bet · GA01UbU14 · 1986-12-31 00:00:00 — Föredragande statsrådet tillstyrker ett förslag från SÖ omatt en elev som, trots studier av franska eller tyska påhögstadiet, inte med behållning kan följa undervisningen i språket somfortsättningsspråk (B-språk) i gymnasieskolan skall kunna få börja på nytt meddetta språk som nybörjarspråk (C-språk). Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad statsrådet har förordat. r mofionerna 1986/87:Ub213 (m) yrkande 2 och 1986/87:Ub807(m) yrkande 1 delvis hemställs att skall uttala sig till förmån föralternativkurser av olika svårighetsgrad i såväl engelska som B-språk pågrundskolans högstadium. Förslaget förs i båda motionerna fram som en del avett samlat program för en förstärkt språkutbildning. Utskottet vill först erinra om att en uppdelning i allmän(lättare) och särskild (svårare) kurs tidigare funnits i B-språk men avskaffatsav i samband med beslutet om ny läroplan för (prop.1978/79:180, UbU 1978/79:45, rskr. 1978/79:422). B-språken garanterades därvidför annan gruppundervisning lika stora lärartimresurser som de tidigare hade haftmed den gamla uppdelningen i olika kurser. Utskottet vill här fästauppmärksamheten på det förhållandet att SÖ:s föreskrifter om detta från år 1982alltjämt gäller och är bindande för skolstyrelser och skolledningar. Utskottetvill här också nämna att alternativa kurser i språk (kortare eller mindrekrävande) inte sällan anordnas inom ramen för tilldelade resurser och dåelevintresset är tillräckligt stort. 1 engelska finns fortfarande en uppdelningi allmän och särskild kurs med de resurser som därmed följer. Utskottetförutsätter att dessa resurser på samma sätt som tidigare för B-språken kommeratt tillförsäkras ämnet engelska i det fall förslag läggs om ett slopande avsjälva kursuppdelningen. Ett uppdrag att utreda denna fråga har lämnats av regeringentill SÖ. Uppdraget skall redovisas . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 2 och 1986/87:Ub807 yrkande 1delvis. I två motioner, 1986/87:Ub213 (m) yrkande 1 delvis och1986/87:Ub807 (m) yrkande 1 delvis, föreslås förstärkt timtal i B-språk pågrundskolans högstadium. I den förra motionen anförs att denna ämnesgruppföriorat av undervisningstiden jämfört med i realskolan. Utskottet noterar för siri del att den sedan läsåret1982/83 gällande läroplanen för (Lgr 80) har samma antal veckotimmar i B-språk som föregångaren Lgr 69, dvs. I Lgr 62, dvs. , kunde veckotimtalet för B-språk vara 9 eller 13. Föredragande statsrådet har i 27 inledningentill bilaga 10 till budgetpropositionen (s. 33) inte uteslutit att det i UbU 1986/87:14 sambandmed en revision av läroplanen skulle kunna vara möjligt att göra Statsrådet vill dock se en klar koppling mellan eventuella ökningarav tiden för olika ämnen och det uppdrag som SÖ har fått när det gäller attredovisa underlag för en definition av grundläggande färdigheter i framförallt vissa basämnen. Utskottet har erfarit att detta uppdrag kommer attredovisas för regeringen under nästa budgetår. Dä en samlad avvägning av olika intressen och bedömningarär helt nödvändig, föreslår utskottet att motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 1delvis och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis avstyrks. I motion 1986/87:Ub827 (fp) yrkande 2 reses också krav påen förstärkt språkundervisning i . Hänvisning görs till denförsöksverksamhet som bedrivs vid vissa högstadieskolor med s. k. dubbelttillval, varigenom t. ex. ett B-språk inte ställs i konkurrens med ett annattillvalsämne. Utifrån ett antagande att basen för bättre språkkunskaper börläggas i anser motionärerna att alla elever på högstadiet börberedas möjlighet att studera antingen ett B-språk vid sidan av annat tillvalsämneeller t. o. m. två B-språk som tillvalsämnen. gäller att skolorna obligatoriskt skall erbjudaB-språk som tillval under alla tre årskurserna på högstadiet. Utskottet harinhämtat att SÖ till regeringen skall redovisa ettuppdrag om tillvalen på högstadiet. 1 uppdraget ligger bl. a. att SÖ skallutreda möjligheterna att ha ett språktillval jämte ett annat tillval. Utskottetfinner det naturligt att denna utvärdering inväntas och föreslår att riksdagenavslår motion 1986/87:Ub827 yrkande 2. 3.4.3 Språken i gymnasieskolan Franska och tyska är fortsättningsspråk i gymnasieskolan(B-språk). De kan emellertid också, liksom t. ex. italienska, ryska ochspanska, vara nybörjarspråk (C-språk). I gymnasieskolans undervisning i B- och C-språk samläsernormalt elever från olika klasser inom årskursen. Med det relativt breda språkutbud som skall kunna erbjudaseleverna är en sådan samläsning ekonomiskt nödvändig. Så kan t. ex. fem klasseri en årskurs fördela sig på två grupper med C-spanska, två grupper medC-franska och tvä grupper med C-tyska samt en grupp med C-italienska, inallesalltså sju grupper med tre veckofimmar var - totalt . Om dennasamläsning inte tillämpades utan varje klass läste språk för sig, skulle vissagrupper i de mindre språken bli mycket små och mycket kostnadskrävande. Med den samläsning som sålunda måste accepteras följer ettför språken särskilt kännbart problem, nämligen deras sårbarhet vid varje formav s. k. schemabrytande aktiviteter för enstaka klasser, t. ex. studiebesök,koncentrationsdagar, praktik och "salsskrivningar". Språkensspeciella utsatthet framgår tydligt av följande plan, där ett studiebesök förklass B under lektionerna 1 och 2 endast berör klass B och dess lektioner i samhällskunskap,medan t. ex. praktik i klass D under lektionerna 1-4 påverkar lektionerna 13för klass D och lektion 4 - språkundervisningen - för alla femklasserna A-E (elever från klass D kommer under lektion 4 att saknas i UbU1986/87:14 undervisningsgrupperna i franska, italienska, spanska och tyska). Franska Italienska Spanska Tyska Genomdenna ordning kan inte språkundervisningen kontinuerligt drivas framåt. Veckaför vecka uppstår för olika elevgrupper skiftande kunskapsluckor, som är svåraatt ta igen. Kunskapsnivån sjunker, liksom motivationen för språkstudier. Olika schemabrytande aktiviteter av det slag som härredovisats är en del av skolans undervisning. De måste få sitt utrymme påschemat utifrån den lokala planeringen. SÖ gav ut anvisningartill hjälp för en mer samordnad sådan planering (SÖ-FS 1980:143). Språken hardock normalt inte förutsättningar för att "kompensera sig" med egnaschemabrytande aktiviteter. Antalet sådana har vidare snarare ökat än minskatsedan år 1980, då SÖ fann det nödvändigt att agera i saken, om ock ej dåuttryckligen för språkundervisningen. I motion 1986/87:Ub818 (m, c, fp) yrkande 2 föreslås enåtgärd för att bemästra de problem som här redovisats. Den gäller ett systemmed minitniundervisningstid för B- och C-språk, innebärande att varje språkgruppskall garanteras ett visst minimum av lektioner, under vilka eleverna frånsamtliga berörda klasser skall kunna närvara. Kravet att tillgodose behovet avett visst minsta antal lektioner skall, som utskottet uppfattarmotionsyrkandet, få utgöra grund för den samordnade planering av praktik,studiebesök m.m. under läsåret som skolledningen förväntas göra utifrån bl. a.de nämnda SÖ-anvisningarna. Ett icke detaljerat förslag av samma innebörd att fredalektionstiden för språk - framförs i motion 1986/87:Ub213 (m) yrkande 4. Därvidinnefattas även B-språksundervisningen på högstadium. Utskottet ser i förslaget om minimiundervisningstid för B-och C-språk en framkomlig väg för att inom givna ramar förbättra situationenför språkundervisningen i främst gymnasieskolan, där utbudet av språk ochdärmed splittringen på sårbara undervisningsgrupper normalt är större än igrundskolan. I den nämnda motionen 1986/87:Ub818 föreslås att SÖ av regeringenfår i uppdrag att lämna förslag till fimplanebestämmelser om ett minimiantallektioner för B- och C-språk som skall vara fredat mot bl. a. schemabrytandeaktiviteter under ett läsår. Utskottet finner detta ändamålsenligt. Regeringen böruppdra åt SÖ att lämna ett förslag i ärendet, som - om så befinns lämpligt -även bör kunna gälla B-språken på högstadiet. Vid fullgörandet av uppdraget börprövas, om det i mofionen föreslagna "nettoveckoantalet" 32 (av ettläsår på totalt ) är det lämpligaste. Uppdraget bör fullgöras i sådantid, att de föreslagnaåtgärderna kan vidtas vid planeringen i skolorna inför läsåret UbU1986/87:14 1988/89. Utskottet finner denna särbehandling av B- och C-spräkenberättigad till följd av att de har ett särskilt utsatt läge. Utskottetföreslår att med anledning av motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 4 och1986/87:Ub818 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottethär har anfört om minimiundervisningstid för B- och C-språk i främst gymnasieskolan. Härutöver har en rad förslag lämnats om förstärkning avgymnasieskolans språkundervisning. Sålunda har i motionerna 1986/87:Ub213 (m) yrkande 3 och1986/ 87:Ub807 (m) yrkande 1 delvis föreslagits inrättande av ,s. k.språkgymnasier för att ge språkintresserade elever möjligheter att få särskiltintensiv språkträning. Utskottet har i flera sammanhang under de senaste åreningående behandlat förslag om "språkgymnasier". avslogunder föregående en motion med ett likartat yrkande (motion1984/85:2528, UbU 1985/86:2, s. 9). Utskottet har inte funnit att något nytthar framkommit som bör föranleda till ett ändrat ställningstagandebeträffande s.k. språkgymnasier. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna /87:Ub213 yrkande 3 och 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis. I motion 1986/87:Ub818 (m, c, fp) föreslås i yrkande 1 engenomgående treårig studiegång i moderna språk på flertalet av de tre- ochfyraåriga linjerna. En sådan studiegäng föreslås för de olika fall däreleverna , normalt genom tillval av annat ämne, endast läser ett visstspråk under ett eller . Utskottet konstaterar att, om motionens förslagskall genomföras, måste antingen t. ex. tekniska ämnen på T-linjen minska eller elevens veckoschema ökas under etteller på H-, S- och N-linjerna. I de flesta fall kan det inte undvikasatt det för nya undervisningsgrupper blir ökade kostnader, vilka icke harberäknats i motionen. En förstärkt språkutbildning på främst H-linjen bör enligtyrkande 3 i samma motion åstadkommas bl. a. genom att undervisningen iorienteringsämnena delvis bedrivs på engelska. I motionerna 1986/87:Ub213 (m) yrkande 1 delvis och 1986/87:Ub807(m) yrkande 1 delvis föreslås en förstärkning av timtalen för B-språk ochC-språk i gymnasieskolan. Såväl dessa tvä yrkanden som de två tidigare nämnda omtreårig studiegång i språk resp. undervisning i orienteringsämnen på engelskaär samtliga av utpräglad tim- och läroplanskaraktär. Enligt utskottets mening bör inte nu begäranågra separata åtgärder av det slag som föreslås i motionerna. I stället börman invänta det samlade förslag som SÖ i olika sammanhang aviserat tillinnevarande år om förändringar i gymnasieskolans språkprogram. Utskottet vill också peka på att ett system med engaranterad minimiundervisningstid för B- och C-språk av det slag som utskottethar förordat i sig innebär en viss förstärkning av de reella timtalen förundervisningen. . Med det nu anförda avstyrker utskottet motionerna 1986/87:Ub213 yrkande 1delvis, 1986/87:Ub807 yrkande 1 delvis samt 1986/87:Ub818 UbU 1986/87:14yrkandena 1 och 3. I motion 1986/87:Ub8l7 (c) yrkande 35 konstateras attläroplanen visserligen medger studier i utomeuropeiska språk men att begränsadeller ingen tillgång till kompetenta lärare kan bromsa dessa möjligheter. Ettsamarbete borde här enligt motionärerna utvecklas mellan högskolan och detallmänna skolväsendet. Utskottet, som behandlade samma motionsyrkande(UbU 1986/87:3 s. 3), delar också nu motionärernas uppfattning att det är avstort värde för vårt land med ökade kunskaper i utomeuropeiska språk. Åtminstonepå större orter bör det vara möjligt att utnyttja de kvalificerade lärare somfinns inom högskolan och därmed bredda språkutbudet i den önskade riktningen.Utskottet pekar i sitt nämnda betänkande på att det står skolhuvudmannenfritt att tillsammans med den statliga skoladministrationen ta de initiativoch beslut som behövs. Utskottet finner det inte heller nu påkallat att riksdagenvidtar någon särskild åtgärd för att syftet med motionärernas yrkande skalltillgodoses. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub817yrkande 35. 3.4.4 Några för och gymnasieskolan gemensammaspråkfrågor Med samma hänvisning till successivt minskat utrymme förspråken som tidigare redovisats begärs i motion 1986/87:Ub213 (m) yrkande 5 attsvenska elevers språkfärdigheter skall prövas i en internationell jämförelse. Utskottet vill här erinra om att försök hargjorts till internationella jämförelser av elevers språkfärdigheter. Senastgjordes detta i den s. k. lEA-undersökningen 1975, varvid svenskahögstadieelever i engelska var bland de allra främsta och i franska presteraderesultat i nivå med genomsnittet. Vid en utvärdering av undersökningen framkomdock så stora svårigheter att garantera dess tillförlitlighet, att man inomlEA-projektet avstått från att upprepa den. Hemspråket i varje land bedömsalltid ha ett så unikt förhållande till det främmande testspråket, attmätinstrumenten blir svåra att konstruera och resultaten svåra att tolka. En metodutveckling, som utskottet skulle finna mycketvärdefull i detta sammanhang, kan uppenbarligen bara bli till hjälp i ettlängre perspektiv. På kortare sikt är det därför med tillfredsställelse somutskottet inhämtat att mätningar av språkundervisningen avses ingå i det nationellaprogram för utvärdering och prov som SÖ nu börjat bygga upp. Med det nuanförda avstyrker utskottet motion 1986/87:Ub213 yrkande 5. I mofion 1986/87:Ub818 (m, c, fp) yrkandena 4 och 5föreslås att SÖ får i uppdrag att förbättra målbeskrivningar för undervisning iolika språk resp. att utforma modeller för en mer individualiseradspråkundervisning. I fråga om målen, som motionärerna uppfattar som relativtgenerella, görs en jämförelse med de betydligt mer preciserade målen förmatematik. Motionärerna önskar en anpassning mot den senare principen med merkonkreta, realistiska och därmed lättare mätbara mål för språkundervisningen. Utskottetdelar mofionärernas uppfattning att målens realism måste relaterasfill de filldelade resurserna. Utskottet utgår från aU det relativt UbU1986/87:14 snart gestillfälle till prövning av vilka resurser, i form av bl. a. timutrymme, som börgälla för språkundervisningen i både grundskola och gymnasieskola. Utskottetfinner det naturligt att frågan om målbeskrivningar för språken prövas, dåresursramarna för dessa bestämts för , med eller utanändringar jämfört med vad som gäller , och avstyrker därför mofion1986/87:Ub818 yrkande 4. Eftersom motionärerna även i yrkande 5 rörande ett uppdragtill SÖ om modeller för en mer individualiserad språkundervisning tar sinutgångspunkt i språkens resurstilldelning, bör utskottet av samma skäl nuavstyrka mofion 1986/87:Ub818 yrkande 5. Dock vill utskottet i detta sammanhanganföra att t. ex. motionärernas förslag om flexibla elevgrupperingar - somutskottet uppfattat det - är möjligt att tillämpa med den friaresursanvändning som finns i och som för övrigt fr. o. m. nästaläsår i princip gäller även för gymnasieskolan (prop. 1985/86:97, UbU1985/86:37, rskr. 1985/86:357). 3.5.1 Verksamhet enligt gällande läroplan I motion 1986/87:Ub226 (s) föreslås i yrkande 1 enuppföljning av hur mål och riktlinjer för samlevnadsundervisningen uppfylls igrundskolan. Visseriigen har, säger motionärerna, samlevnadsfrågorna fått enstark ställning i läroplan (Lgr 80), men en god undervisning pådetta område har varit svår att nä, bl. a. till följd av bristande resurser ochför litet av den samverkan mellan ämnesområden som kan ge etthelhetsperspektiv. I gymnasieskolans läroplan (Lgy 70) finner motionärerna fåriktlinjer för undervisning i samlevnadsfrågor, och på s. k. timmar till förfogande(ttf) prioriteras sällan detta område. Som konstateras i motionen har hellerinte alla elever ttf på sitt schema. Enligt yrkande 2 i den nu nämnda motionenbör därför alla studievägar i gymnasieskolan ha obligatorisk undervisning isamlevnadsfrågor. Utskottet delar motionärernas åsikt attsamlevnadsundervisningen inte får eftersättas i någondera skolformen. Utskottetvill framhålla att länsskolnämnderna i fråga om båda skolformerna har etttillsynsansvar även när det gäller hur undervisning anordnas på eU icke direktämnesbundet område som detta. I fråga om gymnasieskolans yrkesinriktadestudievägar, där området nu har minst utrymme, erinrar utskottet ånyo om denberedning som pågår av ÖGY:s förslag. Utskottet har uppmärksammat att ÖGYföreslagit projektarbete , vilket just är avsett att gemer utrymme för ämnesövergripande aktiviteter. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attriksdagen bör avslå motion 1986/87:Ub226 yrkandena 1 och 2. Jämställdhetsfrågortas upp i tre motioner. I motion 1986/87:Ub825 (c) föreslås i yrkande 2 att SÖ ochUHÄ får i uppdrag att utvärdera hur skolans mål om jämställdhet omsätts ipraktisk handling inom skolan själv respektive inom lärarutbildningen. För skolans del vill utskottet först hänvisa till länsskolnämndernas UbU 1986/87:14 tillsynsansvar när det gällerefterlevnaden av också skolans övergripande mål som t. ex. jämställdhet.Utskottet har också erfarit att det just på detta område bildats en särskildsamverkansgrupp inom den statliga skoladministrationen. När det gäller lärarutbildningen, där motionärerna villatt könsrollsfrågor skall bli ett obligatoriskt moment, utvärderas denna påalla linjer kontinuerligt av UHÄ. Inom ämbetet pågår nu också ett arbete mednya planer för grundskollärarutbildningarna. Grunden för detta arbete är vadsom uttalades i proposition 1984/85:122 om en ny lärarutbildning förgrundskolan (UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Jämställdhetsfrågor angavsdärvid explicit som ett prioriterat område. Med deUa finner utskottet att yrkande 2 i motion1986/87:Ub825 är tillgodosett. bör därför avslå yrkandet. I samma motions yrkande 1 och i motion 1986/87:Ub815 (fp)yrkande 4 föreslås försöksverksamhet med separata flickgrupper vid undervisningi vad som traditionellt ses som "pojkämnen", t. ex. data, fysik ochteknologi. Härigenom skulle undvikas en del av de påfrestningar som annars kanleda flickor med otraditionella val till studiemisslyckanden och avhopp. Utskottet har i denna fråga inhämtat att renodladeflickgrupper redan prövas i olika sammanhang även vid sidan av de särskildasommarkurser i teknik som tidigare redovisats. Utskottet vill peka påatt en indelning i flickgrupper inte alltid låter sig göras, även om ambitionenfinns i det enskilda fallet. Ett hinder kan därvid vara att extra kostnader,vid vissa elevtal, kan uppstå för en på detta sätt avgränsadundervisningsgrupp. SkoJorganisafionen kan också behöva ha en viss volym i formav tillräckligt antal parallellklasser. Som exempel kan nämnas T-linjen, därungefär var femte elev är flicka. Då behövs fem klasser inom årskursen för atten skall kunna avdelas helt för flickor utan att extrakostnader skall uppstå.Några sådana har heller inte beräknats i de nu aktuella motionerna. Utskottetutgår därvid från att förslagsställarna - utan att det uttryckligen sägs -räknar med att prioriteringar av detta slag lättare än skall kunnaprövas inom det nya statsbidragssystemet (prop. 1985/86:97, UbU 1985/86:37,rskr. 1985/ 86:357). Utskottet anser inte att det är påkallat att centraltpåbjuda en försöksverksamhet som redan pågår. Utskottet finner motionärernasönskemål uppfyllt och avstyrker därför motionerna 1986/87:Ub815 yrkande 4 och1986/ 87:Ub825 yrkande 1. I mofion 1986/87:Ub216 (m), slutligen, pläderas för ettbehov av att skolan akfivare uppmärksammar//;co«5/w/e- och yrkesval, upplyserom egenföretagande som ett framtida arbete och ger flickor en positiv syn påden nya teknikens möjligheter att skapa arbetsuppgifter. Utskottet erinrar här om att medel finns anvisade viaarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel för att stimulera kvinnor till bådearbete och vidareutbildning inom industri. Medel används också till vissaprojekt ute i skolorna. En metod är därvid att med konkreta exempel ta tillvara praktiska erfarenheter för att stimulera till mer otraditionella yrkesval. Utskottethar också särskilt uppmärksammat den vikt som föredragande 33 3 1986/87. statsrådeti bilaga 10 till budgetpropositionen (s. 9-12) lägger vid att flickor UbU1986/87:14 förmås till att studera teknik även på högre nivå. De riskerarannars att fastna i vissa tekniska yrken med en lönenivå som inte avviker frånden som gäller för traditionella kvinnoyrken. Med det nu sagda finner inte utskottet det påkallat attriksdagen gör något särskilt uttalande med anledning av motion 1986/87:Ub216,varför motionen avstyrks. I motion 1986/87:Ub533 (s) yrkande 1 krävs åtgärder föratt förbättra undervisningen om mänskliga rättigheter. SÖ har på detta områdeinlett ett utvecklingsarbete för undervisning om internationell förståelse, innefattandeäven undervisning i mänskliga rättigheter. Resultaten är, enligtmotionären, dock otillräckliga, varför verksamheten behöver intensifieras. Utskottet hänvisade senast, när detta tema aktualiserades(UbU 1985/86:1 s. 21), till SÖ:s servicematerial "Fredsundervisning,Fred-Frihet-Utveckling-Mänskliga rättigheter". Hur detta jämte annatmaterial används i undervisningen om detta övergripande tema är - i linje medvad utskottet uttalat återigen en fråga för de enskilda skolorna och förlänsskolnämnderna inom ramen för deras tillsyn av skolverksamheten. Med dettaavstyrks motion 1986/87:Ub533 yrkande 1. I mofion 1986/87:Ub810 (c) yrkande 1 pläderas förlikabehandling för kooperationen (i förhållande till andra företagsformer) inomden ekonomiska utbildningen. Som utskottet redan vid eU tidigare tillfälle konstaterat(UbU 1983/84:5 s. 5) finns på detta område material från såväl som . Materialet används enligt uppgift iicke ringa omfattning på inte minst gymnasieskolans ekonomisk-merkantila studievägar. Underlag för undervisning om just den företagsformmotionsyrkandet talar för finns således. Ansvaret för en rättvis och oväldigpresentation måste åvila skolorna själva inom den pedagogiska frihet somlärarna enligt läroplanen skall ha. bör avslå motion 1986/87:Ub810yrkande 1. För att nå eri bättre samverkan mellan skola och samhälleönskar motionärerna bakom yrkande 5 i motion 1986/87:Ub241 (vpk) klararedirektiv för föreningars och organisationers medverkan i undervisningen. Enligtmotionen är det t. ex. långtifrån självklart att de politiska ungdomsförbundeninbjuds att presentera sig och sin politik i anslutning till att eleverna läserom politiska system. Utskottet anser för sin del att på ömse sidor välförberedd politikermedverkan kan göra undervisningen konkret i de avsnitt dethär gäller. Valet av representanter från ungdomsförbund eller moderparti bör dock få vara den enskilda skolans. Utskottet måste här förutsätta att deriktlinjer för politikermedverkan i undervisningen som finns (SÖ-FS 1981:182)följs. Det synes naturligt att tider för och omfattning av denna verksamhetprövas inom den samordnade planering av läsåret som utskottettidigare behandlat (s. 29). Utskottetavstyrker med det anförda motion 1986/87:Ub241 yrkande 5. 3.5.2Förslag om ny verksamhet UbU 1986/87:14 I motion 1986/87:Ub291 (fp) hemställs om en möjlighet tillförsöksverksamhet med en till förlängd naturvetenskaplig linje(N-linjen). Motionären motiverar förslaget med minskande rekrytering tillN-linjen, vilken i sin tur skulle bero av att denna upplevs som alltförkrävande och ger alltför låg utdelning i betyg. Ett fyraårigt alternativ skullege eleverna en långsammare studietakt till fördel inte minst förkunskapsinhämtandet i matematik och naturvetenskapliga ämnen. Utskottet vill för sin del först med tillfredsställelsekonstatera att andelen förstahandssökande till N-linjen återökar (från 5,av samtliga förstahandssökande till 7,på de tre senasteåren). Vad gäller N-linjens krav och den utdelning i form av betyg som elevernapå linjen får vill utskottet erinra om effekterna av det system som i daggäller.