bet · GA01LU32 · 1986-12-31 00:00:00 — någraandra synnerliga skäl för det. Uppskov får begäras även av en borgenär varsrätt kan bero därav. Om en auktion är utsatt, skall konkursboet betala denkostnad som blir onyttig genom uppskovet. Hade utmätningssökanden inte panträtt och skall den förmånsrättsom han har vunnit genom utmätningen gå åter, skall även utmätningen gå åter omförvaltaren begär det innan egendomen har blivit såld. Rättegång vid konkurs m. m. 9 § Pågår en rättegång mellan gäldenären och någon annanom sådan egendom som hör fill konkursboet, får konkursboet överta gäldenärens talan. Om boet, trots att det har underrättats om rättegången, inte övertar gäldenärens talan, skall egendomen anses inte tillhöra konkursboet. Egen domen får inte så länge konkursen pågår utmätas för en fordran som kan göras gällande i konkursen. Om konkursboet övertar gäldenärens talan, tillämpas beträffande boets skyldighet att svara för rättegångskostnad vad som i föreskrivs om den till vilken överlåtelse har ägt rum enligt 13 kap, 7 § samma balk. Förs talan mot gäldenären angående en fordran som kangöras gällande i konkursen, får konkursboet inträda i rättegången vid sidan avgäldenären. Gäldenären skall undertätta domstolen or" konkursen ide fall som avses i första och andra styckena. Domstolen skall lämnakonkursboet meddelande om rättegången, 10 § Anser förvaltaren att ett förlikningsanbudangående en osäker eller tvistig tillgång bör antas, får gäldenären själv med skyldighet att lämna redovisning till konkursboet utföra tvisten, om han ställer säkerhet för vad som bjuds genom förlikningen. 4 kap. Återvinning till konkursbo 1 § Återvinning till konkursbo får på begäran av boetske i enlighet med vad som anges i detta kapitel. Återvinning får dock inte ske av 1, betalning av skatt eller avgift som avses i 1 § lagen(1971:1072) om förmånsberättigade skattefordringar m.m., om fordringen var förfallen till betalning, 2. betalning av eller förmånsrätt för underhållsbidragenligt äktenskaps- eller , om bidragsbeloppet var förfallet till betalning och den underhällsberättigade inte har gynnats på ett otillbörligt sätt, 2 § Med fristdag avses dagen då ansökningen omgäldenärens försättande i konkurs kom in till tingsrätten. Har god man förordnats enligt ackordslagen (1970:847)avses med frist dag i stället dagen för ansökningen om detta, såvida konkursansökningen har gjorts från det att verkan av godmansförordnandet förföll eller, när förhandling om offentligt ackord har följt, ackordsfrågan avgjordes, , Har ett dödsbo avträtts till förvaltning avboutredningsman avses med fristdag dagen för ansökningen om detta, såvida boutredningsman har 44 förordnats senare än tremånader före den dag som annars skulle anses LU 1986/87: 32 som fristdag. 3 §Som närstående till gäldenären anses den som är gift med gäldenären eller är syskon eller släkting i rätt upp- eller nedstigande led tillgäldenären eller är besvågrad med honom i rätt upp- eller nedstigande led eller så att den ene är gift med den andres syskon samt den som på annat sätt står gäldenären personligen särskilt nära. Somnärstående till en näringsidkare eller en juridisk person anses vidare 1, den som har en väsentlig gemenskap med näringsidkaren eller denjuridiska personen som är gmndad på andelsrätt eller därmed jämförligtekonomiskt intresse, 2, den som inte ensam men tillsammans med en närstående till honom harsådan gemenskap med näringsidkaren eller den juridiska personen som sägs under1, 3, den som genom en ledande ställning har ett bestämmande inflytande öververksamhet som näringsidkaren eller den juridiska personen bedriver, 4, den som är närstående till någon som enligt 1-3 är närstående, 4 §Avhändelse av fast egendom anses inte ha ägt rum förrän lagfart har sökts. 5 §En rättshandling, varigenom på ett otillbörligt sätt en viss borgenär har gynnats framför andra eller gäldenärens egendom har undandragits borgenärerna eller hans skulder har ökats, går åter, om gäldenären var eller genom förfarandet, ensamt eller i förening med annan omständighet, blev insolvent samt den andre kände till eller borde ha känt till gäldenärens insolvens och de omständigheter som gjorde rättshandlingen otillbörlig. Närståendetill gäldenären skall anses ha sådan kännedom som anges i första stycket, omdet inte görs sannolikt att han varken hade eller borde ha haft sådan kännedom. Omrättshandlingen ägde rum före fristdagen, går den åter endast närden har gällt någon närstående till gäldenären, 6 §En gåva går åter, om den har fullbordats senare än före fristdagen. En gåva som har fullbordats men senare än eller, när den har skett till någon som är närstående till gäldenären, tre är före fristdagen går åter, om det inte visas att gäldenären efter gåvan hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbart motsvarade hans skulder. Förstastycket gäller även köp, byte eller annat avtal, om det med hänsyn tillmissförhållandet mellan utfästelserna på ömse sidor är uppen-. bart, attavtalet delvis har egenskap av gåva. Understödoch sedvanliga gåvor som inte stod i missförhållande till gäldenärensekonomiska förhållanden är undantagna från återvinning enligt denna paragraf 7 § Bodelning mellan gäldenären och hans make eller dennes dödsbo, vid vilken gäldenären hareftergett sin rätt i avsevärd mån eller avstått från 45 egendom mot att en fordranmot honom har lagts ut på hans lott, går i , LU 1986/87: 32 motsvarande mån åter, om bodelningshandlingen har kommit in till rätten Bilaga1 senare än förefristdagen och det inte visas att gäldenären efter bodelningen hade kvarutmätningsbar egendom som uppenbart motsvarade hans skulder, 8 §Betalning av lön, arvode eller pension, som har skett senare än före fristdagen och som uppenbart översteg vad som kunde anses skäligt med hänsyn ull gjord arbetsinsats, verksamhetens lönsamhet och omständigheterna i övrigt, går åter till belopp motsvarande överskottet. Harbetalningen skett men senare än eller, när den skett tillnågon som är närstående till gäldenären, före fristdagen, går den åter imotsvarande mån, om det inte visas att gäldenären efter betalningen hade kvarutmätningsbar egendom som uppenbart motsvarade hans skulder, 9 §Överföring av medel till pensionsstiftelse, som har skett senare än före fristdagen och som har medfört att stiftelsen fått över skott på kapitalet, går äter till belopp motsvarande överskottet. Har över föringen skett men senare än eller, när åtgärden väsent ligen har gynnat gäldenären eller närstående till honom, före fristda gen, går den åter i motsvarande mån, om det inte visas att gäldenären efter överföringen hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbart motsvara de hans skulder. i annat fall än som sägs i första stycket går åter, omöverföringen har skett senare än före fristdagen. Har överföringenväsentligen gynnat gäldenären eller närstående till honom, går den också åter,om åtgärden har skett men senare än tvä år före fristdagen och detinte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Överföringav medel till personalstiftelse går åter, om överföringen har skett senare före fristdagen. Har överföringen skett men senare änett år eller, när åtgärden väsentligen har gynnat gäldenären eller närståendetill honom, tre är före fristdagen, går den åter, om det inte visas attgäldenären efter överföringen hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbartmotsvarade hans skulder. Omrätt att i särskilda fall återkräva försäkringspremier m,m, finns detföreskrifter i 117 § lagen (1927:77) om försäkringsavtal, 10 §Betalning av en skuld, som har skett senare än före fristdagen och som har gjorts med annat än sedvanliga betalningsmedel, eller med belopp som avsevärt har försämrat gäldenärens ekonomis ka ställning, går åter, om den inte med hänsyn till omständigheterna ändå kan anses som ordinär. Har betalningen skett till någon som är närstående till gäldenären men senare än före fristdagen, går den åter, om det inte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Vadsom i första stycket sägs om återvinning av betalning tillämpas också närkvittning har skett, om borgenären enligt 5 kap. 15 eller 16 § inte hade varitberättigad att kvitta i konkursen. 11 § Betalning för en växel eller en check går åter i de fall som avses i 10 § endast i den månden som mottog betalningen hade kunnat vägra att " göra det utan att förloraväxel- eller checkrätt mot någon annan hos vilken LU 1986/87: 32 han kunde erhålla täckning. Omåtervinning av en betalning är utesluten till följd av vad som sägs i förstastycket, är den som skulle ha burit den slutliga förlusten om betalningen hadeuteblivit skyldig att utge ersättning under samma förutsättningar som hadegällt för återvinning, om betalningen hade skett till honom som borgenär. 12 §Säkerhet som gäldenären har överlämnat senare än före fristdagen går åter, om den inte var betingad vid skuldens tillkomst eller inte har överlämnats utan dröjsmål efter skuldens tillkomst. Har säkerhe ten överlämnats till någon som är-närstående till gäldenären men senare än före fristdagen, går den åter under angivna fömtsätt- ningar, om det inte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Medöverlämnande av säkerhet jämställs annan åtgärd av gäldenären eller borgenärensom är avsedd att trygga borgenärens rätt. Närsäkerheten förutsätter inskrivning, skall dröjsmål som sägs i första stycketanses föreligga om ansökan har gjorts senare än på den inskrivningsdag sominträffar näst från skuldens tillkomst, 13 §Förmånsrätt eller betalning som en borgenär har vunnit genom ut mätning går åter, om förmånsrätten har inträtt senare än före fristdagen. Har utmätningen skett till förmån för någon som är närstående till gäldenären, går förmånsrätten eller betalningen också åter, om för månsrätten har inträtt men senare än före fristdagen och det inte visas att gäldenären varken var eller genom åtgärden blev insolvent. Förmånsrättpå grund av betalningssäkring går åter, om förmånsrätten har inträtt senare före fristdagen. 14 §Vid återvinning skall den egendom som gäldenären har utgett åter bäras till konkursboet. Densom har lämnat gäldenären något vederlag för egendomen har rätt att återfå vadhan har utgett. Detta gäller dock inte ett sådant vederlag som inte har kommitboet till godo, om den som lämnade vederlaget hade eller borde ha haft kännedomom att gäldenärens avsikt var att undanhålla borgenärerna detta. Finnsden egendom som skall återbäras enligt första eller andra stycket inte ibehäll, skall ersättning för dess värde utges. Är återbäring av viss egendomförenad med särskild olägenhet för den förpliktade, kan det medges honom attutge ersättning i egendomens ställe, 15 §Den som är skyldig att återbära egendom skall även utge den avkast ning som belöper efter det att återvinning påkallades. Utgörs egendomen av ett penningbelopp eller skall ersättning utges för egendo mens värde, utgår ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) till och med den dag då skyldighet att återbära beloppet eller utge ersättningen inträder och enligt 6 § räntelagen för tiden därefter. Skallnågon återbära egendom vid återvinning enligt 5 §, kan han förkla ras skyldig att utge även avkastning som belöper från det att han 47 mottog egendomen till dessatt återvinning påkallades. Ränta för sådan fid LU 1986/87: 32 beräknas enligt 5 § räntelagen. Densom har lagt ned nödvändig eller nyttig kostnad på egendom som återbärs harrätt ersättning för denna, om det inte finns särskilda skäl mot det. Återvinnsen säkerhet som grundas på inteckning, skall inteckningshandlingen återställaseller, om den behövs som bevis för fordringen, tillhandahållas för utbyte ellerdödning av inteckningen. Kan det inte ske, skall ersättning utges, 16 §Har tredje man ställt egendom som säkerhet för en förpliktelse av gäldenären och återfått säkerheten sedan gäldenären har fullgjort förplik telsen, är den som har återställt säkerheten inte skyldig att vid återvinning återbära mer än vad som överstiger säkerhetens värde, om han inte kan återfå denna och inte heller, när han återställde säkerheten, kände till eller borde ha känt till gäldenärens insolvens. Tredjeman är skyldig att till borgenären eller, om konkursboet begär det, direkt tillboet på nytt utge säkerheten eller ersätta dess värde under sammaförutsättningar som skulle ha gällt för återvinning av fullgörelsen, om den istället hade skett till honom. Förstaoch andra styckena tillämpas också när tredje man har ingått borgen förgäldenärens förpliktelse och gäldenären har fullgjort förpliktelsen, 17 § Skyldighet för någon annan än konkursboet attenligt 14, 15 eller 16 § utge egendom eller ersättning, återställa ellertillhandahålla en inteckningshandling eller på nytt ställa säkerhet ellerborgen kan jämkas, om det finns synnerliga skäl. 18 § Om egendom som kan återvinnas har överlåtits tillannan, har konkursboet samma rätt till återvinning mot denne, om han kändetill eller borde ha känt till de omständigheter som grundar denna rätt. 19 § Förvaltaren får påkalla återvinning 1. genom att väcka talanvid allmän domstol, 2. genom att göra anmärkning mot bevakning eller isamband med utdelningsförfarandet bestrida yrkande i annan ordning ombetalnings-eller förmånsrätt i konkursen eller 3. genom att göra invändning mot annat yrkande som irättegång framställs mot konkursboet. Omförvaltaren inte vill påkalla återvinning och inte heller ingår förlikning isaken, får en borgenär påkalla återvinning genom att väcka talan vid allmändomstol. Föråtergång av förmånsrätt som har vunnits genom utmätning eller genombetalningssäkring behövs inte någon särskild åtgärd, 20 §Talan vid allmän domstol om återvinning får väckas för konkursbeslutet. Talan får även väckas från det att anledning därtill blev känd för konkursboet. sig fast egendom eller ärdet fråga om återgång av en bodelning, får talan 48 ävenväckas från den dag då lagfart söktes eller bodd- LU1986/87: 32 ningshandlingen gavs in till rätten. En borgenär som för talan svarar för rättegångskostnadenmen har rätt att få ersättning för denna av boet, i den mån kostnaden täcks avvad som har kommit boet till godo genom rättegången, 21 § Den som med anledning av återvinning får en fordran ikonkursen behöver inte bevaka fordringen. Om utdelning har ägt rum, är han vid återbäring till boet berättigad att avräkna vad som borde ha tillkommit honom som utdelning enligt tidigare utdelningsförslag, om fordringen då hade varit känd. Vid senare utdelning skall utdelning beräknas för vad som kan återstå av en sådan fordran. Fordringar som kan göras gällande 1 § I konkurs får endast en fordran som har uppkommitinnan konkurs- beslutet meddelades göras gällande, om inte något annat följer av 3 kap. 2§. En fordran får göras gällande i konkurs även om den. ärberoende av villkor eller inte är förfallen till betalning, 2 § I konkurs får inte fordran på lön, arvode ellerpension göras gällande i den mån fordringen uppenbart överstiger vad som kan anses skäligt med hänsyn till gjord arbetsinsats, verksamhetens lönsamhet och omständighe terna i övrigt. Den som enligt 4 kap, 3 § skall anses som närstående tillgäldenären får inte göra gällande sådan fordran i vidare mån än som kan ansesskäligt med hänsyn till vad som angetts i första stycket och inte i något fallför längre fid tillbaka än innan konkursansökningen kom in tilltingsrätten, 3 § En fordran på pension får i konkurs inte görasgällande till den del den betalas av en pensionsstiftelse. Fordringar med solidariskt betalningsansvar 4 § Har flera utfäst eller pä något annat sätt ådragit sigsolidariskt betalningsansvar och är skulden delvis betald, skall utdelning förborgenärens återstående fordran i en solidariskt ansvarig gäldenärs konkursberäknas på fordringens belopp utan avdrag för avbetalning som en medgäldenärhar gjort, 1, om avbetalningen har skett genom ackord, konkurs ellerannan fördel ning av en insolvent medgäldenärs bo, 2, om den har skett senare än tremänader före den i 4 kap, 2 § angivna fristdagen eller 3, om och i den män avbetalningen harmedfört rätt för medgäldenären' -att söka tillbaka beloppet avkonkursgäldenären (regressrätt). Har konkursgäldenären infriat en medgäldenärsregressfordran och äger återvinning därav inte rum, skall dock avdrag göras. Om utdelningen överstiger borgenärens återstående fordran,skall över skottet fördelas enligt vad söm följer av gäldenärernas inbördes ansvarig het för fordringen, 49 4 1986/87. Hurutdelning för en fordran hos ett handelsbolag beräknas i en bolags- LU1986/87: 32 mans konkurs är föreskrivet i 2 kap, 20 § lagen (1980:1102) om handelsbo- Bilaga1 lag och enkla bolag, 5 §När avbetalning har skett på en fordran för vilken flera är solidariskt ansvariga och utdelning till borgenären enligt 4 § skall beräknas på ett högre belopp än den återstående fordringen, skall utdelningen beräknas gemensamt för borgenären och en medgäldenär som har en regressfordran. Borgenären har företräde till betalning framför medgäldenären. Om flera medgäldenärer har rätt betalning av det som återstår sedan borgenären har fått sitt, skall överskottet fördelas mellan dem enligt vad som följer av gäldenärernas inbördes ansvarighet för fordringen. Förstastycket gäller i tillämpliga delar även när en medgäldenär gör gällande enregressfordran med anledning av vad han senare kan komma att betala utöver vadsom bör belöpa på honom, 6 §Om en borgenär uppbär utdelning i fall då konkursgäldenären har ställt säkerhet i sin egendom för en regressfordran som en solidariskt ansvarig medgäldenär kan få mot honom, minskas medgäldenärens rätt att utnyttja säkerheten med utdelningens belopp, i den mån utdelningen har beräknats på belopp som svarar mot säkerhetens värde. Förstastycket tillämpas också när konkursgäldenären har en fordran hos medgäldenärensom denne hade kunnat använda till kvittning, 7 § Om en solidariskt ansvarig medgäldenär har betaltskulden senare än före den i 4 kap, 2 § angivna fristdagen, skallutdelning för den regressfordran som han därigenom har fått beräknas på sammabelopp som skulle ha tillämpats i fråga om utdelning till borgenären om skuldeninte hade betalts. Har någoii annan solidariskt ansvarig medgäldenär en regressfordranmed anledning av en tidigare avbetalning, skall dock utdelningen fördelasmellan medgäldenärerna enligt vad som följer av gäldenärernas inbördesansvarighet för fordringen, 8 § Om en solidariskt ansvarig gäldenär har försattsi konkurs och om den konkursen inte har avslutats innan en medgäldenär försättsi konkurs, har den förres konkursbo rätt till andel i överskott enligt 4 §tredje stycket även om regressfordringen inte har bevakats i medgäldenärenskonkurs, 9 § Vad som sägs i 4-8 §§ om solidarisktbetalningsansvar fillämpas också i de fall där borgenären har fått pant ellerannan säkerhet i tredje mans egendom. Vissafordringar som är beroende av villkor 10 §Är en fordran beroende av ett villkor som innebär att borgenären inte har rätt att utfå fordringsbeloppet om inte viss omständighet inträffar, skall utdelning för fordringen inte beräknas i ett utdelningsförslag, om det saknas anledning att anta att villkoret kommer att uppfyllas. Beräkningav ränta på fordringar under konkurs m.m. 11 § För en fordran som ärförenad med förmånsrätt och som löper med ränta skall ränta beräknas till den dag då utdelningsförslaget upprättas eller, om medlen betalasut i förskott, dagen för utbetalningen, 50 Om en fordran som är förenad med förmånsrätt men som intelöper med LU 1986/87: 32 ränta hade kunnat göras räntebärande genom delgivning av stämning eller Bilaga 1 av ansökanom lagsökning eller betalningsföreläggande, skall ränta för den beräknas enligt5 § räntelagen (1975:635) för konkursbeslutet, om fordringen då varförfallen till betalning och annars från den senare dag då fordringen förfallertill betalning. Räntan skall beräknas fill dag som avses i första stycket. För fordringar utan förmånsrätt beräknas förkonkursbeslutet ränta mellan borgenärerna endast om boet räcker till betalningav mer än beloppet av alla fordringar i konkursen utan förmånsrätt, iförekommande fall inberäknat vid konkursbeslutet upplupen ränta. Räntan bestämsmed tillämpning av första och andra styckena, 12 § För en fordran som inte löper med ränta föreförfallodagen skall utdelning beräknas endast pä det belopp som efter femprocents årlig ränta utgör fordringens värde nedan angiven dag, om fordringendå inte var förfallen, nämligen 1. om fordringen utgår fullt eller med förmånsrätt,den dag då utdelnings förslaget upprättas, 2, om fordringen inte är förenad med förmånsrätt ochinte utgår fullt, dagen för konkursbeslutet. Betalas medel ut i förskott till borgenären för en fordransom avses i första stycket 1 och var fordringen då inte förfallen, skallutdelningen i stället beräknas efter fordringens värde på betalningsdagen. Värdering av vissa fordringar 13 § En fordran avseende en förmån som inte utgår ipengar skall vid utdelning uppskattas till skäligt belopp. En fordran på pension som inte är förfallen till betalningden dag då utdelningsförslaget upprättas skall uppskattas till det belopp sommotsvarar upplupen del av pensionsutfästelsen . Uppskattningen skermed ledning av 2 och 3 §§ lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelsem.m. En fordran på ränta eller annan förmån som skall utgå under någons livstidoch som inte är förfallen till betalning den dag då utdelningsförslagetupprättades skall uppskattas med ledning av 3 § angivna lag. En fordran i utländskt myntslag skall beräknas efter denkurs som gäller den dag då utdelningsförslaget upprättas. Betalas medel ut iförskott borgenären, sker beräkningen efter kursen pä betalningsdagen. 14 § Om en gäldenär som i en konkurs har fåttackord återigen blir försatt i konkurs innan ackordet har fullgjorts, har en borgenär vars fordran har satts ned genom ackordet rätt till utdelning för fordringens hela ursprungli ga belopp med avdrag för vad han redan har uppburit. Han får dock inte uppbära mer än vad han har rätt till enligt ackordet. Första stycket tillämpas också när gäldenären har fåttackord enligt ackordslagen (1970:847), 15 § En fordran hos gäldenären som fär göras gällande ikonkursen kan av borgenären användas till kvittning mot en fordran som gäldenären hade mot honom när konkursbeslutet meddelades. Detta gäller dock inte om . kvittningvar utesluten utom konkurs på grund av fordringarnas beskaffen- LU1986/87: 32 Är en fordran beroende av ett villkor som innebär attborgenären har rätt att få ut fordringsbeloppet endast om viss omständighetinträffar, skall borgenären fullgöra sin förpliktelse trots att han annars hadehaft rätt att kvitta. Om han före den dag då utdelningsförslaget upprättasvisar att villkoret har uppfyllts, har han emellertid rätt att återfåmotsvarande belopp i den mån det inte överstiger vad han har att fordra. Finnsdet anledning att anta att villkoret kommer att uppfyllas senare, skall ett förborgenären beräknat belopp avsättas när utdelningsförslaget upprättas, 16 § En fordran mot gäldenären som har förvärvatsgenom en överlåtelse från tredje man senare än före den i 4 kap, 2 § angivna fristdagen fär inte användas till kvittning mot en fordran som gäldenären hade när borgenären förvärvade sin fordran. Detsamma gäller om en fordran mot gäldenären har förvärvats tidigare genom sådan överlåtelse och borgenären då hade skälig anledning att anta att gäldenären var insol vent. En borgenär söm har satt sig i skuld till gäldenären undersådana omständigheter att det är att jämställa med en betalning med annat änsedvanliga betalningsmedel får inte kvitta i den mån en sädan betalning hadekunnat bli föremål för återvinning. 17 § En fordran på ersättning som fillkommer enborgensman eller någon annan med anledning av en förpliktelse som han har infriat (regressford ran) anses vid tillämpningen av 15 och 16 §§ ha förvärvats när hans förpliktelse grundades. Även om bevakningsförfarande äger rum i konkursen, behöveren borgenär som har rätt att kvitta inte bevaka sin fordran i den män dentäcks av gäldenärens fordran.