bet · GA01TU1 · 1986-12-31 00:00:00 — inompolisväsendet decentraliserades - hade i fråga om TU1986/87:1 trafikövervakningen rätt att meddela föreskrifter för och ledapolisverksamheten om övervakningen berörde två eller flera län och det krävdessamordning och samverkan över länsgränserna. Denna ledningsbefogenhet haderikspolisstyrelsen bl. a. utnyttjat för att trafikövervakningen under enbestämd tidsperiod skulle ges en viss inriktning. Genom reformen avpolisväsendet försvagades denna befogenhet. I proposition 1983/84:89 ompolisens organisation m.m., som härvidlag inte föranledde någon erinran frånriksdagens sida (JuU 16, rskr. 182), förordades sålunda (s. 39-40) attrikspolisstyrelsens uppgifter när det gäller trafikövervakning borde - utan attstyrelsen formellt binder de regionala och lokala polismyndigheterna (dvs.länsstyrelserna och polisstyrelserna) vid vissa åtgärder - kunna begränsas tillett ansvar på det nationella planet för en samordning av de regionala ochlokala myndigheternas aktiviteter inom detta område. Samordning och samverkanöver länsgränserna borde dessutom enligt propositionen kunna åstadkommas genomlänsstyrelsernas försorg. Som nämnts i föregående avsnitt döms den som överskriderhögsta tillåtna färdhastighet enligt 164 § VTK till böter. Högsta bötesbeloppenligt paragrafen är . Föraren kan - enligt bestämmelser i 48 kap.rättegångsbalken och i riksåklagarens beslut (1981:716) om ordningsbot förvissa brott - av polisman föreläggas ordningsbot om . vid överskridandemed och ordningsbot om . vid överskridande med över 15km/tim . Har högsta tillåtna hastighet överskridits med merän skall målet överlämnas till åklagaren. Härvid kan högstabötesbelopp enligt 164 § VTK ifrågakomma. Alternativt kan allvarligare hastighetsöverträdelserföranleda bötesstraff (med dagsböter) för vårdslöshet i trafik eller.fängelsestraff för grov vårdslöshet i trafik enligt 1 § lagen (1951:649) omstraff för vissa trafikbrott. Hasfighetsöverträdelse kan också enligt bestämmelser i till varning eller återkallelse av körkortet. I tre motioner tas upp frågor om sanktioner mothastighetsöverträdelser m. m. 1 motion 1985/86:T398 (s) begärs sålunda åtgärder för attskärpa hastighetsövervakningen med hänsyn till bilavgasernas negativamiljöeffekter och det ökade antalet trafikolyckor. I mofion 1985/86:T209 (m) anförs bl. a. att det är möjligtatt öka trafikanternas laglydnad genom en annorlunda utformning av sanktionssystemetvid överträdelser av hastighetsgränserna. Erfarenheter från bl. a. harvisat, anförs det vidare, att höga böter har avskräckande inverkan och därmedökar trafikanternas respekt för gällande hastighetsgränser. Motionärerna begäratt som sin mening skall ge regeringen till känna att ett bättresanktionssystem mot hastighetsöverträdelser bör utformas enligt principen omkraftigt höjda bötesbelopp desto mer trafikanten överskrider gällandehastighetsbegränsning. Ett likartat förslag finns i motion 1985/86:T424 (m). I motion 1985/86;T209 (m) anförs också att det finns starkaskäl för att man i möjligaste mån undviker att återkalla körkortet vid hastighetsöverträdel- ., ser.Körkortet är, påpekas det, för de flesta människor av central betydelse TU1986/87:1 för att de skall kunna fungera väl i vardagen. Motionärerna begär motdenna bakgrund utredning och förslag om alternativa sanktionssystem vid hastighetsöverträdelseröver . Om åtgärder som har vidtagits ellerföreslagits för att motverka hastighetsöverträdelser kan nämnas följande. Med hänvisning bl. a. till att antalet dödade i trafikenhar ökat och till att det enligt ovannämnda uttalande i proposition 1983/84:89 ankommer pä att i fråga om trafikövervakning ta initiativtill och föreslå vissa aktiviteter eller en viss inriktning avtrafikövervakningen rekommenderade i en skrivelse iår länsstyrelserna och polismyndigheter med trafikavdelning m. fl. att vidtavissa åtgärder för att öka effektiviteten i polisens trafikövervakning. a.borde, enligt skrivelsen, länsstyrelserna och polismyndigheterna under sommaren1986 genomföra hastighetsövervakningsaktiviteter i all den omfattning som varmöjlig. Särskilt 22 och 23 (slutet av maj-början av juni) bordehastighetsövervakningsinsatserna vara intensiva. ()bedriver en särskild informationskampanj för hastighetsanpassning. Enkoncentration av denna verksamhet kommer att genomföras . 1 TSV:s trafiksäkerhetsprogram 1986, som nyligenöverlämnades till regeringen, framhålls hastighetsanpassning som ett väsentligtproblemområde för verksamheten i för samordning och planering. I samband med behandlingen av proposition 1985/86:61 omskärpta avgasreningskrav för personbilar, m. m. 1) begärde påförslag av jordbruksutskottet (JoU 11, rskr. 101) att regeringen skall initierabreda och återkommande informationskampanjer för att övertyga bilförarna om denmöjlighet som finns att på frivillig väg mildra miljöföroreningarna frånbilavgaserna, bl. a. genom iakttagande av hastighetsreglerna. I promemoria Sanktioner ivägtrafiklagstiftningen föreslås att ett sanktionssystem med avgifter som äranpassade till hastighetsöverträdelsernas omfattning skall införas och attstraffbestämmelserna i för överträdelser av högsta tillåtna hastighetdärvid skall upphävas. I promemorian framhålls angelägenheten av att detallvarliga i hastighetsöverträdelser markeras. Ett sätt är, sägs det, attskärpa påföljderna för dem som kör för fort. En påföljdsskärpning är dockenligt promemorian knappast möjlig inom straffrättens ram, medanavgiftsbeloppet i ett system med en administrativ sanktionsavgift kan bestämmasutan direkt hänsyn till bötesmaximum. De ekonomiska konsekvenserna för den somkör för fort skulle därmed kunna bli sådana att det inte är värt risken att blipåförd avgiften. För att avgiftssystemet skall få avsedd effekt bör det enligtpromemorian vara tillämpligt även om gärningen utgör brott enligt lagen omstraff för vissa trafikbrott. antog vissa ändringar i KKL sombl. a. innebär att körkort skall återkallas i större utsträckning än vad somtidigare varit fallet vid grova hastighetsöverträdelser (prop. 1985/86:115, TU27, rskr. Ändringarna i nu nämnt avseende trädde i kraft i år.Före 1** 1986/87. dessaändringar ansågs överskridande med /tini utgöra grund för /87:1återkallelse av körkortet, men vid en dylik, enstaka hastighetsöverträdelsehade dock oftast varning ansetts vara en tillräckligt ingripande åtgärd. Rördedet sig om ett ännu större hastighetsöverskridande () hade körkortet iflertalet fall återkallats - i vart fall om överskridandet hade ägt rum inomtättbebyggt område. Enligt föredragande departementschefen skall emellerfidöverskridanden av den tillåtna hastigheten med mer än vara av denarten att återkallelse av körkortet kan komma i fråga. I vissa fall - vidbegränsning till låga hastigheter såsom t. ex. utanför skolor m.m. - skall redan ett överskridande med kunna anses vara av denkaraktären att återkallelse bör komma i fråga. Ökad användning avåterkallelseinstitutet vid hastighetsöverträdelser motiverades i propositionenmed att detta ansågs vara en viktig åtgärd i kampen för att nedbringa antalettrafikolyckor. Utskottet ansåg också att så var fallet och anslöt sig tillpropositionsförslaget. Liksom föredraganden gjorde i anslutning till förslagetom ökad användning av återkallelseinstitutet vid grova hastighetsöverträdelservill utskottet emellertid erinra om att körkortslagstiftningen allmäntförutsätter en individualiserad bedömning. Bedömningen i en fråga omkörkortsåterkallelse kan - och bör - således påverkas av omständigheterna i detenskilda fallet. I TSV:s ovannämnda trafiksäkerhetsprogram 1986 framhållsbl. (s. 42) att beräkningar som statens väg- och trafikinstitut (VTI) hargjort visar att om man kunde minska andelen hastighetsöverträdelser till 10 %skulle ca 150 människoliv kunna sparas . Ungefär hälften av dagenstrafik går med hastigheter över de tillåtna, och hastighetsöverskridandena ärstörst på "70-vägar". Enligt VTI:s hastighetsuppföljning på landsvägår 1985 (VTI meddelande nr 499) kördes sålunda av motorcyklarna och av personbilarna och andra lätta bilar för fort på "70-vägar". Enligtmätningar som VTI har gjort har medelhastigheterna ärligen ökat. Under1970-talet var den genomsnittliga hastighetsökningen per år.Under åren 1980-1985 har hastighetsökningen emellertid fördubblats till omkring0,. Många som har varit ute på vägarna torde också haiakttagit att hastighetsöverträdelser har blivit allt vanligare. Utskottetkonstaterar att resurserna för övervakning av att föreskrifterna om parkeringföljs har ökat , medan hastighetsövervakningen pä våra gator ochvägar snarare synes ha minskat. Den negativa utvecklingen i fråga omhastighetsöverträdelser måste nu stoppas och fäs att vända. Trafikanterna måsteförmås att respektera gällande hastighetsgränser. Enligt utskottets bestämdamening bör i detta syfte hastighetsövervakningen på vägarna förstärkas ochsanktionerna mot hastighetsöverträdelserna skärpas. Utskottet förutsätter atten utvärdering av trafikövervakningen på vägarna somrikspolisstyrelsen gör skall bli av betydelse för övervägandenom hur hastighetsövervakningen skall bli effektivare. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av här aktuellamotionsyrkanden bör som sin mening ge regeringen till känna. 1.4Utrustning med och användning av bilbälten för barn /87:1 Om utrustning med bilbälten gäller enligt 11 § FDK attpersonbil och lätt lastbil skall vara utrustade med bilbälten avsedda förförarplatsen och varje passagerarplats. I tung lastbil skall finnas fästpunkterför bilbälten. Krav på bilbälten i framsätet i personbilar gäller fr. o.m. modell och krav på bilbälten i både framsätet och baksätet fr. o.m. infördes i VTK (117 a §) bestämmelsermed krav på användning av bilbälte i framsäte på bil. Fr. o. m. i århar kravet genom en ändring i 117 a § VTK (SFS 1986:16) utsträckts till attäven avse baksäte. Kravet på bilbältesanvändning omfattar dock inte barn under15 år m.fl. Enligt nuvarande lydelse av 117 a § VTK skall sålunda densom färdas i en personbil, en lätt lastbil eller en buss på en sådan sittplatssom är utrustad med bilbälte använda bältet, om han fyllt och har enlängd av . Vissa undantag från kravet finns dock. a. behöverbilbälte inte användas av föraren i yrkesmässig trafik för personbefordraneller när det finns medicinska hinder enligt läkarintyg som har utfärdats förefärden. Den som bryter mot bestämmelserna döms enligt 164 § första stycket 5VTK till böter. För att personbil eller buss skall få användas för ickeyrkesmässig skolskjutsning krävs lämplighetsbesiktning (70 § FDK). Medgivandekan lämnas till att i personbil eller buss får befordras flera "låg- ochmellanstadiebarn" än "högstadiebarn" och vuxna både när detgäller yrkesmässig och icke yrkesmässig sådan trafik. Närmare bestämmelser omskolskjutsning som anordnas av det allmänna har meddelats i förordningen(1970:340) om skolskjutsning. Enligt 6 § i förordningen får vid sådan trafikmed personbil passagerare befordras i framsätet endast om de använder bilbälte.TSV får föreskriva att särskilda skyddsanordningar för barn skall användastillsammans med bilbältet eller i stället för detta. I förslag till TSV:s nyaföreskrifter om skolskjutsning föreskrivs bl. a. att vid skolskjutsningbilbälte bör användas i baksätet samt att vid befordran av elev med en längdmindre än bälteskudde, bältesstol eller liknande anordning bör användas. I motion 1985/86:T252 (c) begärs bestämmelser om attskolskjutsar skall förses med bilbälten. Motionären framhåller att alla barnsom färdas med skolskjutsar och andra liknande transporter skall ha rätt attanvända bilbälte. I motion 1985/86:T387 (fp) begärs bl. a. att krav skallinföras på att barn skall använda säkerhetsbälte vid färd i bil. a. att det är förenat med större risker för barnen än för vuxnaatt åka bil utan skydd. I motion 1985/86;T228 (fp) begärs också att krav skallinföras på att barn skall använda bilbälte eller annan skyddsanordning underfärd med bil, att detta krav skall gälla fr. o. m. men attTSV skall få meddela föreskrifter om dispens från kravet för sådana fall därdet skulle innebära praktiska problem. Motionärerna framhåller som exempel isistnämnda avseende situationen för en familj med fyra eller fler barn. 1proposition 1985/86:62 om bilbältesanvändning m. m., vari bl. a. förslagom TU1986/87:1 att utsträcka kravet på bilbältesanvändning till att även avsebaksäte lades fram, förutskickade föredragande departementschefen att ensärskild arbetsgrupp skulle tillsättas för att se över bl. a. frågan om vadman skall göra när det är fier personer i bilen än det finns bälten för - t.ex. när fyra personer sitter i ett baksäte där det finns tre bälten - samtfrågan om krav på särskilda skyddsanordningar avpassade för barn-och-skolskjutsbruk. Han nämnde i samband härmed bl. a. att nordiskatrafiksäkerhetsrådet hade påbörjat en översyn över vilkaskyddssystem som kan användas av barnpassagerare och att översynen beräknadesbli färdig . Vid behandlingen av propositionen underströk utskottet medanledning av motionsyrkanden i sitt av (rskr. 94) godkända betänkande() starkt vikten av att även barn och personer som inte har enlängd av skall omfattas av tvingande regler om användning avbilbälten eller likvärdiga skyddsanordningar. Utskottet framhöll att det varangeläget att den förutskickade arbetsgruppen med största skyndsamhetbehandlade de av föredraganden aviserade frågorna, och utskottet förutsatte attarbetsgruppen även skulle behandla frågan om straffansvar för minderårigasunderlåtenhet att använda bilbälte eller annan skyddsanordning. Utskottetförutsatte slutligen att regeringen - så snart arbetsgruppen avslutat sittarbete och presenterat sina förslag - skulle återkomma till medförslag i den sålunda aktualiserade frågan om användning av bilbälten ellerandra skyddsanordningar. Arbetsgruppen - vilken tillsatts med företrädare förkommunikationsdepartementet, TSV, ochLandstingsförbundet -beräknas komma att redovisa sina överväganden i början avnästa år. Med hänsyn till att en översyn av frågan omskyddsanordningar för skolskjutsbruk sålunda pågår genom arbetsgruppen börmotion 1985/ 86:T252 (c) inte föranleda någon åtgärd av . I avvaktan på resultat av arbetsgruppens arbete bör inteheller förslagen i motion 1985/86:T228 (fp) och 1985/86:T387 (fp) om attbestämmelser om bältesplikt för barn skall införas för att träda i kraft redanden m.m. föranleda någon åtgärd av . Även dessamotionsförslag avstyrks således. 2 Fordonsfrågor m. m. 2.1 Villkor för trafik med en "ungdomsbil" finns det två slag av ombyggda bilar, vilkafår framföras av unga utan krav på körkort, nämligen s. k. epatraktorer och s.k. A-traktorer. Bestämmelser om konstruktionen av epatraktorerna m. m.meddelades i kungörelsen (1940:440) om hänförande av vissa automobiler tillfordonstypen motorredskap (den s. k. epatraktorkungörelsen). Epatraktorer, somhar undergått registreringsbesiktning före , får under vissavillkor fortfarande användas. Antalet kvarvarande epatraktorer uppgick år 1985fill ca 1 700.De utgörs huvudsakligen av bilar av typen som har 14 Om A-traktorer har TSV meddelat föreskrifter, förstagången . /87:1 Antalet A-traktorer beräknades uppgåtill nära 7 000. Vanligen är det tunga lastbilar som har byggts om tillA-traktorer. Högsta tillåtna hastighet för både epatraktorer ochA-traktorer är . Närmare uppgifterom kraven på dessa slag av fordonhar redovisats i utskottets betänkande /86:1 (s. 12-13). För att få föra traktor som är försedd med gummihjul ellermotorredskap-dvs. såvitt här är i fråga epatraktorer och A-traktorer - på väg räckerdet enligt 4 § KKL med att ha traktorkort, som enligt 29 § KKL får utfärdas förden som har fyllt eller, om särskilda skäl föreligger, för den som harfyllt . För att få traktorkort behöver sökanden inte genomgå körprov. I mofion 1985/86:T209 (m) anförs bl. a. att A-traktorer imånga fall torde vara ett bättre fordonsalternativ för unga än motorcyklar medtanke på bl. a. en låg frekvens av olyckor med A-traktorer. A-traktorer orsakardock, påpekas det, lätt trafikköer och trafikstockningar på vägarna med hänsyntill den låga hastighet med vilken A-traktorerna får framföras. Denna nackdelskulle enligt motionärerna minskas om de unga hade tillgång till ett medA-traktorn likartat fordon, som får framföras med högre hastighet än /tim.En särskild klass för en "ungdomsbil" bör därför enligt motionärernaskapas. För "ungdomsbilen" bör gälla samma principer som gäller förA-traktorn men "ungdomsbilen" bör få framföras med en hastighet avhögst 40 eller högst . För att få framföra "ungdomsbilen"bör enligt motionärerna uppställas krav motsvarande dem som gäller för attframföra en vanlig bil, dvs. både teoriprov och körprov. Motionärerna begärutredning om en körkortsklass för ungdomsbil i enligt med vad som anförs imotionen. Frågor om traktorer och motorredskap har behandlats av TSVi en promemoria. Motorredskap, av , vilken överlämnats till kommunikationsdepartementetoch där bereds. I promemorian har TSV bl. a. föreslagit att ifortsättningen samma bestämmelser skall gälla för de nuvarande fordonsslagentraktorer och motorredskap, därvid fordonen skall benämnas motorredskap.Motorredskapen föreslås indelade - efter den högsta hastighet de är avsedda attföras med - i motorredskap för högst , högst eller högst 70km/tim. I promemorian läggs förslag fram i fråga om bl. a. registrering,beskaffenhet, utrustning, kontroll, trafikregler och förarbehörighet för deföreslagna olika kategorierna motorredskap. För att föra motorredskap förhögre hastighet än föreslås krav på behörighet B, dvs. sammabehörighet som krävs för att föra personbil, lätt lastbil etc. I ett svar - på interpellation1984/85:85 om ändrad lagstiftning för A-traktorer - framhöllkommunikationsministern bl. a. att beredningen av frågorna om motorredskap ävenkommer att omfatta frågor om A-traktorer. Dä resultat av den aviserade beredningen av frågor medanknytning till den i motionen önskade "ungdomsbilen" bör avvaktasavstyrker utskottet motionsyrkandet. 2.2 Stänkskyddpå personbilar /87:1 TSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd påmotorfordon m. fl. fordon, vilka bl. a. innebär att ett tidigare krav på attpersonbilar skall ha s. k. stänklappar bakom bakhjulen ej längre gäller förpersonbilar med ett visst överhäng bak, dvs. personbilar av vanligt utförande.Bakgrunden härtill var följande. (K 1977:02) framhöll i ettförslag till bestämmelser om stänkskydd, som utredningen överlämnadetill TSV, att de svenska föreskrifterna om stänkskydd för personbilar hade enså låg trafiksäkerhetseffekt i förhållande till de prisökningar och andraolägenheter som de föranledde att föreskrifterna borde avskaffas. a. att långt neddragna stänkskydd kunde medföra en ökning av detsiktreducerande stänket runt bilen-särskilt vid höga hastigheter-genom attstänket från hjulen studsade mot stänklapparna, bl. a. ut åt sidorna.Utredningen föreslog att man i i stället för då gällande föreskrifterskulle införa krav som motsvarade dem som fanns i ett på här aktuellt områdegällande EG-direktiv som i praktiken skulle innebära'att personbilar intebehövde förses med stänklappar. I motion 1985/86:T251 (s) framhålls betydelsen av denstänkreducerande effekten hos stänklappar. Motionärerna begär attbestämmelserna om stänklappar på personbilar skall återinföras. Utskottet har i betänkandena /85:3och /86:1 avstyrkt motionsyrkanden som motsvarat det här aktuella yrkandet.Såsom utskottet framhöll i sistnämnda betänkande är det enligt utskottetsmening inte styrkt att de trafiksäkerhetsmässiga effekterna av stänkskydd harsådan betydelse att avsteg från internationella bestämmelser motiverar enåtergång till tidigare ordning. Utskottet vidhåller denna mening och avstyrkersåledes även den här aktuella motionen. 2.3 Upphävande av kravet på strålkastarrengörare på personbil Bil skall enligt 11 § FDK ha strålkastarrengörare påföreskrivna strålkastare för hel- eller halvljus. Detta krav infördes den 1januari 1973 och gäller bilar fr. o. m. Enligt 106 § FDKgäller att ägaren av en bil döms till böter om bilen brukas utan att varaförsedd med strålkastarrengörare eller om bilen brukas när dessa är urfunktion. I motion 1985/86:T386 (m) anförs bl. a. att fåstrålkastarrengörare fungerar . Ännu efter det attkravet på strålkastarrengörare infördes är konstruktionerna ofullkomliga,framhålls det. Motionären begär att kravet på att personbil skall vara förseddmed strålkastarrengörare utgår och ersätts med en föreskrift om att bilensstrålkastare skall hållas rena. I promemorian Sanktioner i vägtrafiklagstiftningenföresläs att överträdelser av FDK:s utrustningsbestämmeler i allt väsentligt skall avkriminaliseras. a. föreläggande om att reparera en bristfällighet bör enligt promemorian kunnagodtas som enda sanktion för överträdelser av de flesta utrustningsbe- TU1986/87:1 stämmelserna i FDK. Promemorian är som nämnts ovan föremål förfortsatt beredning inom . I betänkandet /82:19 - vari utskottet behandladeett motionsförslag som var likartat med det här aktuella - framhöll utskottet(s. 23) att strålkastarrengörare syntes fullgöra en för svenska väg- ochklimatförhållanden inte oväsentlig uppgift från trafiksäkerhetssynpunkt.Utskottet förutsatte att produktutvecklingen pä området skulle medföraavsevärda förbättringar. Det åligger TSV bl. a. att följa den fordonstekniskautvecklingen och besiktningsverksamheten i fråga om fordon. Problemen medstrålkastarrengörare har också aktualiserats hos TSV. AB Svensk Bilprovninghar sålunda i en skrivelse till TSV bl. a. anfört att det finnsskäl att närmare överväga om nyttoeffekten av strålkastarrengörare motsvarar dekostnader som dessa medför. Med hänsyn till det anförda bör motionen inteföranleda någon åtgärd från sida. Den avstyrks följaktligen. 2.4 Kontrollbesiktningsintervall för ambulanser ochbrandfordon Motorfordon som är inrättade för transport av sjuka ellerskadade och avsedda att uteslutande användas för detta ändamål samt motorfordonsom är avsedda att användas av en statlig brandkår eller en brandstyrkaskall enligt bestämmelser om kontrollbesiktning för utryckningsfordon i 75 §FDK kontrollbesiktigas . Detsamma gäller enligt paragrafen förregistrerade släpfordon som är inrättade för transport av sjuka eller skadadeeller som används av brandkår eller brandstyrka som sagts och som ärförsedda med beteckning därom. I motion 1985/86:T253 (m) anförs bl. a. attkontrollbesiktningen av brandförsvarens fordon medför betydande kostnader förbrandförsvaren. Motionärerna kritiserar ovan. redovisade bestämmelser omtidsintervall mellan kontrollbesiktningarna för att hänsyn inte tas tillfordonens ålder och till hur ' mycket fordonen faktiskt används. Motionärernabegär en differentiering av besiktningstvånget för brandförsvarens fordon. Enförsiktig differentiering kan enligt motionärerna innebära att ambulanser somär äldre än och brandbilar som är även i fortsättningenbesiktigas medan övriga ambulanser och brandbilar besiktigasen gång . Släpfordon bör enligt motionärerna alltid fä besiktigas isamband med besiktning av dragfordon. Regeringen har beslutat att en försöksverksamhet medändrade kontrollbe siktningsintervall för brandfordon m. m. skall äga rum. Med anledning av en framställning av om att FDK skulle ändras så att perioderna mellan inställelseterminerna för brand/räddnings fordon skulle betydligt förlängas har sålunda regeringen genom beslut uppdragit ät TSV att meddela föreskrifter för en försöksverksamhet med endast en ärlig kontrollbesiktning av sådana utryckningsfordon som är brandfordon. Försöksperioden skall omfatta . söksperiodenskall TSV noga följa kontrollbesiktningsverksamheten avseen- /87:1de brandfordon och övriga utryckningsfordon. Besiktningsresultaten skallredovisas till regeringen. Genom den sålunda beslutade försöksverksamheten tordesyftet med motionen bli tillgodosett, varför den kan lämnas utan åtgärd. 2.5 Kontrollbesiktningsintervall för personbilar m. fl.fordon