. (c) yrkas att beslutaratt upphäva bestämmelserna i kommunallagen om representation för fackligaorganisationer i kommunala nämnder och styrelser. Enligtmotionen innebär den beslutade lagstiftningen om fackligrepresentation att de kommunala nämnderna inte längre motsvarar denviljeyttring som väljarna avgivit genom'de allmänna valen. Att vissa intressengaranteras representation helt vid sidan av de demokratiska valen är enligtmotionärerna en ur principiell synpunkt helt oacceptabel ordning. Vidareframhålls i motionen att den nya ordningen innebär ett otillbörligt gynnande avvissa intressen på bekostnad av andra och att den påtvingade fackligarepresentationen för kommunerna medför ökade ekonomiska bördor och utökadbyråkrati. Imotion 1986/87:K613 yrkande 5 av m. fl. (fp) yrkas attriksdagen beslutar att den fackliga närvarorätten vid kommunala facknämndssammanträdenavskaffas. Enligtmotionen utgör de fackliga organisationernas närvarorätt i de beslutandenämnderna ett intrång i den kommunala demokratin som är principielltoacceptabelt. Genom närvarorätten får den kommunala personalen en särställningjämfört med övriga kommuninvånare. Enligt motionärerna medför själva närvaronvid beslutsfattandet direkta möjligheter att påverka besluten, som andramedborgare inte har. Slutligen erinras om att det ofta förekommer småpartiersom kan ha flera tusen väljare bakom sig och vara representerade ikommunfullmäktige men likväl inte är representerade i kommunens nämnder. Gällandebestämmelser KU 1986/87:21 De i motionerna åsyftade bestämmelserna om närvarorätt förpersonalföreträdare i kommunala nämnder är intagna i 3 a kap. kommunallagen.Enligt dessa bestämmelser ges kommunernas och landstingskommunernas anställdaen rätt att närvara vid sammanträden med andra nämnder än styrelsen. Mednärvarorätten följer yttranderätt. Närvarorätten gäller vid en nämndsbehandling av ärenden som rör förhållandet mellan kommunen ellerlandstingskommunen som arbetsgivare och deras anställda. Myndighetsutövningmot enskild och frågor där ett utpräglat partsförhållande råder omfattas inteav närvarorätten. Högst tre personalföreträdare och ersättare för dem fårfinnas i varje nämnd. I det av godkända utskottsbetänkandet där detaktuella lagförslaget behandlades (KU 1985/86:3) angav utskottet bl. a. att detenligt utskottets mening varken från konstitutionell synpunkt eller i övrigtkunde riktas några erinringar mot förslaget. I en gemensam reservation avmoderata samlingspartiets, och företrädare iutskottet hemställdes att den ifrågavarande, propositiorien skulle avslås. Utskottet avstyrkte (KU 1985/86:15) tremotioner (c, fp resp. m) innehållande yrkanden om att bestämmelserna ikommunallagen om närvarorätt för personalföreträdare i komriiunala nämriderskulle upphävas. I sitt av godkända betänkande erinrade utskottet omatt de aktuella bestämmelserna hade trätt i kraft så sent som den 1 januari1986. Utskottet förutsatte att regeringen noggrant följde utvecklingen påområdet och, om det visade sig påkallat, tillsåg att en utvärdering kom tillstånd. De borgerliga ledamöterna i utskottet reserverade sig till förmån förmotionerna. Arbetslivscentrum, som är ett institut underarbetsmarknadsdepartementet med uppgift att bedriva och främjaarbetslivsforskning, har inlett ett forskningsprojekt - styrning ochdelaktighet i offentlig verksamhet - vilket bl. a. omfattar en utvärdering avverksamheten rned personalföreträdare. I ett av arbetslivscentrums styrelse ijuni 19,86 antaget programdqkument över forskningsprojektet anges, såyitt härär av intresse, att det är önskvärt att genomföra en uppföljande studie av dennya lagstiftningen som ger de anställda rätt till närvaro vid kommunalasammanträden. Vidare anges att de problem som en sådan studie bör ta upp gällerdels i vilken omfattning närvarorätten kommit att utnyttjas, dels vilkaprincipiella och praktiska problem den nya lagstiftningen.fört med sig. Enligtprogramdokumentet är ambitionen att arbetet skall genomföras under de närmasteåren. Arbetet utförs i nära samarbete med . 2 Insyn för samtliga partier i kommunala nämnders arbete I motion 1986/87:K602 av m. fl. (vpk) yrkasatt hos regeringen begär förslag till ändring i kommunallagen isyfte.att garantera samtligapartiers insyn i kommunala nämnder och styrelser i enlighet med KU1986/87:21 vad i motionen anförs. I motionen framhålls- mot bakgrund av att den kommunalaverksamheten blivit alltmer omfattande och komplicerad - det angelägna i attsamtliga partier garanteras insyn i kommunala nämnders och styrelsersverksamhet. De ökade befogenheter som getts nämnder omfattade avförsöksverksamheten med lokala organ utgör enligt motionärerna ytterligare ettskäl för att samtliga partiers insynsmöjligheter måste säkras. I sammanhangeterinras vidare om beslut om fackliga företrädares närvarorätt ikommunala nämnder. Enligt motionen kan den närvarorätten äventyras om inte en lösningav partiernas närvarorätt kommer till stånd. Motionärerna föreslår att insynenför partier som saknar representation i kommunala nämnder och styrelser lösesgenom inrättande av extra suppleantplatser eller närvarorätt enligtkommunallagens bestämmelser. Avgörande anges vara att närvarorätten reglerasgenom stadganden i kommunallagen som tryggar en likartad lösning i samtligakommuner och landsting. 3 kap. kommunallagen innehåller vissa bestämmelser omkommunala styrelsers och nämnders sammansättning. I 2 § föreskrivs att ledamöter och suppleanter i styrelsenväljs av fullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Antaletledamöter får inte vara färre än fem och antalet suppleanter bör vara minstlika stort som antalet ledamöter. Enligt 7 § får styrelsen kalla ledamot eller suppleant ifullmäktige, annan nämnd eller beredning, tjänsteman hos kommunen ellerlandstingskommunen eller särskild sakkunnig att närvara vid sammanträde medstyrelsen. Den som kallas till sammanträde får, om styrelsen beslutar det,delta i överläggningarna men ej i besluten. 113 § sägs att fullmäktige tillsätter nämnder förförvaltning och verkställighet som enligt särskilda författningar ankommer pådessa. För förvaltning och verkställighet i övrigt får fullmäktige tillsätta denämnder som behövs. Ledamöter och suppleanter i sådan nämnd väljs avfullmäktige till det antal som fullmäktige bestämmer. Enligt 15 § får fullmäktige besluta att ledamot ellersuppleant i fullmäktige, styrelsen, annan nämnd eller beredning får närvaravid styrelsens eller annan nämnds sammanträden, även om han ej är ledamot ellersuppleant i styrelsen eller nämnden, och delta i överläggningar men ej ibesluten samt få sin mening antecknad i protokollet. riksdagsbehandling m. m. Utskottet har tidigare behandlat rnotioner med sammainriktning som den nu aktuella. (KU 1984/85:6) avstyrkte utskottet enmotion (vpk) under hänvisning till att den upptagna frågan låg inom ramen förden då arbetande demokratiberedningens uppdrag. Särskilt yttrande avgavs avvänsterpartiet kommunisternas ledamot i utskottet. avstyrkte utskottet (KU 1985/86:15) ytteriigare enmotion (vpk) i KU 1986/87:21 saken, varvid utskottet anförde följande: Enligt utskottet talar principiella kommunaldemokratiskaskäl för vikten av att även små partier representerade i fullmäktige har möjlighet att få insyn i de kommunala organens arbete. Ansvaret härför åvilar i första hand de politiska partierna. Utskottet utgår ifrån att de bestämmelser i kommunalla gen som tillkommit till skydd för minoritetsgrupper noggrant följs av kommunerna. Utskottet finner inte påkallat att ta initiativ till den föreslagna ändringen i kommunallagen. . . I en reservation (vpk) förordades bifall till motionen.Riksdagen följde utskottet. Demokratiberedningen har i sitt betänkande (SOU 1985:29)Principer för ny kommunallag inte föreslagit några materiella förändringar avde aktuella bestämmelserna i kommunallagen. Enligt demokratiberedningen bör kommuneroch landstingskommuner själva bestämma antalet ledamöter och suppleanter inämnderna. I betänkandet anges vidare att kommunallagen,' liksom förnärvarande, bör innehålla en bestämmelse om att styrelsen skall bestå av minstfem ledamöter och ha lika många suppleanter som antalet ledamöter, något somenligt demokratiberedningen ger vissa garantier för att partierna i fullmäktigeblir representerade i styrelsen. Sedan demokratiberedningens betänkande remissbehandlatshar inom tillsatts en arbetsgrupp (C 1986:A) som skallföreta en juridisk-teknisk bearbetning av bl. a. demokratiberedningens förslag.Avsikten är att arbetet skall utmynna i ett förslag till ny kommunallag.Arbetsgruppen skall slutredovisa resultatet av sitt arbete . 3 Snabbare valgenomsiag i kommtmala styrelser I motion 1986/87:K603 av i (m) yrkasatt beslutar om en sådan ändring i kommunallagen att nyvaldkommunfullmäktigeförsamling äger rätt att vid sitt första sammanträde undertjänstgöringsåret även välja kommunstyrelse. I motionen behandlas frågan om när nyvald kommunstyrelseefter ett allmänt val kan tillträda. Det föreslås att kommun ges möjlighet atttillämpa den ordning som enligt en specialregel i kommunallagen redan gällerför , nämligen att kommunstyrelse skall väljas på fullmäktigesförsta sammanträde. Förslaget innebär att kommunstyrelser kan tillträda månad valåret i stället för som först vid årsskiftet.Som skäl för förslaget pekas i motionen på olika olägenheter som gällandeordning medför. Enligt motionären är det angeläget att den nya kommunstyrelsensintentioner, förslag och anvisningar till olika kommunala författningareffektueras så fort som möjligt. I betänkandet (SOU 1981:53) kommunala styrelse- betänkandet avgivet av kommunalrättsutredningen, som grariskade densärskilda organisationen av kommunalförvaltningen i i syfte attåstadkom- ma störreenhetlighet i lagstiftningen ~ föreslogs (s. 130 ff.) följande. Den KU1986/87:21 nuvarande bestämmelsen i 3 kap. 5 § kommunallagen enligt vilken kommunstyrelsentillträder året då val i hela riket ägt rum skallstå kvar i kommunallagen. Bestämmelsen kompletteras dock med en regel avinnebörd att fullmäktige - i särskilt beslut eller i reglemente för styrelsen -får föreskriva att styrelsen skall väljas på det första sammanträdet medfullmäktige det år då kommunalval ägt rum samt därefter börjaarbeta. Förslaget innebär att särbestämmelserna om valgenomslaget förkorrimunstyrelsen i utgår ur kommunallagen. I demokratiberedningens betänkande (SOU 1985:29) Principerför ny kommunallag tas saken upp. Beredningen anger bl. (s. 83) att denanser att samtliga kommunala och landstingskommunala organ bör tillträda ochbörja arbeta efter ett val men att de skäl som anfördes iförarbetena till kommunallagen mot ett snabbare valgenomslag för styrelsen dockalltjämt har full bärkraft. Beredningen föreslår därför att den nuvarandeordningen behålls. Särregeln för bör dock enligt beredningenstå kvar. riksdagsbehandling m. m. Utskottet behandlade (KU 1985/86:15) två motioner(båda m) med samma innebörd som den här aktuella. Utskottet avstyrktemotionerna, varvid utskottet anförde följande: Frågan om ett snabbare valgenomslag att gälla förstyrelser av det slag som förordas i motionerna behandlades i förarbetena tillkommunallagen. 1 den då föreliggande propositionen (prop. 1975/76:187) hadeföredragande departementschefen framfört starka praktiska invändningar mot ensådan ordning, vilka synpunkter utskottet anslöt sig till (KU 1976/77:25).Utskottet påpekade för egen del bl. a. att den diskuterade lösningen skulleinnebära att den från demokratisk synpunkt viktiga nomineringen måste bedrivasså snabbt att de politiska partiorganisationernas inflytande skulle inskränkaskraftigt. Demokratiberedningen har i sitt betänkande (SOU 1985:29) Principerför ny kommunallag angett att de skäl som anfördes i förarbetena tillkommunallagen mot ett snabbare valgenomslag för styrelsen alltjämt har fullbärkraft, varför beredningen inte föreslagit någon ändring i gällande ordning. Utskottet finner inte anledning att frångå det synsätt somutskottet anlade på frågan i samband med behandlingen av förslaget till nykommunallag. Det kan erinras om att utskottet då bl. framhöll attolägenheterna med en kvardröjande beslutskompetens hosberörda organ kunde anses vara begränsade och att det kunde förutsättas att ifall av majoritetsväxling de avgående nämnderna tog tillbörlig hänsyn tillvalutslaget och inte otillbörligt föregrep och band de nytillträdda nämndernasverksamhet. Moderata samlingspartiets ledamöter i utskottet avgavsärskilt yttrande. Som tidigare framgått har - efter det attdemokratiberedningens ovannämnda betänkande remissbehandlats - utsetts enarbetsgrupp inom civilde partementet med uppdrag att företa en juridisk-tekniskbearbetning av bl. a. beredningens förslag. 4Vidgning av den kommunala kompetensen KU 1986/87:21 1 motion 1986/87:K607 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att kommunallagen bör ändrasså att kommun på vissa bestämda villkor kan delta i lokalt förankratutvecklingsarbete. Enligt motionen skulle ett mera kommunalt förankratu-landsbistånd öka förståelsen för ökade internationella insatser. Motionärenföreslår att en översyn av kommunallagen sker i syfte att ge kommunernamöjlighet att engagera sig i lokalt riktat biståndsarbete. I motionen anläggsdärefter olika synpunkter på speciella bestämmelser om formerna för kommunaltbistånd som skulle kunna införas i lagen. Vidare erinras i motionen om att detingår i stat-kommunberedningens uppdrag att utreda en eventuell vidgning av denkommunala kompetensen för att möjliggöra solidaritetsyttringar i internationellafrågor. Enligt motionären är emellertid bedömningen av om svenska kommunerskall få engagera sig i internationella solidaritetsaktioner en viktigprincipfråga som inte får grunda sig enbart på tekniska utredningsaspekter.Frågorna måste enligt motionären avgöras utifrån politiska bedömningar där denkommunala självstyrelsen är en huvudprincip. Kommunala opinions- och solidaritetsyttringar medanknytning till främmande länder anses i princip falla utanför den kommunalakompetensen. Detta har sin grund i att utrikes-, handels- och biståndspolitikenanses vara en angelägenhet för och regeringen. Sådana yttringar ansesockså sakna det nödvändiga sambandet med den egna kommunen eller landstingskommunenoch därför strida mot den s. k. lokaliseringsprincipen. Vid olika tillfällenhar dock genom lagstiftning gjorts undantag från grundsatsen att kommuner ochlandstingskommuner inte har befogenhet att avge internationella opinions- ochsolidaritetsyttringar. Sålunda har den kommunala kompetensen inom detta områdeblivit utvidgad genom lagen (1962:638) om rätt för kommun att bistå utländskastuderande, lagen (1975:494) om rätt för kommun och landstingskommun att lämnainternationell katastrofhjälp och lagen (1985:1052) om rätt för kommuner ochlandstingskommuner att vidta bojkottåtgärder mot . riksdagsbehandling m. m. Utskottet behandlade vid 1985/en av sammamotionär väckt motion med samma innebörd som den nu aktuella. Utskotteterinrade i sitt av godkända betänkande (KU 1985/86:15) om attmotionärens förslag att kommuner på vissa bestämda villkor skulle kunna delta ilokalt förankrat u-landsbiståndsarbete omfattades av stat-kommunberedningensdirektiv (dir. 1983:30). Enligt dessa borde beredningen överväga en eventuellutvidgning av den kommunala kompetensen för att möjliggöra solidaritetsyttringari internationella frågor. Utskottet fann mot angiven bakgrund inte anledningatt ta något särskilt initiativ i frågan. Det nyssnämnda utredningsarbetet har numera avslutats. KU1986/87:21 Stat-kommunberedningen har sålunda i ett delbetänkande frånseptember 1986 - medverkan i internationella frågor (Ds C 1986:10)-behandlat frågan om kommuner och landstingskommuner skall ges ökademöjligheter att avge solidaritetsyttringar i internationella frågor. Beredningensöverväganden utmynnar i att det inte föreligger skäl att framlägga någotförslag om utvidgning på förevarande punkt av den kommunala kompetensen.Remissbehandling av betänkandet pågår. 5 Avskaffande av den kommunala avgiftsprogressiviteten 1 motion 1986/87:K609 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att den kommimalaavgiftsprogressiviteten bör avskaffas. Enligt motionen blir det i kommunerna allt vanligare medolika slag av inkomstbaserade avgifter, vilka med hänsyn till gällandeskattebestämmelser kan medföra marginaleffekter på . Motionärenförordar införandet av en enhetstaxa. En sådan är enligt motionen jämlik och medföratt administrationskostnaderna blir minimala. Kommunernas och landstingskommunernas rätt att ta utavgifter från kommuninvånarna finns inte uttryckligen inskriven i kommunallagen(1977:179). Den anses emellertid indirekt följa av bestämmelsen i 4 kap. 2 §kommunallagen, som föreskriver att kommunernas och landstingskommunernasmedelsbehov skall täckas med skatt i den mån det inte fylls på annat sätt.Uttryckliga bestämmelser om rätt för kommuner och landstingskommuner att ta utavgifter finns i stället i ett antal specialförfattningar. Kommunernas och landstingskommunernas allmännabefogenheter regleras i 1 kap. 4 § kommunallagen. Där föreskrivs att kommuneroch landstingskommuner själva får vårda sina angelägenheter. Det är dennabestämmelse som anses vara det lagliga stödet för kommuners och landstingskommunersrätt att ta ut privaträttsliga avgifter. 1 stat-kommunberedningens delbetänkande (Ds C 1984:6)Avgifter inom verksamhet har skett en kartläggning och en analys av deförfattningsbestämmelser som detaljreglerar avgiftsfinansieringen av kommunalaverksamheter. I betänkandet (s. lOI ff.) redovisas de möjligheter tilldifferentiering av avgifter som föreligger utan att den i rättspraxisfastställda s. k. likställighetsprincipen åsidosätts. I betänkandet behandlasvidare den i rättspraxis fastlagda s. k. självkostnadsprincipen, dvs. regelnatt kommunala avgifter inte får sättas högre än att kommunens egna kostnaderblir täckta. Beredningen föreslår att sistnämnda princip förs in ikommunallagen. förslagtill nya regler gällande differentiering av avgifter förs inte fram i KU1986/87:21 betänkandet. De förslag som framförts i betänkandet behandlas av denarbetsgrupp inom som gör en översyn av kommunallagen. 6 Förbud mot privatisering av verksamhet I motion 1986/87:K610 av (vpk) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till tillägg i kommunallagen,innebärande principiellt förbud mot privatisering av kommunala verksamheter. Enligt motionen har kommersiella intressen under desenaste åren sökt pressa fram privatisering av verksamheter inom den kommunalasektorn. Motionären pekar på olika risker som härigenom uppstår. Principen om .offentliga nyttigheter genombryts. De medborgerliga fri- och rättigheternainskränks. Den demokratiska kontrollen upphör eller försvagas. Medborgarnasmöjligheter att värja sig mot felaktiga eller orättvisa beslut blir sämre.Likformighet och social kostnadsfördelning blir inte längre självklara. Helaidén om offentlig service undergrävs. Motionären anser mot angiven bakgrund attkommuner inte skall kunna få avhånda sig det direkta ansvaret att svara för offentliganyttigheter och offentlig service utan att ett skydd mot privatisering börskapas lagstiftningsvägen. Motionären föreslår att det i kommunallagen införsen formlig förpliktelse för kommuner att själva svara för fullföljandet av deuppgifter som.tillhör deras kompetensområde. Från principen bör - av praktiskaskäl - kunna medges undantag av marginellt slag. Utskottet behandlade (KU 1985/86:15) en av sammamotionär väckt motion med samma innebörd som den nu aktuella. Utskottet, somavstyrkte motionen, anförde följande: Utskottet vill erinra om att en kommuns befogenhet attlåta annan sköta vissa förvaltningsuppgifter går tillbaka på 11 kap. 6§regeringsformen. Den omständigheten att en kommun anlitar en entreprenör förvissa uppgifter innebär i och för sig inte att verksamheten i fråga inte ansesbedriven i ordning. Ett förbud mot att låta kommun som ett led i egenverksamhet överenskomma med utomstående om tillhandahållande av vissaförnödenheter och tjänster skulle utgöra ett ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. 1 regeringens skrivelse 1984/85:202 har civilministern redovisatsin syn på service och valfrihet i den offentliga sektorn. Därvid har bl.