bet · GA01FiU20 · 1986-12-31 00:00:00 — Ipropositionen anförs att vid framtagandet av förslaget till skatteutjämningssystemhar ansträngningar gjorts för att undvika att reduceringarna blir för stora förekonomiskt svaga kommuner. I ett antal fall har dessa ansträngningaremellertid inte lyckats. För att minska påfrestningarna under en över-gångsfidför kommuner och landsfing med hög utdebitering och med svag ekonomi bör,enligt propositionen, utöver den lindring som det successiva genomförandetinnebär, extra skatteutjämningsbidrag beviljas. Ibudgetpropositionen föreslås en reformering av systemet för kommunaltbostadstillägg till folkpension (KBT). Genom denna reform får flera kommunerökade statsbidrag men många kommuner får också ökade kostnader. För någrakommuner har de ökade kostnaderna kunnat beaktas genom höjda grundgarantier.Övriga kommuner med svag ekonomi bör enligt propositionen, efter prövning ivarje särskilt fall, kunna få extra skatteutjämningsbidrag. Förslag fillfördelning av extra skatteutjämningsbidrag bör i vanlig ordning lämnas avskatteutjämningsnämnden som är en parlamentarisktsammansatt rådgivande nämnd i skatteutjämningsfrågor. FiU 1986/87:20 Behovet avextra skatteutjämningsbidrag till följd av revideringen avskatteutjämningssystemet och KBT-reformen beräknas i propositionen till 300milj. för och till 200 milj. kr. för ar 1989. Utgångspunkten förberäkningen har varit att undvika skattehöjningar i kommuner och landsting somredan i dag har en hög utdebitering. Utöver detta belopp tillkommer inemot 100milj. som redan är intecknat för bidrag till kollektiv landsbygdstrafik ochtill förebyggande åtgärder-mot jordskred m.m. I motion Fi317 av m.fl. (s) anförs att detfinns kommuner och landsting i som har höga skattesatser och lågskattekraft. Flera av dessa kommuner har drabbats av strukturförändringar iindustrin som inneburit ändrad åldersstruktur, ökad utflyttning och försämradskattekraft. För dessa kommuner kommer det enligt motionärerna att ta lång tidatt anpassa sig till de radikalt ändrade ekonomiska villkor som budgetpropositionensförslag innebär. Det smidigaste sättet att överbrygga de problem som följer avomläggningen är enligt motionärerna att anvisa ytterligare medel för extraskatteutjämhing. I motion Fi319 av m.fl. (s) påtalas någraav de problem som uppkommer för kommunerna i till följd avbudgetpropositionens förslag om ändrat skatteutjämningssystem. Motionärernaanser att kommunerna bör få extraskatteutjämningsbidrag och att ytterligare medel bör anvisas för detta. Som utskottet anfört ovan finns det anledning attuppmärksamma de svårigheter som kan uppkomma i vissa kommuner till följd avförändringarna i skatteutjämningssystemet. I det föregående har utskottetföreslagit att minskningen av skatteutjämningsbidraget för jämfört medför inte för någon kommun eller landstingskommun får överstiga vad sommotsvarar räknat per skattekrona. Det innebär således att den totalaeffekten maximeras för varje enskild kommun och landstingskommun.Trots detta kan det finnas kommuner med hög utdebitering, antingen egen ellersammanlagd, och låg skattekraft som drabbas hårt av de föreslagnaomläggningarna. Utskottet föreslår därför att ytterligare 200milj. anvisassom extra skatteutjämningsbidrag utöver budgetpropostionens förslag. Regeringen bör bemyndigas att utbetala extraskatteutjämningsbidrag i . enlighet med de riktlinjer som utskottet angett.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi317 yrkande 2 bör somsin mening ge regeringen till känna. Det ankommer således på regeringen efter hörande avskatteutjämningsnämnden att fördela de extra skatteutjämningsbidragen enligtde riktlinjer som här angivits. bör därför inte föregripa dennafördelning genom att förorda extra bidrag till vissa kommuner. Utskottetavstyrker därför motion Fi319. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. I budgetpropositionen föreslås att tillSkatteutjämningsbidrag till kommu nerna m.m. för /88 anvisas ett förslagsanslag av 12681 milj. kr. Tabell 7.Skatteutjämningsbidrag (milj. FiU 1986/87:20 6 015 4 829 6 470 5 229 7 142 5 764 6 624 5 076 6 758 5 092 budgetår 1987/88 12 100 12 681 12 450 12 856 Med hänvisning till ovanstående tabell och vad utskottetanfört ovan beräknar utskottet anslaget till skatteutjämningsbidrag / 88 till 12856 milj. kr. I motion Fi317 a\ m.fl. (s) anförs att detvore välbetänkt att mycket snart inleda en förnyad översyn avskatteutjämningssystemet. Den snabba samhällsförändringen leder enligtmotionärerna till att målen för det komplexa skatteutjämningssystemet mycketsnart undergrävs. I en översyn bör man särskilt pröva förutsättningarna för attanvända instrument av typen skatteutjämningsavgift. I motionerna Fi320 (fp) och F32I av ochMargareta m.fl. (fp) begärs en skyndsam utredning om ett nytt systemför statsbidrag till kommunerna som i större utsträckning bygger på en schabloniseringav bidragen och minskad detaljreglering. I motion Fi302 (vpk) begärs att en parlamentariskutredning tillsätts om övergång till en enhetsskatt för stat och kommuner.Tekniken för beräkningen av faktorer och tillägg för fastställande avgrundgarantin måste enligt motionärerna bli föremål för ytterligare analys ochöversyn med syfte att få korrekta värden. I motion Fi308 (c) begärs en beredning för att skapa etteffektivt och förstärkt skatteutjämningssystem finansierat genom generellanedskärningar av de specialdestinerade bidragen. som avslutade sitt arbete islutet av hade i uppdrag att studera hur skatteutjämningssystemet kundegöras mer effekfivt från utjämningssynpunkt. Vidare skulle undersökasmöjligheten och konsekvenserna av att överföra vissa specialdestineradestatsbidrag till skatteutjämningssystemet. Kommitténs förslag i dessa avseendenkan enligt utskottets mening inte sägas vara särskilt långtgående.Propositionens förslag till ändrad fördelning av grundgarantierna måste däremotanses vara ett steg i riktning mot ökad utjämning. Utskottet ser mot dennabakgrund inte någon anledning att återigen tillsätta enskatteutjämningsutredning. Detta hindrar emellertid inte att en successivutvärdering bör ske av de nu föreslagna förändringarna. Likaså bör tekniskaförbättringar kunna genomföras i takt med att bättre statistiskt underlag tasfram. Utskottet anser att regeringen, lämpligen , bör redovisa resultatenav en sådan utvärdering. Utskottet avstyrker med det anförda 44 motionernaFi317 yrkande 1, Fi320 yrkande 2, Fi321 yrkande 3, Fi302 yrkande 3 samt Fi308yrkande 5. Skatteutjämningsavgift FiU 1986/87:20 Ipropositionen föreslås att skatteutjämningsavgiften minskas med totalt 14öre/skr. Målet anges vara att helt avveckla den generella avgiften. Denprogressiva avgiften föreslås vara kvar och i någon mån skärpt. Imotion Fi215 (m) och Fi302 (vpk) föreslås att den generella avgiften omedelbartavskaffas. I motion Fi308 (c) föreslås att den särskilda skatteutjämningsavgiften(/skr.) för kommuner avskaffas . I motion Fi320 (fp)föreslås däremot en höjning av skatteutjämningsavgiften med /skr. förlandstingskommuner och med /skr. Uttagetav skatteutjämningsavgift gör som utskottet nämnt att även kommuner utanförskatteutjämningssystemet får medverka till att finansiera en del avskatteutjämningsbidragen. Av landstingen är det endast ochVästmanlands läns landsting som ligger utanför skatteutjämningssystemet, dvs.de övriga landstingen både betalar avgift och erhåller skatteutjämningsbidrag.Av kommunerna ligger 31 kommuner, vilka innefattar en tredjedel av landetsbefolkning, utanför skatteutjämningssystemet. Å andra sidan utgår kompensationför slopad företagsbeskattning, som också är ett generellt bidrag,till praktiskt taget samtliga kommuner som dessa betalarskatteutjämningsavgift. Förändringar av skatteutjämningsavgiften fårbedömas utifrån den framtida finansiella situationen i stat- och kommunsektornoch omfattningen av de generella bidragen. Utskottettillstyrker med det anförda propositionens förslag till sänktskatteutjämningsavgift och avstyrker därmed motionerna Fi320 (fp) yrkande 6,Fi308 (c) yrkandena 3 och 4 samt i här berörda delar motionerna Fi215 (m)yrkande 7, Fi301, Fi303, Fi305, Fi312, Fi223 yrkande 3, Fi304 yrkande 1, Fi217yrkande 4, Sk386 yrkande 10 samt Fi302 yrkande 1 (vpk). Kompensation för slopad företagsbeskattning Ipropositionen föreslås att 1 569 milj. kr. anslås för bidrag till kommunernamed anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen. I motionFi228 (c) och Fi320 (fp) yrkas att bidraget inte skall utgå. Utskottethar i det föregående med vissa ändringar godtagit propositionens förslag tillåtgärder gentemot kommunsektorn. Med denna utgångspunkt skulle ett slopande avkompensationen för den avskaffade företagsbeskattningen innebära en alltförstor total indragning av medel från kommunsektorn. Utskottet avstyrker därförmotionerna Fi228 (c) yrkande 7 och Fi320 (fp) yrkande 5 och tillstyrkerpropositionens förslag. Ändrade utbetalningsrutiner av kommunalskattemedel Propositionensförslag föranleder inte någon erinran från utskottets sida. Konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut medkommunalekonomiska konsekvenser Imotion Fi307a\ och () anförs att det finns fog attpå nytt upprepa framställningen om att regeringen i alla propositioner klartanalyserar och redovisar samtliga kommunalekonomiska konsekvenser FiU1986/87:20 som direkt eller indirekt föranleds av framlagda förslag tillbeslut. Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med denna innebörd, . Utskottet gav därvid (FiU1984/85:29) uttryck för samma principiella inställning som redovisas imotion Fi307. Utskottet påpekade att det är angeläget att statsmakterna i detlöpande arbetet klarlägger olika reformers effekter på den kommunalavolymutvecklingen och på den kommunala ekonomin. När det gäller riktlinjepropositioner har åtgärdervidtagits för att förslagen så långt det är möjligt skall åtföljas avkostnadsbedömningar. Av dessa bedömningar bör självfallet även de kommunalakostnaderna framgå. Det kan även nämnas att i allmänna direktiv tillkommittéer och särskilda utredare (dir. 1984:5) föreskrivs att för avgivnaförslag skall väl genomarbetade kostnadsberäkningar redovisas. Dessa skall tahänsyn till alla kostnader för olika intressenter, däribland kommuner. I den reviderade budgethandboken för myndigheternasanslagsframställningar föreskrivs att förslag skall kostnadsberäknas. Särskiltskall konsekvenserna för bl.a. kommunerna uppmärksammas. Detta leder till attregeringen får ett bättre underlag för kostnadsbedömningar i kommandepropositioner. Utskottet anser i överensstämmelse med tidigareriksdagsbeslut att motionsyrkandet inte bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida och avstyrker därför motion Fi307. 1. beträffande avvägningen mellan generella och specialdestinerade bidrag attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Fi304 yrkande 3, 1986/ 87:Fi306,1986/87:Fi310 yrkande 1, 1986/87:Fi313 yrkande 4 och 1986/87:Fi321 yrkande 2, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 i denna del och med avslag påmotionerna 1986/87:Fi215 yrkande 7 i berörd del, 1986/87:Fi217 yrkande 4 iberörd del, 1986/87:Fi223 yrkande 3 i berörd del, 1986/87:Fi301 i berörd del,1986/87:Fi302 yrkande 1 i berörd del och yrkande 2, 1986/87:Fi303 i berörd del,1986/87:Fi304 yrkande 1 i berörd del, 1986/87:Fi305.i berörd del, 1986/87:Fi308yrkandena 1 och 2, 1986/87:Fi309, 1986/87:Fi310 yrkande 2, 1986/87:Fi311, 1986/87:Fi312 i berörd del, 1986/87:Fi313 yrkandena 1, 2 och 3, 1986/ 87:Fi314,1986/87:Fi320 yrkande 3, 1986/87:Fi321 yrkande 1, 1986/ 87:Fi322 och1986/87:Sk386 yrkande 10 i berörd del godkänner vad utskottet anfört, 3. beträffandeskatteutjämningsbidrag för enskUda kommuner attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag påmotionerna 1986/87:Fi304 yrkande 2, 1986/87:Fi315 och 1986/ ., 87:Fi318godkänner vad utskottet anfört, 4. beträffanderegional skatteutjämning FiU 1986/87:20 att avslårmotion 1986/87:Fi316, 5. beträffandeextra skatteutjämningsbidrag attriksdagen med avslag på mofion 1986/87:Fi319 och med anledning av mofion1986/87:Fi317 yrkande 2 bemyndigar regeringen att utbetala extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med de riktlinjer som utskottet anfört, 6. beträffande anslag till skatteutjämningsbidragtill kommunerna m.m. attriksdagen med avslag på mofion 1986/87:Fi320 yrkande 4 och med anledning avproposition 1986/87:100 bil. 9 punkt E 1 till Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av12856000000 kr., 7. beträffandeutredningar angående skatteutjämningssystemet attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Fi302 yrkande 3, 1986/ 87:Fi308 yrkande 5,1986/87:Fi317yrkande 1,1986/87:Fi320 yrkande 2 och 1986/87:Fi321 yrkande 3, attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag påmofionerna 1986/87:Fi215 yrkande 7 i berörd del, 1986/87:Fi217 yrkande 4 iberörd del, 1986/87:Fi223 yrkande 3 i berörd del, 1986/87:Fi301 i berörd del,1986/87:Fi302 yrkande 1 i berörd del, 1986/87:Fi303 i berörd del, 1986/87:Fi304yrkande 1 i berörd del, 1986/87:Fi305 i berörd del, 1986/87:Fi308 yrkandena 3och 4, 1986/ 87:Fi312 i berörd del, 1986/87:Fi320 yrkande 6 och 1986/87:Sk386yrkande 10 i berörd del godkänner vad utskottet anfört, 9. beträffande lagreglering avskatteutjämningssystemet att dels antardet i proposition 1986/87:100 bilaga 9 avsnitt E mom. 1 framlagda förslagettijl lag om skatteutjämning, dels beslutar att i övergångsbestämmelserna tilllagförslaget skall införas en ny punkt 4. av följande lydelse samt att 4. och5. förslaget till övergångsbestämmelser till lagförslaget skall betecknas 5.och 6., 4. För gäller vidare att minskningen avskatteutjämningsbidraget jämfört med bidraget för inte för någonlandstingskommun eller kommun får överstiga ett belopp som motsvarar 50 öreper skattekrona. Minskningen i kronor per skattekrona beräknas på egetskatteunderlag enligt taxering. 10. beträffande kompensation för slopad kommimalföretagsbeskatt ning attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Fi228 yrkande 7 och 1986/87:Fi320yrkande 5 och med bifall till proposition 1986/87:100 bil. 9 punkt E 2 tillBidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommimalaföretagsbeskattningen för /88 anvisar ett förslagsanslag av1569000000 kr., 11. beträffande ändrade utbetalningsrutiner förkommunalskatte medel attriksdagen antar de i propositionen framlagda förslagen till FiU 1986/87:20 a) lag om ändringi uppbördslagen (1983:272), b)lag om ändringi lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, c) lag om ändringi lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m., d) lag om ändring i lagen (1982:221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m.m., 12. beträffande konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut med kommunalekonomiska konsekvenser att riksdagenavslår motion 1986/87:Fi307. På finansutskottets vägnar ArneGadd Närvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), (), . Åsling (c), BoSödersten (s), (), (), (), ArneAndersson i (s), i (vpk), (), () och (). Avvägningen mellan generella och specialdestineradebidrag (mom. 1) (), (), . Åsling (c),(), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjarmed "Bidragen är" och på s. 36 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: De specialdestinerade bidragen har en tendens attförstärka den skillnad som har sin grund i olikheterna i fråga om skattekraft.Dessa statsbidrag utgår ofta som en bestämd del av kommunernas kostnader förviss verksamhet. Invånarna i de kommuner som vill hålla en hög servicenivåeller standard behöver därför själva bara till en del betala för denna i formav högre skatt. Studier som gjorts visar att det främst är kommuner med högskattekraft, som har finansiella förutsättningar att utnyttja denna möjlighet.Behovet av framför allt barnomsorg, gymnasieutbildning och färdtjänsttillgodoses därigenom i större utsträckning i kommuner med hög skattekraft än idem med låg. Det kan således hävdas att de specialdestinerade bidragenmotverkar det syfte som ligger bakom skatteutjämningsbidragen, nämligen attutjämna för skillnader i skattekraft. Dessutom är de specialdestinerade bidragen i allmänhetförknippade med en lång rad detaljregleringar och omfattande administration från såväl den 48 utbetalandemyndighetens som den mottagande kommunens sida. Ett FiU 1986/87:20omfattande system byggt på specialdestinerade bidrag leder till betydandestelhet och ineffektivitet i resursutnyttjandet i kommunsektorn. Principen om självstyrelse och demokratiborde innebära att medborgarna i enskilda kommuner och landsting själva fårbestämma omfattningen och inriktningen av den kommunala resp. landstingskommunalaservicen. Bidragssystemet bör därför utformas så att det främjarförverkligandet av denna princip. Utskottet delar därför den uppfattning som framförs iflera av motionerna att bidragssystemet bör ges en mer generell utformning.Systemet med specialdestinering av bidrag bör därför minska i omfattning. För att möjliggöra ett mer flexibelt och effektivtresursutnyttjande bör bidragen till kommunerna ges utan villkor.Förutsättningarna i skattekraft och kostnader varierar emellertid kraftigtkommunerna emellan. Bidragssystemet bör därför främst inriktas på att utjämnadessa skillnader. Det kommunala skatteutjämningssystemet bör således bibehållasoch förstärkas. Principen bör vara att bidragen inte skall påverkas avkommunala beslut om verksamhetens inriktning och omfattning. Utskottet tillstyrker därför yrkandena i motionerna attmerparten av de specialdestinerade bidragsformerna avvecklas och att enstörre andel av bidragsgivningen från staten till kommunerna sker inom ramenför ett skatteutjämningssystem. Utskottet anser att regeringen bör ges i uppdragatt lägga fram förslag för om en omläggning av statsbidrageni denna riktning. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi306, Fi310yrkande 1, Fi321 yrkande 2, Fi304 yrkande 3 och Fi313 yrkande 4 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse: 1. beträffande avvägningen mellan generella ochspecialdestinerade bidrag attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Fi304 yrkande 3, 1986/87:Fi306,1986/87:Fi310yrkande 1, 1986/87:Fi313 yrkande 4 och 1986/87:Fi321 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skatteutjämningssystemet (mom. 2) (), (), . Åsling (c),(), (), () och ()anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjarmed "Förslaget innebär" och på s. 41 slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Med anledning av mofionerna Fi215 yrkande 7 och Fi301, Fi303, Fi305, Fi312, Fi320 yrkande 3, Fi321 yrkande 1, Fi310 yrkande 2, Fi311, Fi308 yrkandena 1 och 2, Fi223 yrkande 3, Fi304 yrkande 1, Fi309, Fi313 yrkandena 1, 2 och 3, Fi314, Fi322, Fi217 yrkande 4, Sk386 yrkande 10 samt Fi302 yrkande 1 i här berörda delar samt Fi302 yrkande 2 avstyrker utskottet proposifionens förslag. 4 1986/87. delsutskottets herhställan under 2 bort ha följande lydelse: FiU 1986/87:20 2. beträffande skatteutjämningssystemet att medavslag på proposition 1986/87:100 i denna del och ' med anledning av motionerna1986/87:Fi215 yrkande 7 i berörd del, 1986/87:Fi217yrkande 4 i berörd del, 1986/87:Fi223 yrkande 3 i berörd del, 1986/87:Fi301 iberörd del, 1986/87:Fi302 yrkande 1 i berörd del och yrkande 2, 1986/87:Fi303 iberörd del, 1986/87:Fi304 yrkande 1 i berörd del, 1986/87:Fi305 i berörd del,1986/87:Fi308 yrkandena 1 och 2, 1986/87:Fi309, 1986/87:Fi310 yrkande 2,1986/87:Fi31], 1986/ 87:Fi312 i berörd del, 1986/87:Fi313 yrkandena 1, 2 och 3,1986/ 87:Fi314, 1986/87:Fi320 yrkande 3, 1986/87:Fi321 yrkande 1, 1986/87:Fi322 och 1986/87:Sk386 yrkande 10 i berörd del godkänner vad utskottetanfört. Skatteutjämningssystemet (mom. 2) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 39 som börjarmed "Utskottet anser sammanfattningsvis" och slutar med "iskatteutjämningssystemet" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är skatteutjämningssystemets frärnstasyfte att utjämna skillnader i skattekraft och kostnader mellan olika kommuner och landstingskommuner. Principen, som föreslås i propositionen, att omfördela bidragen så att kommunerna och landstingskommunerna i norra , som genomsnittligt sett har en högre skattesats än i övriga landet, får en relativt större andel är därför riktig. Likaså synes det välmotiverat attsärskilt stärka situationen för kommunerna i inland. Utskottet kan dock inte acceptera propositionens förslag så till vida att dessa relativaförbättring ar skall ske på bekostnad av kommunerna och landstingskommunerna i södra och . Det finns ett stort antal kommuner och landsting i södra och som har en besvärlig ekonomisk situation, hög utdebitering och svag skattekraft. Det kan enligt utskottets mening inte vara rimligt att dessa näst sämst ställda kommuner skall svara för förbättringar för de allra sämst ställda kommunerna. Innebörden av en sådan omfördelning blir att en ökad börda läggs på låg- och normalinkomsttagare i södra och som drabbas hårt av den orättvisa proportionella skatten. En sådan ordning kan inte accepteras. Utskottet förordar därför, i likhet med vad som föreslås i motion Fi302 (vpk), att den garanterade skattekraften i huvudsak tryggas via av staten tillskjutet tillskott avskatteun derlag. Grundgarantin bör därför vara lägst av medelskattekraften, vilket överensstämmer med skatteutjämningskommitténs förslag. För att bibehålla den utjämnande karaktären i skatteutjämningssystemet bör därut över grundgarantin förstärkas ytterligare för'kommunerna i norra . ' Därigenom skulle systemet bättre anpassas för en övergång till en enhets skatt för stat och kommuner som innebär att kommunerna erhåller sin andel av skatten för att klara basbehoven med utgångspunkt i fastställda kriterier beräknadepå faktorer som befolkningsstruktur, skolans och den sociala 50 bör skatteutjämningssystemet, såsom anförs i motionFi302 (vpk), ersättas av en mer långsikfig och varaktig lösning som FiU1986/87:20 kan trygga en demokratisk kommunalskattepolitik med beaktande avsåväl én fördelningspolitisk som regionalpolitisk målsättning. dels den del av utskottets yttrande som på s. 39 börjarmed "I motion Fi308 (c)" och slutar med "antaletsocialbidragshushåll" bort ha följande lydelse: Utskottet vill i likhetmed vad som anförs i motion Fi302 (vpk) uttrycka en viss tveksamhet till attberäkna faktorn individ- och familjeomsorg utifrån antaletsocialbidragshushåll. Utskottet anser därför att analyser och forskning börgenomföras för att ytterligare förfina metoderna för att fastställa kriterierför kommunernas basbehov. dels den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjarmed "Vad gäller" och på s. 41 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse: Kommunerna har viktiga samhällsuppgifter när det gällerutbildning, omsorg och vård av såväl gamla som unga, bostäder och arbete. Detankommer i stor utsträckning på kommunerna att förverkliga de beslut somregering och riksdag fattar. Det är därför nödvändigt att fillräckliga resursertillförs kommunsektorn så att välfärds- och fördelningspolitiken ges ett reellto innehåll för de enskilda medborgarna. En hård nedskärningspolitik motkommunerna riskerar att drabba de svaga grupperna och bidra till arbetslöshetoch andra regionala problem. 'Ekonomiska orättvisor och social nedrustningföljer i spåren av en åtstramningspolitik mot kommunerna. Enligt utskottetsmening måste kommunerna därför garanteras resurser för en välfärdspolitik ochfördelningspolitik till de svaga gruppernas försvar. Utskottet vill därförbestämt avvisa den politik gentemot den kommunala sektorn som föreslås ibudgetpropositionen och i partimotionerna Fi215 (m), Fi320 (fp) samt Fi308 (c)innebärande att den kommunala sektorn dräneras på resurser.