bet · GA01BoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — delsatt moment 9 i utskottets hemstäUan bort ha följande lydelse: 9. beträffandekategoriboende för ungdomar' att medanledning av motion 1986/87: Bo423 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tUlkänna vad utskottet anfört, Ungdomskontrakt (mom. 10) (), (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet,delar" och på s. Il slutar med "hänvisning härtiU" bort haföljande lydelse: År1984 presenterade en särskild arbetsgrupp för ungdomsboendefrågor i sittbetänkande Bostäder åt unga (Ds Bo 1984:10) bl. a. ett förslag dU särskUdaungdomskontrakt med ett begränsat besittningsskydd och utan bytesrätt. Enöverväldigande majoritet av remissinstanserna avvisade dock förslaget i dennadel. Mot bakgrund härav har inte heller regeringen fört fram något formelltförslag om införande av särskilda ungdomskontrakt. Däremot pekar regeringen iproposition 1986/87:93 (s. 13) på en påstådd möjlighet att införa denna typ avkontrakt inom ramen för nu gäUande hyreslagstiftning. vill försin del helt avvisa tanken på att i någon form införa särskildaungdomskontrakt. Det är enligt utskottets mening inte rimligt att för ungdomareller för någon annan grupp göra sådana inskränkningar i bl. a.besittningsskyddet som regeringen förordar. Detta bör också ges regeringentill känna. nu med anslutning till motion 1986/87:Bol29 (fp) yrkande 10 anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att medanledning av motion 1986/87: Bol29 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Bostadspolitikens utformning och inriktning (mom. 11,motiveringen) RolfDahlberg, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 11 börjar med "har" ochslutar med "i bostadspolidken" bort ha följande lydelse: Somanförs i en reservation (m) tiU bostadsutskottets betänkande BoU 1986/87: 10måste bostadspolitiken ges en ny inriktning som innebär en minskad offentligstyrning och en ökad valfrihet för de boende i enlighet med förslagen imoderata samlingspartiets partimodon 1986/87: Bo205. I reservationen anförssålunda följande: .19 Som anförs i moderatasamlingspartiets partimotion Bo205 måste bostads- BoU 1986/87: 16 polidkenges en ny inriktning som innebär en minskad offenflig styrning och en ökadvalfrihet för den enskilde. Bostadsmarknaden är så genomreglerad att denenskildes vilja får ett mycket litet spelutrymme. Detär ett obestridligt faktum att många boende önskar förändra sinbostadssituation. Det kan gälla det äldre paret vars barn har flyttat hemifrånoch som vill byta till en mindre och bekvämare bostad. Det kan också vara frågaom ungdomar som vill flytta hemifrån fill en egen bostad, eller familjen somfått tillökning och behöver en störte bostad. Alla dessa har dock ettgemensamt, nämligen svårigheten att utifrån sina behov finna en för dem lämpligbostad. Vad som behövs för att komma tiU rätta med dessa problem är enligtbostadsutskottets mening en bostadspolitik som ökar valfriheten påbostadsmarknaden. Eftersom nyproduktionen, åtminstone på kort sikt, endastmarginellt kan bidra till en sådan ökad valfrihet måste åtgärder vidtas för attöka rörligheten på bostadsmarknaden. De viktigaste inslagen ien bostadspolifik för ökad valfrihet är följande: - minskad reglering ochdetaljstyrning genom normer och låneregler m. m. - dllskapande av ett nyttbostadsfinansieringssystem och avveckling av - stimulans av bostadsrätt ochtillskapande av ägarlägenheter - förändringar i mark- ochplanpolidken för att förstärka den enskilda äganderätten Vadsom ovan anförts står enligt utskottets mening fast. Bostadspolitiken börsåledes ges en inriktning och utformning i enlighet med vad som i reservationenförordats. mån mofionerna I986/87:Bol29 (fp) yrkande 4 och 1986/87:Bol32 (c) yrkande 2inte genom vad utskottet nu anfört tillgodosetts avstyrks de av utskottet. Bostadspolitikens utformning och inriktning (mom. 11) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "i bostadspolitiken" bort ha följande lydelse: Desenaste åren har bristen på små bostäder för bl. a. ungdomar blivit aUtmerakut. Enligt undersökning av bostadsmarknadsläget i landetskommuner har drygt 180 av landets 284 kommuner svårigheter attfå fram bostäder åt ungdomar. Problemet är störst i storstadsregionerna, menexisterar också i övriga delar av landet.. Bostäderför unga - mestadels enpersonshushåll - har huvudsakligen en gemensam egenskap: de är små. Det finns visserligen ungdomar liksom en del hushåll i äldre åldersgrupper - som kan tänka sig en lägre bostadsstandard än andra, i varje fall under en övergångstid. Men på det hela taget efterfrågar inte ungdomar, som vuxit upp i ett modernt bostads bestånd, väsentligt annorlunda bostäder än den övriga befolkningen. Ungdomarsbostadsproblem sammanfaller därför med problemen för BoU 1986/87: 16 andragrupper som efterfrågar små lågenheter. Det gäller bl. a. äldre som i störteutsträckning vUl bo kvar utanför insfitudonerna, splittrade hushåll ochensamstående samt invandrare. Samtligadessa grupper har blivit lidande av en bostadspolitik som slagit ut befintligasmålägenheter och hämmat nyprodukfion i allmänhet och nybyggande av ettor ochtvåor i synnerhet. Det krävs nu enligt bostadsutskottets mening en politiskkursomläggning som tar sikte på att lösa dessa bägge problem. Framförallt är det angeläget att åstadkomma en ökad produktion av små lägenheter därsådana efterfrågas. byggs det nästan inga lågenheter som är mindre än tvårum och kök. På orter där det är brist på ettor bör . givetvis även sådanaproduceras. Även en ökad rörlighet på bostadsmarknaden skulle förbättrautbudet av smålägenheter. Somframhålls i motion 1986/87: B0I29 (fp) är det de boendes önskemål sombostadspolitiken skall bygga på. Detta innebär bl. a. att de boende skall havalfrihet. Stat och kommun skall sålunda ge alla möjlighet att få tillgång tUlen bra bostad utan att föreskriva hur de enskilda människorna skall välja t.ex. bostadsort, lägenhetsstorlek och upplåtelseform. Ungdomar har naturligtvissamma rätt som andra till en bra bostad. De skall inte behöva upplevavuxenvärlden som ett kösamhälle där arbetsförmedling och bostadsförmedling intehar någonting att erbjuda. De, liksom alla andra, kan med all rätt reagera moten stelbent bostadspolifik där små och för deras behov väl lämpade lägenheterav ideologiska skäl omvandlas till stora och dyra bostäder som ungdomar intehar råd att efterfråga. Vadsom i första hand behövs är enligt bostadsutskottets mening inte enbostadspolitik för enskilda grupper, som t. ex. ungdomar, utan en bostadspolitikför alla. Som framhålls i motion 1986/87: Bo 129 (fp) måste en sådan polifikges en helt annan inriktning än dagens bostadspolitik. Mot bakgrund av vadutskottet ovan anfört bör en sådan politik bl. a. innefatta åtgärder för enökad nyproduktion av bl. a. smålägenheter, enökad rörlighet på bostadsmarknaden, attåstadkomma varsam ombyggnad och för att stoppa utslagningen av smålägenheter, attminska de byråkratiska och reglerande inslagen i bostadspolitiken, attuppmuntra ungdomars bosparande, attuppmuntra mångfald och kommunala experiment. nu med anslutning fill motion 1986/87: Bo 129 (fp) yrkande 4 anförtom bostadspolitikens utformning och inriktning bör som sin mening geregeringen dll känna. Utskottets ställningstagande i denna del innebär attmotion 1986/87: Bol32 (c) yrkande 2 avstyrks i den mån den inte tillgodosettsgenom vad utskottet ovan anfört. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande bostadspolitikens utformning och inriktning att med anledning av motion 1986/87: Bol29 yrkande 4 och med avslag på motion 1986/87: B0I32 yrkande 2 som sin mening 21 ger regeringen till kännavad utskottet anfört. 9.Bostadspolitikens utformning och inriktning (mom. 11) BoU 1986/87:16 och (båda c) anser delsatt den del av utskottet yttrande som på s. 11 börjar med "Bostadsutskottethar" och slutar med "i bostadspolitiken" bort ha följandelydelse: Ungamänniskor har rätt att kunna planera sin framtid. Som anförs i centerpartietspartimotion 1986/87: Bo 132 är det därför mycket allvarligt med de akutabostadsproblem som stora ungdomsgrupper nu har. Tillgången på bostäder för ungdomarmåste av denna anledning kraftigt förbättras. UngdomarsmöjUgheter att få bostad till ett rimligt pris i storstäderna och andrakoncentrationsorter kräver enligt bostadsutskottets mening åtgärder på bådekort och lång sikt. De långsiktiga problemen kan bara lösas genom ett medvetetpoUfiskt agerande som skapar förutsättningar för arbete och boende i helalandet. Regeringspolifikenunder har medfört en kraftigt accelererande obalans isamhället. Inflyttningen tUl de allra största kommunerna, och då framför alltStockholm, ökar. Den socialdemokratiska regeringen har underlättat dennautveckling genom beslut som berör t. ex. bebyggelse, kommunikationer,näringsliv m.m. Tillgång pä arbete, bostäder, service m. m. varierar kraftigt iolika delar av landet. Ettbelysande exempel på följderna av denna koncentrationsinriktade politik ärenligt bostadsutskottets mening förhållandena på bostadsmarknaden. Den fördabostadspolitiken är kanske det värsta exemplet på de effekter en felaktig samhällsplanering,baserad på en koncentrationsinrik-tad grundsyn, leder tiU. Utvecklingen påbostadsmarknaden har genom den socialdemokratiska koncentrationspolifikenmedfört att bristsituationen förvärtats med kraftigt stigande priser förbostäder som följd. Staten har t. ex. stimulerat sammanslagningar av smålägenheter och därmed minskat tillgången på små lägenheter av den typ somungdomar mest efterfrågar. Få smålägenheter nyproduceras. Detligger enligt bostadsutskottets mening i statens ansvar att vidta sådanaåtgärder att trycket på bostadsmarknaden i koncentrationsorter, och då framförallt i , minskar så att balans skapas i dllgång ochefterfrågan. Vad som behövs år alltså en kraftigt förstärkt närings- ochregionalpolitik som ger en för hela landet mera balanserad utveckling. Utöverdessa generella åtgärder måste naturligtvis också bostadspolitiken ges eninriktning som skapar förutsättningar för att alla skall kunna få en bostadtill en rimlig kostnad i en god miljö. Bostadspolitiken måste därför präglas avenkelhet och långsiktighet i de åtgärder som vidtas. Reformerna måste inriktasmot att skapa en långsiktig bostadspolitik. Av särskild betydelse är att enklaoch lätthanterliga villkor för finansiering av och statligt stöd tillbyggandet skapas. delar sålunda vad som anförs i enreservation (c) till det avgivna betänkandet BoU 1986/87: 10. Denhittillsvarande bostadspolitiken har i hög, grad präglats av ryckighet och brist på långsiktiga regler. Ett flagrant exempel härpå är det sätt på vilket de garanterade räntorna först trappats upp för att sedan sänkas för 22 att kompensera förfastighetsskatten. Ett annat exempel är bostadsförbätt- BoU 1986/87: 16 ringsverksamheten därstatsmakterna först prioriterar denna genom ett omfattande statligt stödför att sedan nästan helt strypa den på vissa orter genom rambegränsningar.Vad som behövs är enligt bostadsutskottets mening i stället en polifiksom kännetecknas av långsiktighet och en minskad detaljstyrning ochbyråkrati. Medutgångspunkt i de ovan redovisade förhållandena bör enligt bostadsutskottetsmening i en framtida bostadspolitik ingå attbostadsstödet i större utsträckning riktas till dem som bäst behöver det ensamordning av bostadspolitiken med skatte- och familjepolitiken attfler skall få möjlighet att äga sin bostad attinflytandet för hyresgästerna ökar genom kooperativa lösningar attungdomars behov av bostäder till rimliga kostnader skaU tillgodoses ettnytt lånesystem med mindre generella subventioner nu med anledning av partimotion 1986/ 87: Bol32yrkande 2 anfört om utformningen och inriktningen av bostadspolitiken börriksdagen som sin mening ge regeringen tUl känna. Utskottets ställningstagandei denna del innebär att motion 1986/87: Bo 129 (fp) yrkande 4 avstyrks i vadden inte tillgodosetts genom vad utskottet ovan anfört. dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 11. beträffande bostadspolitikens utformning och inriktningatt med anledning av mofion 1986/87: Bol32 yrkande 2 och med avslagpå motion 1986/87: Bol29 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Förändringar av bostadspolitiken (mom. 12) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med "Förslageti" och slutar med "tidigare anförts" bort ha följande lydelse: Regeringensförslag till åtgärder för att förbättra de ungas ställning på bostadsmarknadenär enligt bostadsutskottets mening i och för sig ett steg i rätt riktning. Somframhålls i kommunisternas partimotion 1986/87: Bo 130 behöverdock dessa åtgärder kompletteras med mera generella förändringar ibostadspolitiken. Utskottet kan sålunda ansluta sig till vad som i enreservation (vpk) till det avgivna betänkande BoU 1986/87:10 anförts omden framtida bostadspolifiken. Detfinns enligt bostadsutskottets mening en rad åtgärder som behöver vidtas för att ge den framtida bostadspolitiken en mera markerad bostads social profil. delar sålunda vad som anförts i vänsterpar tiet kommunisternas partimofion Bo408 om behovet av förbättringar med avseende på hyresgästinflytande, boendemiljö, boendeservice och kollek- 23 tiva boendeformer m. m. mening är hyresgästernas inflytande över sin BoU 1986/87: 16egen bostad och över sin bostadsmiljö alldeles för svagt. Detta är en enligtbostadsutskottets mening oacceptabel situation. Hyresgästerna måste sålundages ett ökat inflytande så att de exempelvis kan ta initiativ tillhissinstallationer, tillskapande av närlokaler och kolonilotter samt förbättringari den yttre miljön. I detta sammanhang bör också förutsättningar skapas för attåstadkomma hyresgäststyrda projekt och självbyggeri av flerbostadshus. Somframhålls i kommunisternas partimotion Bo408 måste storuppmärksamhet ägnas åt det befintliga bostadsbeståndet och då inte minst åt debostäder som tillkom under det s.k. miljonprogrammet. Det finns storaproblem i detta bostadsbestånd, problem som blir alhmer märkbara i och med attbeståndet åldras. Naturligtvis måste förbättringar göras också imiljonprogrammets bostäder, men detta måste ske på ett sådant sätt att inte deboende drabbas av stora hyreshöjningar. Det är enligt bostadsutskottets meninginte rimligt att de boende i dessa områden återigen skall tvingas betalanybyggnadshyra för att få bo i en miljö som har de kvaliteter som redan finns iandra områden och som borde ha fillskapats redan då området byggdes. Föratt förbättra bostadsförhållandena inte bara för unga utan för alla boende börsåledes bostadspohtiken ges en sådan inriktning att - bostadsbyggandet ökar, - hyreshöjningarna stoppas ochboendekostnaderna pressas ned, - bostadsbidragen förbättras, - utrymmes- ochutrustningsstandarden hålls uppe. nu med anslutning till kommunisternas partimotion1986/87: Bol30 såvitt nu är i fråga anfört bör som sin mening geregeringen till känna. dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 12. beträffande förändringar av bostadspolitiken attriksdagen med anledning av motion 1986/87: Bo 130 såvitt nu är i fråga som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bostadsbyggandets omfattning m. m. (mom. 13) RolfDahlberg (m), (), (), ()och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "I sitt"och slutar med "yrkande I" bort ha följande lydelse: Bostadsutskottetdelar den i motionerna 1986/87: Bol28 (m) och 1986/ 87: Bol29 (fp) framförda uppfattningen att bostadsbyggandet måste öka. I , alltför många kommuner är nu bostadsbristen så stor att omedelbara åtgär der måste vidtas. Efterfrågan avser såväl lägenheter i småhus som i flerbo stadshus. För att möta denna efterfrågan och för att öka valfriheten i boendet måste nya bostäder komma till genom såväl ny- som ombyggnad. En ökad bostadsproduktion ger både ett tillskott av lägenheter och en ökad rörlighet på bostadsmarknaden. En allmänt ökad produktion är sålunda till 24 fördel för alla och kan påmånga håU vara tillräcklig för att frigöra de BoU 1986/87:16 smålägenhetersom saknas. kan det, t. ex. i storstadsregionerna, varnödvändigt att också nyproducera smålägenheter. Enökad bostadsproduktion ställer krav på en hög planberedskap.Samtidigt bör enligt bostadsutskottets mening nya vägar prövas för atttillvarata de investeringar i infrastruktur m.m. som gjorts i befintligaområden. Detta kan t. ex. ske genom förtätningar och genom att befindiga husbyggs på med ytterligare våningar. Härigenom kan också enformiga och sterilaområden ges en mera estetiskt tilltalande utformning. måste hänsyntas till behovet av flexibilitet och bostadssocial kvalitet. Dagensbostadsprodukdon måste kunna anpassas dll de nya behov och den nya efterfrågansom kommer . nu med anslutning dll mofionerna 1986/87: Bol28 (m) yrkande 4 och1986/87: Bo 129 (fp) yrkande 1 anfört om bostadsbyggandets omfattning m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 13. beträffande bostadsbyggandets omfattning m.m. attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87: Bo 128 yrkande 4 och 1986/87: Bo129 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bostadsbyggandets omfattning m. m. (mom. 13, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservation 9 och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "I sitt" och slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse: mån modonerna 1986/87: Bol28 (m) yrkande 4 och 1986/87: Bol29 (fp) yrkande1 inte tillgodosetts genom vad utskottet ovan anfört om bostadspolidkensutformning och inriktning avstyrks de av utskottet. Bostadsbyggandets inriktning m. m. (mom. 14) ToreClaeson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 böljar med "Medhänvisning" och slutar med "bostadsbyggandets inriktning m. "bort ha följande lydelse: Detär otvivelaktigt så att den akuta bostadsbrist som råder i många kommuner hårdast drabbar ungdomar och andra utsatta och svaga grup per. Framför allt visar utvecklingen i landets storstadsområden att så är fallet. Det är dessa grupper som är förlorarna på dagens bostadsmarknad, där det är de ekonomiskt starka som gynnas genom marknadskrafterna. Detta har inneburit att spekulationen ökat kraftigt i omfattning, vilket bl. a. kommit tiU uttryck i en ökad omvandling från hyresrättslägenheter till insats- och andelslägenheter, kraftigt ökade priser vid försäljning av bo- 25 stadsrätter och småhus, enökad handel med fasdgheter och mark och en BoU 1986/87:16 svart handel medandrahandslägenheter och med vanliga hyresrättslägenheter. Föratt komma till rätta med de ovan redovisade problemen bör, som framhålls ivänsterpardet kommunisternas partimotion 1986/87: Bo 130 såvitt nu är i fråga,bostadsproduktionen öka. Detta bör också som sin mening ge regeringentill känna. delsatt moment 14 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 14. beträffandebostadsbyggandets inriktning m. m. att medanledning av motion 1986/87: Bo 130 såvitt nu är i fråga som sin mening gerregeringen tiU känna vad utskottet anfört, Långivningen till projekt med överkostnader (mom. 15) RolfDahlberg, och (aUa m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Bostadsutskottethar" och på s. 13 sliitar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse: reservafion (m) till bostadsutskottets betänkande BoU 1986/87: 10 anfördesföljande beträffande räntebidragens anknytning till upplånat kapital m. m. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att det finns goda skäl att överväga hur ett bostadsfinansieringssystem skall utformas där det direkta sambandet mellan byggkostnader och räntebidrag ersätts med ett mera schablonmässigt system i huvudsak i enlighet med vad motionärerna före slagit. Förslag i frågan bör skyndsamt föreläggas . Detta bör som sin mening ge regeringen tiU känna. Utskottetdelar vad i reservationen och i den nu behandlade motion 1986/ 87: Bo 128 (m)yrkande 5 anförts. Utskottets stäUningstagande bör som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 15 i utskottets hemstäUan bort ha följande lydelse: 15. beträffandelångivningen till projekt med överkostnader att medanledning av motion 1986/87: Bol28 yrkande 5 som sin mening ger regeringen fillkänna vad utskottet anfört. Låneregler som ökar tillgången på små lägenheter (mom.16) (), (), Eriing (), (), Kari-GöranBiörsmark (fp), () och () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med- "Enligt bostadsutskottets" och slutar med "sig bakom" bort ha följandelydelse: För att möta den uppkomna bostadssituationen måste i första hand 26 generella åtgärder vidtassom omfattar såväl bostadspolidken som sådan BoU 1986/87: 16 som t. ex.närings- och regionalpolitiska insatser. Som framhålls i centerpartietspartimotion 1986/87: Bol32 måste emeUertid dessa generella åtgärderkompletteras med insatser riktade mot bl. a. ungdomar. I ett läge med akutbostadsbrist är det nödvändigt att bostadsbyggandet i ökad utsträckning skerunder hänsynstagande fiU ungdomens efterfrågan. Detta betyder bl. a. attbehovet av små lägenheter för just denna grupp bör beaktas. För att möjliggörabyggandet av sådana lägenheter måste enligt bostadsutskottets meninglånereglerna ges en utformning som medger byggande av små lägenheter i denordinarie nyproduktionen. nu med anslutning till partimodon 1986/ 87: Bo 132yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 16 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 16. beträffandelåneregler som ökar tillgången på små lägenheter att med anledning av motion 1986/87: Bo 132 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ombyggnadslån vid lägenhetssammanslagningar (mom. 17) - (), (), (), () ochJan () anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med "Även i"och slutar med "fidigare ställningstagande" bort ha följande lydelse:I en reservation (c) tiU betänkande BoU 1986/87:10 anfördes följande: Redannär bostadsförbättringsprogrammet infördes restes kritik mot att inomprogrammets ram lån skulle kunna utgå för sammanslagning av lägenheter. Underden tid programmet funnits har det besannats att fog fanns för denna kritik.Under de senaste åren har utbudet pä mindre lägenheter minskat somefterfrågan på sådana ökat inte minst därför att många ungdomar gärnaefterfrågar mindre lägenheter vid sitt inträde på bostadsmarknaden. Att i ensådan situation med statliga medel subventionerna en lägenhetssammanslagning ärolämpligt. De lägenheter som blir resultatet av en sammanslagning får ofta såhög hyra att det inte finns ekonomiska möjligheter för ungdomar i allmänhet attefterfråga dem. Bostadsutskottetdelar vad som i reservationen anförts. StatUga subventioner vidlägenhetssammanslagningar bör således inte utgå i enlighet med vad som icenterpartiets partimotion 1986/87: Bol32 yrkande 3 såvitt nu är i frågaförordats. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. mofion 1986/87: Bol29 (fp) yrkande 3 förordats är därmed i inte ringa gradfillgodosett. delsatt moment 17 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse: 17. beträffandeombyggnadslån vid lägenhetssammanslagningar att medanledning av motion 1986/87: Bol32 yrkande 3 27 såvitt nu är i fråga ochmed avslag på motion 1986/87: Bol29 yr- BoU 1986/87: 16 kände 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet Ombyggnadslån vid lägenhetssammanslagningar (mom. 17) ErlingBager och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 13 bötjar med "Även i"och slutar med "tidigare ställningstagande" bort ha följande lydelse:I en reservation (fp) till betänkande BoU 1986/87: 10 anfördes följande: