bet · GA01LU17 · 1986-12-31 00:00:00 — om inteckning av bostadsrätt 1 betänkandet behandlar utskottet två motioner (m och c)vari tas upp frågan om införande av en möjlighet att inteckna bostadsrätt.Utskottet avstyrker bifall till motionerna. Mot ställningstagandet reserverarsig m-, fp- och c-lcdamöterna. Motion 1986/87:L503 av m. fl. (m) variyrkasatt hos regeringen begiir förslag till författningsändring såatt inteckning av bostadsrätt möjliggörs. Motion 1986/87:L504 av m. fl. (c) vari yrkasatt hos regeringen begär utredning och förslag tillförfattningsiindring så att inteckning i bostadsrätt möjliggörs. 1 bostadsrättslagcn (1971:479) saknas särskildabestämmelser om pantsättning av bostadsrätt. Bestämmelserna i lagen tarnämligen i huvudsak sikte på att reglera rättsförhållandet mellanbostadsrättsföreningen och bostadsrättshavaren. Förhållandet mellanbostadsrättshavaren och tredje man får därför bedömas efter alliniinnacivilrättsliga regler. Trots avsaknaden av bestämmelser om pantsättning avbostadsrätt har bostadsrätt utnyttjats som pantobjekt. Det som dåpantsätts kan sägas vara det ekonomiska värde som bostadsrätten representerar.Pantsättningen sker genom avtal om pantförskrivning. Några särskildaformföreskrifter för sjiilva avtalet mellan parterna finns inte, menregelmässigt torde ett sådant a\tal upprättas skriftligen. Vid bedömandet a\- hur en pantsättning bör vara beskaffadför att vara giltig mot bostadsriittshavarens övriga borgenärer har i vissutsträckning reglerna om enkla skuldebrev i lagen (1936:81) om skuldebrev fåtten analog tillämpning. Det innebär att pantsättiiingen inte anses giltig förränbostadsrättsföreningen åtgärden. Underrättelsen skall enligl49 S bostadsrättslagen antecknas i lägenhetsförteckiiingen. Föreningen har skyldighetatt på begiiraii av bostadsrättshavaren lämna utdrag ur förteckningenbeträftäiidc lägenheten (50 S). Sådant utdragskall innehålla bl. a. uppgift omanteckning om pantsättning. 1 Rik.ulagen I98Ö/S7. Rällelse: S. 4 rad 12 Tilliigg: Vissa regler av intresse för frågan om pantsättning avbostadsrätt finns i LU 1986/87:17 lagen (1959:157) med särskilda bestämmelserom makars gemensamma bostad. Av 5 och 6 §§ i denna lag framgår att om make utanden andra makens samtycke överlåter eller pantsätter bostadsrätt till lägenhetsom utgör makarnas gemensamma bostad, kan den andra maken i vissa fall yrka attöverlåtelsen eller pantsättningen skall återgå. Motsvarande gäller enligt 4 och5 §§ lagen (1973:651) om ogifta samboendes gemensamma bostad. En pantsatt bostadsrätt kan alltid utmätas förpanthavarens fordran (5 kap. 1 och 13 §§ utsökningsbalken). Panthavaren harockså enligt 4 § första stycket 2. förmånsrättslagen (1970:979) s. k. särskildförmånsrätt för sin fordran vid utmätning eller konkurs. I syfte att stärka pantens värde som säkerhet har i 37 §bostadsrättslagen tagits in bestämmelser om skyldighet för bostadsrättsföreningatt underrätta panthavare när bostadsrättshavare häftar i skuld tillföreningen. 1 paragrafen föreskrivs (tredje stycket) att om enbostadsrättsförening har underrättats om pantsättning av en bostadsrätt såskall föreningen i sin tur underrätta panthavaren så snart bostadsrättshavarenhar obetalda avgifter till föreningen som överstiger en månadsavgift ochbostadsrättshavaren dröjer med betalningen . sin underrättelseskyldighet har föreningen vid en försäljning påoffentlig auktion företräde till betalning före panthavaren endast i fråga ombelopp som skulle ha betalats innan underrättelse skulle ha skett. Motiveringen till yrkandet i motion L503 (m) finns imotion 1986/87:Bo413.1 den sistnämnda motionen framhålls att en möjlighet attinteckna en bostadsrätt bör införas. Bostadsrättens värde som kreditsäkerhetskulle därigenom öka, vilket skulle medföra att lånen blir billigare, och flermänniskor får då möjlighet att förvärva en bostadsrätt. I motiveringen till yrkandet i motion L504 (c) hävdas attinnehav av bostad med bostadsrätt i likhet med ägande av småhus har betydandefördelar från samhällsekonomisk och famitjeekonomisk synpunkt. Det kanemellertid vara svårt att få län för förvärv av bostadsrätt på lika förmånligavillkor som de som gäller vid förvärv av småhus. En orsak till skillnaden ilånevillkor är enligt motionärerna att bostadsrätten anses ha ett sämre värdesom pant, eftersom den inte kan intecknas. Motionärerna erinrar om att enmotion i ämnet behandlades av (LU 1983/84:4). Motionen remissbehandlades,varvid flertalet remissinstanser ställde sig positiva till att frågan utreddes.Enligt motionärerna finns det skäl att nu göra den utredning somremissmajoriteten då förordade. Frågan om införande av en möjlighet att intecknabostadsrätt har åtskilliga gånger prövats av , (seLU 1985/86:20), med anledning av motioner. På hemställan av utskottet harmotionerna avslagits hänvisade utskottet till att några nya omständigheter LU1986/87:17 som kunde motivera en ändring i regelsystemet inte hade framkommit(LU 1985/86:20). Beträffande frågans tidigare behandling i övrigt hänvisas tillLU 1983/84:4 och LU 1983/84:16. tillkallades en utredare med uppgift att se överbostadsrättslagen. Enligt direktiven (Dir 1986:5) skall utredaren undersöka hurlagstiftningen fungerat i praktiken och föreslå de ändringar som kan behövas.Vidare skall han lägga fram förslag om sådana ändringar i lagstiftningen sömkan underlätta och främja en övergång till bostadsrätt från andra former avandelsboende. Däremot ingår det inte i uppdraget att ta upp sådana frågor om bostadsrätti vilka klara ställningstaganden gjorts i . Till dessa frågorhänförs bl. a. frågan om inteckning i bostadsrätt. I betänkandet behandlas två motioner vari tas upp fråganom införande av en möjlighet att inteckna bostadsrätt. saknas möjlighet för en bostadsrättshavareatt få inteckning i bostadsrätten. har bostadsrätter ändåutnyttjats söm pantobjekt. Pantsättningen sker genom avtal om pantförskrivningav bostadsrätten, och reglerna om enkla skuldebrev i lagen (1936:81) omskuldebrev tillämpas i viss utsträckning analogt. Detta innebär bl.a. attbostadsrättsföreningen måste underrättas om pantsättningen för att denna skallbli giltig mot pantsättarens borgenär. En pantsatt bostadsrätt kan utmätas förpanthavarens fordran, och panthavaren har särskild förmånsrätt för sin fordranenligt förmånsrättslagen (1970:979). I förmånsrättshänseende belastasbostadsrätten emellertid i första hand av bostadsrättsföreningens eventuellafordringar på obetalda avgifter. I syfte att motverka de olägenheter som dennaordning kan medföra för panthavaren har i bostadsrättslagen (1971:479) införtsbestämmelser om skyldighet för bostadsrättsförening att underrätta panthavarenså snart bostadsrättshavaren står i skuld till föreningen för obetaldaavgifter av viss omfattning. I motion 1986/87:L503 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag till författningsändringar så att inteckning avbostadsrätter möjliggörs. Enligt motionärerna skulle bostadsrätternas värdesom kreditsäkerhet härigenom öka, vilket skulle medföra att lånen blevbilligare, och fler människor får då möjlighet att förvärva en bostadsrätt. I motion 1986/87:L504 (c) påpekas att det kan vara svårtatt få lån för förvärv av bostadsrätt på lika förmånliga villkor som de somgäller vid förvärv av småhus. En orsak till skillnaden i lånevillkor är enligtmotionärerna att en bostadsrätt anses ha sämre värde som pant, eftersom deninte kan intecknas. Motionärerna yrkar att hos regeringen begär attregeringen efter utredning av frågan lägger fram förslag till sådanaförfattningsändringar att det blir möjligt att inteckna en bostadsrätt. Utskottet erinrar om att motioner med samma syfte som denu aktuella LU 1986/87:17 åtskilliga gånger behandlats av . Påhemställan av lagutskottet har motionerna avslagits. Som skäl förställningstagandena har utskottet anfört att utvecklingen visa!att bostadsrätt anses som en tämligen -god säkerhet för lån till förvärv avbostadsrätt och att det inte synes föreligga något behov av ytterligaremöjligheter att belåna bostadsrätter. Sedan frågan senast prövades (LU1985/86:20) har några nya omständigheter inte framkommit som ger utskottetanledning att frångå sin tidigare inställning. Utskottet avstyrker därförbifall till motionerna. attriksdagen avslår motionerna 1986/87:L503 och 1986/87:L504. Närvarande: (), (). (), (), (), (), (), (), BengtHarding (), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och KerstiJohansson (c) anser dets att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "till motionerna"bort ha följande lydelse: Utskottet anser att upplåtelseformen bostadsrätt ilikhetmed småhusägan-det har betydande fördelar från både samhällsekonomisk ochfamiljeekonomisk synpunkt. Det är därför enligt utskottets mening rimligt attmöjligheterna att få lån \id förvärv av bostadsrätt och småhus är likvärdiga. I likhet med motionärerna anser utskottet attbostadsrättens värde som krcditsäkerhei bör stärkas. Detta kan enligtutskottets mening bäst åstadkommas genom införande av möjlighet att intecknabostadsrätt. Vid remissbehandling av en motion med samma syfte som denu aktuella ställde sig också flera remissinstanser bakom motionens syfte (seLU 1983/84:4). På grund av det anförda bör regeringen enligt utskottetsmening liigga fram förslag om erforderliga författningsändringar så attmöjlighet att inteckna hostadsiäit uppnäs. Utskottet tillstyrker därför bifalltill motionerna L,'03 och L504. dels attutskottet bort hemställa LU 1986/87:17 att med bifall till motionerna 1986/87:L503 och1986/ 87:L504 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omförslag till författningsändringar så att inteckning av bostadsrätt möjliggörs.