bet · GA01SoU35 · 1986-12-31 00:00:00 — I det pedagogiska programmet hänvisas också till 12 § SoL enligtvilken socialnämnden bl. a. skall verka för att barn och ungdom växer uppunder trygga och goda förhållanden samt i nära samarbete med hemmen främja enallsidig personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social utvecklinghos barn och ungdom. Det pedagogiska programmet bygger i dessa delar på vad somi proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn uttalats som det övergripande målet för 34 barnomsorgen.Riksdagen godtog dessa uttalanden (SoU 1985/86:5, rskr. SoU 1986/87:3527). Enligt utskottets mening överensstämmer den här redovisadedefinitionen av det övergripande målet för barnomsorgen med de krav somframställs i motionen. Motion So610 (m) påkallar därmed inte något uttalande avriksdagen såvitt här är i fråga (yrkande 7). Motionsyrkanden (m) med begäran om att samma krav påallsidighet och objektivitet som gäller i också skall gälla iförskolan har behandlats fidigare av utskottet, se SoU 1985/86:5 s. 24 och SoU1985/86:30 s. 16-17. Utskottet erinrade därvid bl. a. om att redanvid förskolelagens tillkomst betonat vikten av att personalen inom förskolanuppmärksammades på riskerna för att den vid behandling av livsåskådningsspörsmålkunde komma att överföra ensidiga värderingar på barnen (1973:30 s. 26).Utskottet redogjorde sedan för innehållet i Läroplan för i vadgällde skolans arbete med frågor i vilka skiljaktiga värderingar kunde råda samtanförde: De övergripande målen för barnens fostran i barnomsorg ochskola är såsom framgått av den ovan lämnade redovisningen desamma. Även om detinom barnomsorgen inte är fråga om inlärningssituationer liknande dem i skolananser utskottet det ligga i sakens natur att även barnomsorgspersonalen avstårfrån att överföra ensidiga värderingar i de frågor där människor kan ha olikaprincipiella uppfattningar såsom politik, sociala värderingar, moral m. m.Diskussionen av sådana frågor bör i stället vara så balanserad som möjligt ochbygga på respekt för olika åsikter. Beträffande de demokratiska värderingarnabör emellertid barnomsorgen, lika litet som skolan, vara neutral, utanverksamheten skall som ovan nämnts fostra barnen till solidaritet med andra barnsamt lägga grunden för deras uppfattning om allas lika värde, självbestämmandeoch integritet. Motionen ansågs med hänvisning härtill inte påkalla någotuttalande av . I det nya pedagogiska programmet betonas att samtal omlivsfrågor måste föras varsamt med förståelse och respekt för att det kan varaett känsligt och laddat område, särskilt för barn med annan kulturell bakgrund.Samråd med föräldrarna är därför viktigt (s. 28). När det gäller barn somupplever uppbrott i familjen understryks att personalen vid diskussion omsarnlevnad människor emellan bör vara uppmärksam så att barnen inte försätts ikonflikt mellan familjens och förskolans värderingar (s. 31). Vid samtal omsamhälleliga sammanhang och problem påpekas att samhällsfrågor inte är värderings-friaoch att barnens bearbetning av dessa frågor måste stödjas i förskolan och ske isamarbete med föräldrarna (s. 39). Över huvud taget betonas att förskolansarbete med barnen måste ske i nära samarbete med föräldrarna och medhänsynstagande till hemmets normer och värderingar: Arbetet med barnen i förskolan och deras föräldrar måstebygga på en grundläggande respekt för föräldrarna - deras kompetens som föräldrar, rätten och ansvaret att fostra sina barn i den anda som känns riktig enligt deras traditioner, normer och värderingar. är det förskolepersona lens ansvar att genom en sammanvägning av olika barns behov och föräldrars önskemål forma en förskoleverksamhet som bygger på yrkeskunskap och 35 Det är viktigt att föräldrarna känner att de kan lita på SoU 1986/87:35personalens kompetens och bedömningar. Föräldrarna är de som känner barnet bästmen det är personalen som känner barnet i förskolan (s. 54). Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anserutskottet inte att någon åtgärd av med anledning av motionen ärmotiverad. Motion S06IO (m) avstyrks således även i denna del (yrkande 8). Slutligen vill utskottet ta upp en fråga som berörs i motionSol41 (vpk), nämligen föräldramedverkan i barnomsorgen. En aktiv medverkan från föräldrarnas sida är en viktigresurs i barnomsorgen. För att underlätta en sådan har två kontaktdagarinförts i föräldraförsäkringen som skall kunna användas för besök i bl. I motion Sol41 (vpk) betonas betydelsen av en aktiv föräldramedverkanoch aktualiseras frågan om en utökning av antalet dagar samt att dagarna ävenskall kunna användas för tid då andra föräldraförsäkringsförmåner utgår, dvs.när barnen är . Enligt vad utskottet erfarit har de kontaktdagar som finnsutnyttjats i begränsad omfattning. Detta beror sannolikt på dålig kännedom omkontaktdagarnas existens och möjligheterna att utnyttja dem. Även barnomsorgspersonalensberedskap när det gäller att ge dagarna ett bra innehåll har ifrågasatts.Utskottet kan mot den bakgrunden inte förorda en utvidgning av antaletkontaktdagar. Utskottet anser att och riksförsäkringsverketbör öka informationsinsatserna när det gäller kontaktdagarna. Samtidigtförutsätter utskottet att utarbetar anvisningar för hurkontaktdagarna bäst kan användas i det praktiska arbetet i barnomsorgen. I motion So621 av () och ()hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande behovet av att familjedaghemmen får det stöd och det erkännandefrån centralt håll som deras viktiga uppgift i barnomsorgen förtjänar.Motionärerna anser att det är hög tid för statliga myndigheter att erkännafamiljedaghemsverksamhefen som ett nödvändigt alternativ i den kommunalabarnomsorgen. har en lång rad informationsskrifter om verksamhet idag- och fritidshem publicerats genom försorg, men inte någonom familjedaghem. Enligt motionärerna måste ta sitt ansvar föratt stödja och vidareutveckla familjedaghemsverksamheten. Det skulle vara ettvärdefullt stöd för kommunerna som det skulle stärka dagbarnvårdarnai deras yrkesroll. I propositionen med förslag till nytt statsbidragssystemframhölls vikten av att kvalitetsfrågorna uppmärksammades även ifamiljedaghemmen (prop. 1983/84:9 s. 8). Som exempel på en kvalitetshöjandeåtgärd angavs inrättandet av öppna förskolor, där dagbarnvårdarna antingen iegna grupper eller tillsammans med hemarbetande föräldrar och deras barn kundeträffas och delta i olika verksamheter. uttalandeom vikten av att uppmärksamma kvalitetsfrågorna även i familje- 36 daghemmen(SoU 1983/84:12 s. 37). I propositionen om förskola för alla barn (prop.1984/85:209) konstatera- SoU 1986/87:35 des att det nya statsbidragssystemetför barnomsorgen inneburit att kommunerna i vissa fall fått högre kostnader,bl. a. för barn inskrivna på heltid i familjedaghem. Mot bakgrund häravföreslogs en höjning av bidraget för barn inskrivna ifamiljedaghem . per barn och år. godkändehöjningen (SoU 1985/86:5, rskr. SocialstyreLsen har utarbetat ett utkast till Allmänna rådom familjedaghem som innehåller övergripande riktlinjer om mål, inriktning ochinnehåll för familjedaghemmen. De allmänna råden kommer att utfärdas under1987. planerar att ge ut dels en metodikbok förfamiljedaghem i serien , vilken vänder sig tilldagbarnvårdarna, dels én skrift om familjedaghemsverksamhet i pm-serien, därbl. a. arbetet sörh dagbarnvårdare beskrivs. har ocksåutarbetat förslag till kostkurser för dagbarnvårdare. Vidare har Barnmiljörådeti samarbete med gjort en utställning på temat . Syftet med utställningen är att den skall liggatill grund för ett fortbildningsmaterial som svarar mot önskemål frånkommunerna om informations- och idématerial som underlag för arbetet med attutveckla och stödja familjedaghemmen. kommer alltså att ge ut fleraskrifter med bl. a. riktlinjer och stöd i metodikfrågor förfamiljedaghemsverksamheten. Utskottet anser med hänvisning härtill inte attmotionen påkallar någon åtgärd av . Motion So621 (c) avstyrks alltså. Information om alternativ barnomsorg I motion So622 av () och ()hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad sorn imotionen anförts om behovet av att erfarenheter av alternativ barnomsorgsammanställs och att information därom ges till kommunerna. Om kommunerna skallklara av att bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning utan att kvalitetenförsämras är det, enligt motionärerna, nödvändigt att väg bereds för nya,alternafiva omsorgsformer. Eftersom det har visat sig att alternativa omsofgsformerofta kan bedrivas till en lägre kostnad men med en hög kvalitet, finns detanledning att stimulera sådan verksamhet. Det bör vara en uppgift försocialstyrelsen att samla de erfarenheter som finns av verksamhet driven avexempelvis Waldorf- och Montessoriorganisationerna, av kyrkorna eller avföräldrakooperativ. Motioner med samma innehåll som den nu aktuella och avsamma motionärer har behandlats av utskottet tidigare, (se SoU 1984/85:23 s. 16-17 och SoU 1985/86:30 s. 21 -22). Utskottet har då inte velat ifrågasätta att det finns ett intresse ute i landet av mer informafion om sådana former av alternativ barnomsorg som tagits upp i motionen. Motionen har emellertid avstyrkts med hänvisning bl. a. till att demokratiberedningen (C 1983:03) i skilda sammanhang informerat om försök med föräldrainflytande på daghem och med föräldrakooperativ samt till att lagt fram en rapport införframtiden (pm 94/85), i vilken ingår ett avsnitt om Montessoriförskolor, Waldorfförskolor --j samtsvenska kyrkans förskoleverksamhet. Härutöver kan nämnas att SoU1986/87:35 , , bildat en stödorganisation för föräldrarsom vill starta och driva föräldrakooperativ, kallad Varat Dagis. Utskottet delar uppfattningen att alternativen tillkommunal barnomsorg kan ge viktiga impulser till den kommunala verksamheten.Utskottet anser emellertid inte heller nu att det finns behov av någotriksdagens initiativ i frågan och avstyrker därför motion So622 (c). Personalomsättningen inom barnomsorgen m. m. I motion SoölO (tn) hemställs att hos regeringenbegär en genomgripande undersökning av hälsoförhällandena i barnomsorgen samtav orsakerna till den höga personalomsättningen vid vissa daghem (yrkande 9). Imotionen uppges att det från sakkunnigt läkarhåll har redovisatsforskningsresultat som visar att vissa barn far illa vid daghemsvistelseberoende på infektionsriskerna. Uppgifter har också kommit fram som tyder påatt risken för missfall bland gravida kvinnor som arbetar på daghem kan varastörre än vad som är fallet för andra yrkeskategorier. En genomgripandesammanställning och undersökning bör enligt motionärernas mening görasbeträffande infektionsrisker vid olika former av institutionsvistelse för barnliksom personal och hur man skall kunna komma till rätta med dessa. Samtidigtbör orsakerna till den stora personalomsättningen i vissa daghem ocksåundersökas. Enligt vad utskottet inhämtat är i färdmed att göra en långsiktig undersökning av infektionsriskerna i barnomsorgen.Syftet med undersökningen är bl. a. att få kännedom om frekvensenluftvägsinfektioner inom barnomsorgen och om vilka åldersgrupper bland barnensom drabbas av sådana infektioner. Med hänvisning härtiU avstyrks motionen iden del vari begärs en undersökning av hälsoförhållandena i barnomsorgen[motion S06IO (m) yrkande 9 delvis]. I motionen begärs också en undersökning av orsakerna tillden höga personalomsättningen vid vissa daghem. Även i tnotion So624 av EvaJohansson i7t.fl. (s) begärs att utreder orsakerna till denstora personalomsättningen inom barnomsorgen. De sistnämnda motionärerna anseratt det största hotet mot att klara målet om en fullt utbyggd barnomsorg tillår 1991 är personalsituationen. Enligt motionärerna bör bl. a. en utökning avantalet platser i förskollärarutbildningen övervägas, SÖ tillsammans medkommunerna vidta åtgärder för att öka intresset för de gymnasieutbildningar somleder fram till yrken inom barnomsorgen, regeringen yerka för att enförsöksverksamhet med utvidgade personalpolitiska insatser kommer till ståndsamt UHÄ ges i uppdrag att utvärdera barnomsorgsutbildningarna. Vadmotionärerna anfört om behovet av åtgärder på barnomsorgsområdet bör riksdagenge regeringen till känna. av tjänstgörande förskollärare försvinner frånbarnomsorgsverksamheten efter utbildningen. Enligt vad utskottet erfarit har påbörjatett arbete med att undersöka orsakerna bakom avgångarna inom förskollärar- och barnskötar- yrkena. Såvitt avser de delar av de nu aktuella motionerna varibegärs en sådan SoU 1986/87:35 undersökning påkallas därmed ingen åtgärdav . Motionerna S06IO (m) yrkande 9 delvis och So624 (s) delvisavstyrks alltså. Med anledning av beslut om en utbyggnad avbarnomsorgen till full behovstäckning har gjortberäkningar som visar på ett behov av ytterligare 21 000 förskollärare och 15000 barnskötare fram . konstateras att det för närvarandeär ett stort bortfall av studerande i förskollärarutbildningen. Antalet tommaplatser i utbildningen har varit relativt stort. Antaletsökande var emellertid större än vad det varit undertidigare år. Universitets- och högskoleämbetet, UHÄ, konstaterade i sinanslagsframställning för /88 att det mot bakgrund av bristen påförskollärare förefaller osannolikt att kommunerna hinner bygga ut barnomsorgenså som förutsatt. För att inte utbildningen av förskollärare skulleutgöra det främsta hindret för en utbyggnad enligt riksdagsbeslutets intentionerföreslog UHÄ en viss utökning av förskollärarlinjens dimensionering.Regeringen har emellertid för nästa budgetår föreslagit oförändrat antalnybörjarplatser på förskollärarlinjen. har, med hänvisningtill de svårigheter som funnits att få alla nybörjarplatsernabesatta, tillstyrkt regeringens förslag (UbU 1986/87:19). Utskottet har inhämtat att på olikasätt medverkar till att öka personalrekryteringen inom barnomsorgen. Undervåren har departementet tillsammans med , , och berörda fackliga organisationer informerat via film, ,radio, tidningar och genom särskilt material till bl. a. syo-konsulenter ocharbetsförmedling för att stimulera ungdomars intresse för arbete inombarnomsorgen och förbättra rekryteringen till utbildningarna. Denna informationskall enligt uppgift fortsätta. Vidare har fördelat medel tillkommunala projekt som syftar till att kartlägga och utveckla arbetstillfredsställelseinom barnomsorgen samt projekt som rör olika ättitydpåverkande informationsinsatseri kommunerna avseende barnomsorgen. Statsrådet har i ett interpellationssvarden uttryckt sin oro för personalsituationen inom barnomsorgen(snabbprot. 1986/87:111). Han konstaterade att möjligheterna att rekrytera ochbehålla kompetent personal är avgörande för utvecklingen av såväl barnomsorgsom äldre- och handikappomsorg samt hälso- och sjukvården. Enligt statsrådetLindqvist kommer regeringen även fortsättningsvis att ägna dessa frågorsärskild uppmärksamhet. UHÄ har i uppdrag av regeringen att se överfritidspedagog- och förskollärarutbildningarna. Ett förslag till förändradutbildning har remissbehandlats och bearbetas inom UHÄ. UHÄavser att återkomma till regeringen i översynsfrågan under innevarandebudgetår. Utskottet delar uppfattningen att personalsituationen inombarnomsorgen är oroande och att den kommer att kräva särskild uppmärksamhetunder . Motbakgrund av den här lämnade redovisningen och med hänsyn till att 39 regeringenredan uppmärksammar frågan anser utskottet emellertid inte att etttillkännagivande av såsom föreslås i motion So624 (s) är SoU1986/87:35 påkallat. Motionen avstyrks därför i här aktuell del (yrkandetdelvis). I överensstämmelse med tidigare motionsförslag frånvänsterpartiet kommunisterna har partiet på nytt tagit upp frågor om kompetensoch fortbildning för personalen inom barnomsorgen. Sålunda föreslås i motionSo623 (vpk) att hos regeringen hemställer om förslag som innebär attregler för allmän behörighet för personal med arbete i barngrupp inombarnomsorgen införs (yrkande 4). Som en följd av detta yrkande föreslårmotionärerna vidare att redan anställd personal inom utbildningsyrke som saknarformell behörighet bereds möjlighet att med bevarad lön erhålla sådanbehörighet (yrkande 5). När det gäller regler för allmän behörighet för personalutan formell behörighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet harutskottet tidigare avstyrkt sådana yrkanden med hänvisning till att det skullestrida mot kommunernas frihet att ordna barnomsorgen om skulle fattabeslut om särskilda behörighetsregler eller om att viss andel av personalenskulle ha genomgått visst slag av utbildning (se bl. a. SoU 1983/84:18 s. 20).Utskottet har som ett ytterligare skäl för sitt ställningstagande hänvisat tillatt UHÄ inlett en översyn av barnomsorgsutbildningen. Såsom ovan redovisats (s.34) har ett förslag till ändrad utbildning numera remissbehandlats och ärföremål för överväganden inom UHÄ. Sedan föregående riksdagsbehandling haringenting framkommit som ger anledning att ändra sin inställning idessa frågor. Utskottet avstyrker alltså motion So623 (vpk) yrkandena 4 och 5. I motion So6Il av () och AnitaJohansson (s) hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionenanförts om barnvårdarnas betydelse i barnomsorgsverksamheten (yrkande 1). Föromvårdnad av barn som vid tillfällig sjukdom inte kan vistas inom barnomsorgenhar kommunerna anställt barnvårdare som tagit hand om barnen i deras hem närföräldrarna inte sj.älva haft möjlighet. utökadesföräldraförsäkringen s,; i:: föräldrar numera har möjlighet att stanna hemmamed sjukt barn med ersii.fining från ochbarn. Som en naturlig följd av föräldraförsäkringens utbyggnad minskade enligtmotionärerna antalet barnvårdare i kommunerna. Motionärerna anser dock attbarnvår-darverksamheten är ett nödvändigt komplement till föräldraförsäkringen,framför allt för ensamföräldrar och studerande, som inte alltid kan vara bortafrån sitt arbete och sina studier. För många tillåter inte alltid ekonomin attföräldraförsäkringen används barnet blir sjukt. Denkommunala barnomsorgen bör därför ge förutsättningar för ett tryggt alternativtill föräldraförsäkringen. Ett första steg bör vara att behovet av barnvårdaremäts på samma sätt som behovet av övrig barnomsorg i deefterfrågeundersökningar som görs i kommunerna (yrkande 2). Statsbidrag till kommunernas kostnader för barnvårdareutgår enligt förordningen (1983:944) om statsbidrag till social hemhjälp. har i sina Allmänna råd om kommunernasbarnomsorgspla- SoU 1986/87:35 nering år 198892 (nr 1987:1) anförtföljande om barnvårdare: Även om föräldrarna numera enligt föräldraförsäkringen hargoda möjligheter att själva vårda sina barn vid sjukdom ärbarnvårdarverksamheten fortfarande ett nödvändigt komplement tillförskoleverksamheten. Vid många tillfällen är det på grund av föräldrarnasarbets- eller studiesituation nödvändigt att de under barnens sjukdom kan fåbehovet av barnomsorg tillgodosett genom kommunernas barnvårdarorganisation.Behov av barnvårdare finns också för att tillgodose behovet av barnomsorg pås. k. obekväm arbetstid. Dessutom behövs barnvårdare för att avlasta föräldrartill handikappade barn eller i familjer som av andra skäl behöver stöd, s. k.avlösarservice. anser mot den bakgrunden att kommunerna isina barnomsorgsplaner bör redovisa antalet barnvårdare och hur dessa ärorganiserade i kommunernas barnomsorg (råden s. 19). Fr. o. m. 1985/86 har , , iuppdrag att genomföra efterfrågeundersökningar avseende behovet avbarnomsorg. Dessa undersökningar visar, förutom för landet som helhet, förvarje kommun den aktuella efterfrågan på plats i daghem och familjedaghem.Enligt uppgift undersöker SCB inte efterfrågan på barnvårdare. Utskottet anser för sin del att det som komplement tillkommunernas barnomsorgsplaner, som visar tillgången på barnvårdare, vorevärdefullt att få uppgifter också om efterfrågan på barnvårdartjänster. SCB bördärför i kommande efterfrågeundersökningar även undersöka föräldrarnas behov avbarnvårdare. Detta bör med anledning av motion So611 (s) yrkande 2som sin mening ge regeringen till känna. Innan resultatet av efterfrågeundersökningen föreliggerfinns det enligt utskottets mening inte tillräckligt underlag för ett uttalandeav angående barnvårdarnas betydelse i enlighet med yrkande 1 imotionen. Motion So611 (s) yrkande 1 avstyrks därför. Bidrag till kommunalt utvecklingsarbete I motion So6I6 av () och () hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts omgällande bidragsregler för försöksverksamhet med alternativa kommunala daghem(yrkande I).Motionärerna anser attkommunerna bör garanteras samma bidrag för försöksverksamhet med alternativakommunala daghem som vid anordnande av daghem av traditionellt slag, dettaunder förutsättning att kraven på omsorg tidsmässigt upprätthålls. Enligtmotionärerna bör en del av anslag till utvecklingsarbeteinom barnomsorgen användas härför. I motionen understryks vidare vikten av att försöks- ochutvecklingsarbete i barnomsorgen stimuleras, både i syfte att finna omverksamheten kan göras mer kostnadseffektiv och om det pedagogiska innehålletytterligare kan utvecklas och förbättras. Motionärerna anser att försöks- ochutvecklingsarbete bör ske i regi. Vad som i motionen anförts omutvecklingsar- betemed alternativa kommunala daghem inom barnomsorgen bör ges SoU 1986/87:35regeringen till känna (yrkande 2). I motion So629 av Rtme m. fl. (m, fp, c) begärs attregeringen ges till känna att medel bör anslås för kommunalt utvecklingsarbetemed alternativa daghem i . Motionen har samma motivering som motionS06I6 (s) ovan. Inom ramen för statsbidraget till kommunernas barnomsorgavsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen.Dessa medel, som för nästa budgetår kommer att uppgå till 25 milj. kr.,fördelas av regeringen. Projekt av detta slag bedrivs i ca 200kommuner. Av de 80 milj. kr. som anslagits för budgetåren 1984/85-1986/87 harfram ca 75 milj. kr. fördelats på 524 projekt.Projekten omfattar bl. a. möjligheter till bättre resursutnyttjande, pedagogisktinnehåll i barnomsorgen, utveckling av verksamheten i familjedaghem,föräldramedverkan, teknik i förskolan, samverkan förskola-lågstadium ochsärskilda insatser för invandrarbarn. Såsom framgått av den här lämnade redovisningen lämnasalltså bidrag till bl. a. försök med pedagogiskt innehåll i barnomsorgen.Utskottet anser att det liksom bör ankomma på regeringen att taställning till vilka projekt som bör erhålla medel och med vilka belopp deaktuella projekten bör stödjas. Utskottet avstyrker med hänvisning härtillmotion S06I6 (s) yrkandena 1 och 2 och motion So629 (m, fp, c). Mål för och organisation av fritidshemsverksamheten I propositionen föreslås att godkänner deriktlinjer som redovisats beträffande mål för och organisation avfritidshemsverksamheten (yrkande 1). På s. 310 i propositionen redovisarföredragande statsrådet sin syn beträffande mål och inriktning ifritidshemsverksamheten, föräldrasamarbe-te, den pedagogiska verksamheten,pedagogiskt program för fritidshem samt principer och former för organisationenav fritidshemsverksamheten. Det övergripande målet för innehållet ifritidshemsverksamheten anges vara detsamma som för barnomsorgen i övrigt,nämligen att förmedla och ge en konkret innebörd åt demokratiska värderingar.Fritidshemsverksamheten skall vidare tillsammans med hemmet stödja barnensindividuella utveckling i fysiskt, socialt, emotionellt och intellektuelltavseende genom en allsidig personlighetsutveckling. Verksamheten skall ocksåutveckla barnen som gruppmedlemmar genom att ge dem möjlighet att orientera sigom gränser och normer för social samvaro. Enligt propositionen skall fritidshemmet verka för attminska skillnaderna mellan barns olika uppväxtvillkor. Ett särskilt ansvar harfritidshemmet för barn som av olika skäl är missgynnade, t. ex. barn medhandikapp, barn med psykosociala problem, barn som kommer från språkligt ochsocialt eftersatta miljöer och barn med olika kulturbakgrund. För de yngre skolbarnen är behovet av omsorg och trygghetfortfarande stort, heter det vidare i propositionen. Omsorgsbehovet kvarstår i allmänhet , men förändrar karaktär.