bet · GA01KrU20 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till idrott, rekreation.och turism (prop.1986/87:100 bil. KrU 1986/87:20 I detta betänkande behandlar utskottet de förslag somregeringen förelagt i proposition 1986/87:100 bil. II () underavsnittet I. Idrott, rekreation och turism samt motioner som väckts ianslutning härtill. De motioner rörande idrotten som utskottet behandlar idetta sammanhang rör höjning av anslaget, idrottsrörelsens insatser för olikagrupper, kommersialismen inom idrotten, internationellt idrottsutbyte samt des. k. främjandeorganisationernas anknytning till . Motionerna inom turism- och rekreationsområdet rörinriktningen av turistråds verksamhet och anslagsbeloppet,marknadsföringen av som turistland, statliga insatser för turismen päcentral och regional nivå samt frågan om huvudmannaskap för rekreationsfrågor. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen och avstyrker motionerna. Vid betänkandet har fogats 14reservationer och 2 särskilda yttranden. Innehållsförteckningen ger en översiktlig bild av vilkafrågor som behandlas i reservationerna och i de särskilda yttrandena. Regeringen har under punkt I I (s. 72 75) föreslagitriksdagen att till Stöd till idrotten för /88 anvisa ettreservationsanslag av . I motion l986/87:Kr4l2 av m. fl. (c) yrkas, såviunu äf i fråga, 1. att beslutar anslå . 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen mot prioriteradeområden inom idrotten som ovanstående anslagsökning ger möjlighet till, i. 3. att beslutar att avanslaget på . I 1986/87. RiksidroUsförbundanvända 3 500 OOO kr. för Syeriges deltagande i vinter- KrU 1986/87:20 OSinkl. anslaget för demonstrationsidrotter i samband med . I motion 1986/87:Kr4l3 av m. fl. (vpk) yrkas,såvitt nu är i fråga, I. att hos regeringen hemställer om förslagatt föreläggas i syfte att motverka kommersialiseringen inom idrottenoch vända utvecklingen på sätt som föreslås i motionen, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om internationellt idrottsutbyte, 4. att som sin mening gerregeringen till känna att den tillsammans med idrottsrörelsen bör arbeta utifrån ursprungsidéerna enligt vad i motionen anförs, 5. att beslutaratt underanslaget 1 I anvisa . 1 motion 1986/87:Kr4l4 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts op:iatt använda statsbidraget som styrmedel i idrottsrörelsen för insatser förflickors idrottande. I motion 1986/87:Kr416 av () och UllaOrring (fp) yrkas att i skrivelse till regeringen begär dpnorganisationsförändring beträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktärsom omtalas i motionen. I motion 1986/87: Kr431 av () och UllaOrring (fp) yrkas, såvitt nu är i fråga, 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottens betydelse i samhället, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om barn- och ungdomsidrott, 3. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om båttre villkor förbandikappidrotten, 4. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om bättre villkor förkvinnoidrotten, I motion l986/87:Kr433 av () yrkas, såvittnu är i fråga, 2. att hos regeringen begär förslag till enförsöksverksamhet med en massiv stödinsats till idrottsrörelsen och andraideella organisationer i en krisdrabbad ort. Idrottsrörelsens betydelsefulla roll i dagens svenskasamhälle betonas i pro positionen. Den är en av vårt lands största folkrörelser med över 2 miljoner medlemmar. Idrottsutövning ger många delaktighet i en större social ge menskap och spelar därmed pn viktig social roll. Föredraganden understry ker att det är angeläget att samhället pä olika sätt stödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sin verksamhet ytterligare och då särskilt till de grupper 2 som i dagär underrepresenterade i idrottsrörelsens niivarande verksamhet. Det gällerfrämst kvinnor, handikappade och invandrare. Det finns därför KrU1986/87:20 enligt föredraganden skäl att genomföra särskilda satsningar inomidrotten för att aktivera flera inom dessa grupper. Andra verksamhetsområden som idrottsrörelsen böruppmärksamma är motionsidrotten samt barn och ungdomars idrottsutövning. Vidareär det viktigt att de som ägnar sig ät elitidrott ges goda förutsättningarhärför. Föredraganden anser att () och dessspecialförbund inom ramen för sina anslag bör sörja för att så sker. 1 propositionen föreslås att stödet till idrotten höjs med16,3 milj. kr. till totalt 233,8 milj. kr. Drygt hälften av detta stöd fördelasav RF på de olika specialförbunden. Dessa beslutar själva hur bidragen skallfördelas mellan olika ändamål, t. ex. insatser för ledarutbildning,ungdomsverksamhet, elitidrott och jämställd idrott. De medel som RF centraltdisponerar skall användas för bl. a. vidgade forskningsinsatser, förintensifierad kampanj mot användning av dopingpreparat, för svenskt deltagandei vinterolympiaden i samt för övriga insatser av gemensam natur inomidrotten. Till olika projekt för att stärka kvinnornas, de handikappades och invandrarnasidrottsverksamhet beräknas i propositionen sammanlagt 2 milj. kr. utöver demedel som för innevarande budgetår lämnas till dessa ändamål. Inom denna ramskall även utgå bidrag för deltagande i handikappidrottens vinterolympiad. Förstöd till mindre idrottsanläggningar beräknas i proposifionen drygt 9 milj. kr. Förslag och önskemål om inriktningen av samhällets stödt\ll idrottsrörelsen förs fram i fyra motioner. I motion Kr4l2 (c) hävdas att ett ökat samhällsstöd ärnödvändigt för att idrottsrörelsen skall kunna behålla dem som frivilligtarbetar inom rörelsen och dra till sig fler frivilliga krafter. Motionärernaföreslår därför en anslagshöjning med drygt 5 milj. kr. utöver regeringensförslag, Denna förstärkning av anslaget bör enligt motionärerna främst användasför att genomföra programmen Ungdom och Motion. Dessa två program, vilka RFpresenterat i sin anslagsframställning, syftar till att utöka verksamhetenbland barn och ungdomar samt att stimulera till motion i närmiljö. Motionärernaanser att de specialförbund som gör breddsatsningar med aktiviteter där olikaåldersgrupper och kön gemensamt deltar bör få ökat samhällsstöd. Speciellamålgrupper, såsom kvinnor, invandrare och handikappade, bör komma i åtnjutandeav idrottsrörelsens aktiviteter på lika villkor. Inom ramen föranslagshöjningen bör även rymmas bidrag fill åtgärder mot våld i samband medidrott samt 3,5 milj. kr. för deltagande i vinterolympiaden. De viktiga uppgifter som idrotten fyller i vårt samhälleframhålls också i motion Kr431 (fp). Motionärerna poängterar särskiU behovet avstöd till barn- och ungdomsidrott samt handikapp- och kvinnpidrott. I motionenlämnas en utförlig motivering till önskemål om förstärkningar på dessa områden,och motionärerna föreslår att skäll göra uttalanden i enlighethärmed. 1 mofion Kr414 (fp) anförs att staten bör kunna användastatsbidraget till idrottsrörelsen för att driva på det arbete som sker inom idrottsrörelsen för att utveckla kvinnlig idrott. Motionären menar att detta arbete inte drivs , 1 * 1986/87. Förslag av i huvudsak samma syfte som de ovan refereradeförs även KrU 1986/87:20 fram i motion Kr413 (vpk). Motionärernas synpunkter på behovet att stärka ochutveckla idrotts-verksainheten bland kvinnor och handikappade överensstämmerväl med inriktningen av förslagen i propositionen. Det betonas där attinsatserna för barn och ungdomar är en viktig del av idrottsrörelsensverksamhet. Vad avser insatser inom barn- och ungdomsidrotten vill utskotteterinra om att föredraganden understryker det särskilda ansvar som RF har föratt åstadkomma bästa möjliga verksamhetsformer för barns och ungdomars idrottsutövningoch att det är nödvändigt med särskilda insatser härför. Motionsidrottens betydelse och RF:s ansvar för dennaverksamhet framhålls i propositionen. Föredraganden anför att det är viktigt,inte minst från folkhälsosynpunkt, att olika insatser görs för att aktiveraallt fler människor. Här ingår även insatser för att underlätta motion inärmiljö. Som redovisats i det föregående föresläs också särskilda bidrag tillolika projekt för att stärka idrottsverksamheten bland de grupper som ärunderrepresenterade. Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet attnågon särskild framställning till regeringen med anledning av motionerna Kr4l2yrkande 2, Kr414 och Kr431 inte är påkallad. I motion Kr4l3 (vpk) hemställs om åtgärder för attmotverka kommersialiseringen inom idrotten. Motionärerna menar attreklamintäkter och sponsorer nu dominerar idrotten. De idrottsgrenar som harstörst publikintresse får ekonomiskt stöd från näringslivet, medankommersialiseringen medför att de idrottsverksamheter som aktiverar flestmänniskor och som betyder mest för folkhälsan och som har den största socialafunktionen får minst stöd. Motionärerna anför som exempel på sädanaverksamheter orienteringslöpning, motionsidrott, ungdomsverksamhet ochkvinnoidrott. Handikappidrotten förtjänar särskild uppmärksamhet. De anför attdet effektivaste sättet att minska kommersialiseringen inom idrotten är attden organiserade idrotten ges ett bra stöd. Frågan om kommersialiseringen inom idrotten har utskottetbehandlat åren 1983, 1984och l986(KrU 1982/83:25, KrU 1983/84:13 och KrU 1985/86:19). Utskottet har därvid redovisat dels olika insatser som gjorts för attstödja barn- och ungdomsidrott samt handikapp- och kvinnoidrott, dels déåtgärder som RF vidtagit när det gäller sponsorfrågan. Utskottet hänvisar tilldessa redovisningar samt till vad utskottet anfört i det föregående medanledning av önskemål om satsningar på de nämnda verksamhetsområdena. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion Kr4l3 i här aktuell del (yrkande1). En höjning av anslagetmed 5,7 milj. kr. föreslås som ovannämnts i motion 412 (yrkande 1) och med 37,4 milj. kr. i mofion Kr4l3 (yrkande5). I propositionen föreslås en höjning av anslaget med till 233,8milj. Med hänsyn till bl. a. rådande budgetläge anser sig utskottet inteböra föreslå en höjning utöver den av regeringen förordade. Utskottet avstyrkeralltså motionerna i här aktuella delar. Utskottetsställningstagande innebär att förslaget i motion Kr4l2 (yrkan- 4 de 3) omfördelningen på olika ändamål av den av motionärerna föreslagna KrU1986/87:20 anslagshöjningen förlorar aktualitet. Frågan om internationellt idrottsutbyte aktualiseras imotion Kr4l3 (vpk). Motionärerna menar att för internationellt idrottsutbytesom arrangeras i bör redan befintliga anläggningar användas.Motionärerna föreslår också att regeringen tillsammans med idrottsrörelsenskall verka för att få till stånd nya organisatoriska former för olympiska spelså att det inte bara blir stormakter som kan arrangera dessa tävlingar. Utskottet (KrU 1985/86:23) avstyrkte i alltväsentligt identiska motionsyrkanden och anförde: Diskussionen om de olympiska spelens organisation harunder förts i olika sammanhang varvid synpunkter som ligger näramotionärernas har förts fram. Med anledning av motionärernas förslag villutskottet erinra om att det är den eller de kommuner som har intresse för attarrangera som har att göra ansökan om värdskapet för dessa. Idetta sammanhang då det gäller att göra det möjligt för kommunerna att få dengjorda ansökan prövad av lOK vid dess sammanträde anserutskottet inte att det finns någon anledning för att göra någotsådant uttalande som förordas i motionen. Det bör i första hand ankomma påidrottsrörelsen att avgöra på vad sätt idrottstävlingar skall arrangeras. Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattning iden i motionsyrkan-. dena behandlade frågan och avstyrker alltså motion Kr4l3yrkandena 3 och 4. 1 motion Kr433 anför att det skulle vara avstörsta värde om idrottsrörelsen skulle kunna få resurser för att göra enmassiv punktinsats i någon ort som drabbats av arbetslöshet och ekonomiskdepression. Han menar att genom försöksverksamhet på en krisdrabbad ort skulleidrottsrörelsens stora fostrande roll kunna tas till vara. Motionåren föreslåratt skall ge regeringen i uppdrag att låta utarbeta förslag till ensådan försöksverksamhet. Utskottet har förståelse för motiven för motionärensförslag. Det är viktigt att alla möjligheter att motverka social utslagning ikrisdrabbade orter tas till vara. Otvivelaktigt kan idrottsrörelsen liksomandra ideella organisationer spela en aktiv roll och gör det också i mängafall. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det stöd som ges till ungdomsorganisationernaslokala verksamhet och som för /88 uppgår till 91,3 milj. kr.till största delen går till olika idrottsaktiviteter. Utskottet är inte berettatt föreslå någon åtgärd med anledning av motionsförslaget (yrkande2). Frågan om de s.k. främjandeorganisationernas ställningbehandlas i motion Kr4l6 (fp). Dessa organisationer utgörs av tio förbund medverksamhet inom idrotts- och friluftslivets område som inte tillhör RF.Motionärerna anser att dess myndighetsansvar gentemot organisationerna börupphöra och att beredningen av organisationernas anslagsframställning bör skedirekt i . De av förbunden som har en nära anknytningtill tävlingsverksamhet bör dock om de så önskar bibehålla sin nuvarandeanknytning till RF. UtskoUet har vid ett stort antal fillfällen och senastvåren 1986 (KrU KrU 1986/87:20 1985/86:19) behandlat förslag med sammasyfte som det nu föreliggande. Vid behandlingen redovisade utskottetatt vissa av de s. k. främjandeorganisationerna bildat ett samarbetsorgan. Anslagen till främjandeorganisationerna fördelas ienlighet med de riktlinjer riksdag lade fast. Den samordning som dåuppnåddes bör enligt utskottets mening bibehållas. För att bl. a. tillgodose deutomstående organisationernas intressen har regeringen tillsatt två avrepresentanterna i Riksidrottsstyrelsen. Regeringen tar slutgiltigt ställning till RF:s förslagtill fördelning av anslagen till främjandeorganisationerna. Enligt utskottetsmening finns ingen anledning att förändra nuvarande fördelningssystem.Utskottet avstyrker alltså motion Kr416. 1. beträffande inriktningen avsamhällets stöd lill idrottsrörelsen au avslår mofionerna l986/87:Kr4l2yrkande 2, 1986/ 87:Kr414 och 1986/87:Kr431 yrkandena I, 2, 3 och 4, 2. beträffande kommersialiseringeninom idrotten att avslår motion l986/87:Kr413 yrkande 1, 3. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på mofionerna1986/87:Kr4l2 yrkande I och 1986/87:Kr413 yrkande 5 till Stöd till idrottenför /88 anvisar ett reservafionsanslag av , 4. beträffande fördelningen av medlenpå olika idrottsområden att avslår motion l986/87:Kr4l2 yrkande 3, 5. beträffande internationeUtidrottsutbyte m. m. attriksdagen avslår motion l986/87:Kr413 yrkandena 3 och 4, 6. beträffande viss försöksverksamhet på en krisdrabbadort att avslår motion l986/87:Kr433 yrkande 2, 7. beträffande det stadiga stödet tillfrämjandeorganisationerna att avslår motion l986/87:Kr4l6. Stöd till turism och rekreation Regeringen har under punkt I 2 (s. 75 77) föreslagitriksdagen att till Stöd fill turism och rekreation för /88anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr316 av m. fl. (fp) yrkas,såyitt nu är i fråga, med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:A490 4. au som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionen KrU 1986/87:20 anförts om möjligheter att ge projektstödtill samordning i turistfrågor. 1 motion 1986/87:Kr40l av m. fl. (vpk)yrkas 1. att hos regeringen begäratt ett förslag för fiskevård, turism, friluftsliv och tillgänglighet vid Torneälv, älv, , älv och utarbetas och föreläggsriksdagen, 2. att hos regeringen begärett marknadsföringsförslag för de oreglerade älvarna. I motion 1986/87:Kr407 av () ochMargareta () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts beträffande längd- och turåkningsprojektet i västra . I motion 1986/87:Kr408 av () ochNils-Olof () yrkas att begär att regeringen på lämpligtsätt medverkar till att också turistråd i sin verksamhet bättrebeaktar de övergripande regionalpolitiska målen. I motion l986/87:Kr4l8 av m. fi. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en tydligare markering av de sociala målen för fritids-och rekreationspolitiken. I motion l986/87:Kr4l9 av () och LeifOlsson (fp) yrkas -med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :T212 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsrörande ett havsakvarium inom Lysekilsområdet. 1 motion 1986/87:Kr420 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att någon annan instans änSveriges turistråd bör få i uppdrag att ta ansvar för det av riksdagenbeslutade rekreationsmålet, 2. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att en huvuduppgift för svenskturism är att utveckla och marknadsföra särart vår natur, miljö,historia och kultur. 1 motion 1986/87 :Kr427 av m. fi. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förslag till försöksverksamhet i vad gäller gränskommunalt samarbete SverigeNorge- 1 motion 1986/87:Kr429 av m. fl. (fp)yrkas med hänvisningtill vad som anförts i motion 1986/87 :Jo803 attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfrämjande av fjällturismen och Svenska turistföreningens verksamhet. I motion 1986/87:Kr430 av m. fl. (c) yrkas 1. att beslutar begära attregeringen utarbetar en plan med en riksmålsättning för turismens utveckling, 2. att beslutar aU tillSveriges turisträd anvisa . för 7extra marknadsföringsinsatser enligt de riktlinjer som anges i motionen, 1** 1986/87. 3. att beslutar begära att regeringen ikontakt med näringslivet KrU 1986/87:20 verkar för att näringslivet satsar ett belopp av samma storlek som anvisas tillSveriges turisträd för utökad marknadsföring av som turistland, 4. att beslutar avskaffabegreppet primära rekreationsområden, 5. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om turistråds ekonomiskaansvar för utvecklandet av ett nytt rikstäckande bokningssystem som skallersätta BOKSER, 6. att beslutar begära attregeringen ser över sammansättningen av turistråds styrelse i enlighetmed vad som anförs i motionen, 7. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att främja turismensutveckling. I motion l986/87:Kr434 av m. fl. (s) yrkas,såvitt nu är i fråga, med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87:A493 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av det statliga stödet till turismen ochbehovet av statens engagemang i utbildning, marknadsföring och utveckling avturismen. I motion 1985/86:K6I5 av Per () och IngridHemmingsson (m) yrkas att hos regeringen begär förslag till åtgärderför att komma till rätta med gränsdragningsproblemen mellan turistföretag ochstat/kommun. Motionenhar överflyttats till kulturutskottet från . 1 propositionen föresläs att anslagettill turism och rekreation höjs med till 80 392 000 kr.Från anslaget utgår medel till turistråds verksamhet samt tillmarknadsföring. Vidare lämnas bidrag fill utvecklings- och försöksverksamhetinom turist- och rekreationssektorn efter prövning av en delegation som lyderunder . Från anslaget lämnas i mån av resurser också bidrag tilluppförande av turist- och rekreationsanläggningar av riksintresse samt tillvissa ideella organisationer. har till uppgift att utveckla svensk turismoch genom marknadsföringsåtgärder förbättra svensk bytesbalans ochsysselsättning samt stödja regional utveckling. skall även medverkatill att förbättra möjligheterna för breda folkgrupper till turism ochrekreation. 1 propositionen framhålls att turismområdet har fått enökad betydelse i vårt samhälle. 1 finns goda naturliga förutsättningarför att vidareutveckla turismen. Föredraganden anser att turistnäringensmarknadsföring kan förbättras. De statliga insatserna bör inriktas mot attstödja ansträngningarna att öka svenskars och utlänningars efterfrågan påturism och rekreation i . Det redovisas att koncentrerar sinverksamhet till två områden utveckling av nya möjligheter resp. service tillreseindustri och samhälle. Frågor som rör inriktningen av verksamhetförs fram i fyra mo tioner. Enligt motion Kr4l8 (s) mäste de sociala målen för fritids- och rekrea tionspolitiken tydligare markeras än vad som är fallet. somåberopar de av angivna målen för rekreationspolitiken, an- KrU1986/87:20 ser att marknadsföringen måste inriktas på eftersatta grupper ochatt befintliga hinder för utnyttjande av fritidsutbudet måste undanröjas. Vid behandlingen av regeringsförslag om turist-och rekreationspolitiken uttalade utskoUet (KrU 1983/84:22) bl. a. aU det ärviktigt au i princip alla medborgare bereds möjlighet att ta del av de värdensom turismen i kan erbjuda och att de kan utnyttja sin fritid i sädanaformer som var och en önskar. Det är särskilt angeläget, framhöll utskottet,att samhället på olika sätt gör de svagast ställda grupperna och individernadelaktiga i de rekreationsmöjligheter som turismen inom ger. Dennamålsättning gäller fortfarande. har en viktig funktion när detgäller att se till att samhällets insatser utformas så att de kan komma allatill godo och bidra till att minska existerande sociala och ekonomiska hinderför att utnyttja de resurser för turism och rekreation som finns i . Av verksamhetsberättelse /86 framgårbl. a. att marknadsföringen har inriktats på att lyfta fram och propagera förSverigesemester genom olika projekt, t. ex. broschyren är fantastiskt.1 denna broschyr, som producerades i 25 miljoner exemplar, presenterades ävenprisbilliga semestermöjligheter. I ett annat projekt rätt tillrekreation har Turisträdet låtit ta fram faktasammanställningar om fritid ochhemmasemester samt ett handlingsprogram för rekreation och turism för alla. Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionKr418 inte påkallar någon åtgärd. Utskottet förutsätter härvidlagatt även i fortsättningen uppmärksammar behovet av insatser ienlighet med vad utskottet anförde vid behandlingen av turist- ochrekreationspolitiken. I motion Kr430 (c) begärs att regeringen skall låtautarbeta en plan för turismens utveckling i . Motionärerna anför att ensådan plan bör ange en målsättning på minst en femprocentig årlig ökning av turismen.Dé anser att en plan med målsäuning för hela landet skulle underlätta planeringenpå regional och lokal nivå. har i uppdrag att utarbeta en strukturplan förturism och rekreation i . Syftet med strukturplanen är bl. a. att underlättaen samordning av närings- och regionalpolitiska åtgärder med åtgärder inomturist- och rekreationspolitiken. Även förutsättningar för olika resmål, tillgångentill anläggningar, kommunikationer, natur- och miljöförutsättningar ochutflyktsmål kommer aU ingå i strukturplanen. Enligt vad utskottet erfaritkommer strukturplanen au kunna läggas fram . 1 detta sammanhang är det enligt utskottets mening viktigtatt hålla i minnet att representerar en liten del i de totala resurser som satsas på att utveckla och driva svensk turism och reseindustri och att det på regional och lokal nivå görs stora insatser för att utveckla turismen. Kom munerna är själva engagerade i anläggningar och drift av dessa. Företagen inom turistnäringen gör mycket betydande ekonomiska satsningar. Turist rådets uppgift är bl. a. att på olika sätt stödja de insatser som görs och utveckla marknadsföring såväl inom som utom landet. Det kan enligt ut- 9 skottetsmening knappast vara möjligt eller ens önskvärt att staten genom Turisträdetskulle lägga fast en för hela landet gällande plan med riktlinjer KrU1986/87:20 Utskottet avstyrker alltså motion Kr430 yrkande I samma motion yrkas att ett anslag om 50 milj. kr. skallanvisas till utöver vad som har föreslagits i budgetpropositionen avsett för utökade marknadsföringsinsatser. Motionärerna erinrar om attTuristrädet i sin anslagsframställning har lagt fram förslag om ett nyttanslag för en treårig investering i svensk turism på sammanlagt 250 milj. kr.varav 60 milj. kr.