bet · GA01NU15 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag m.m. på tilläggsbudget I inomindustridepartementets område (prop. 1986/87:25 delvis) NU 1986/87:15 Proposition1986/87:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1986/87 behandlas i detta betänkande såvitt gäller bilaga 9(industridepartementet) punkterna 3-11. Förutom anslag föreslås där vissabemyndiganden m. m. Vidarebehandlas - helt eller delvis - tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen. Motionerna gäller bl.a. försäljningen av statens aktier i , ränta på statens skuld till och vissavvecklingsproduktion vid . StatssekreterarnaRolf och jämte ytterligare företrädare förindustridepartementet har inför utskottet lämnat upplysningar i ärendet. Vidarehar verkställande direktör och direktörerna , , samt direktör , ,lämnat upplysningar rörande avvecklingsproduktion vid . Utskottettillstyrker regeringens förslag på samtliga punkter. Därmed avstyrkerutskottet motionsyrkanden om bl.a. avslag pä förslag om försäljning avaktierna i (m) och om medel till viss avvecklingsproduktion vidKockums AB (m; fp). Likaså avstyrker utskottet yrkanden (m; fp) om att riksdagenskall uttala sig för bl.a. en avveckling av statens ägarengagemang i . Molionerna får stöd i reservationer (m, fp). I dessa riktasockså kritik mot regeringen för bristande information till riksdagenbeträffande de föreslagna åtgärderna. 1.Statens vattenfallsverk: Kraftstationer m.m. Regeringen har under punkt3 (s. 30-37) föreslagit att 1. bemyndiga regeringenatt godkänna byte av kraftfillgångar med Stora 1 1986/87. i enlighet med vad som redovisats i propositio- NU 1986/87:15nen, 2. bemyndigaregeringen att godkänna att ikläder sig förpliktelser ifråga om framtida borgen och delägarlån till i enlighetmed vad som redovisats i propositionen, 3. till : Kraftstationer m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /87 anvisa ett reservationsanslag av . I propositionen redovisas en överenskommelse som harträffats mellan . ()och Industriverk om samverkan vid tillbyggnad och förnyelse av vissavattenkraftstationer i och . att verket från STORA förvärvar av aktierna iBullerforsens , vilket sedan samtliga utbyggnader genomförts väntas geverket.rätt till en årlig kraftproduktion av ca 233 GWh. harockså överenskommit med STORA om dels medverkan under vissa förutsättningarvid tillbyggnad av vattenkraftstationerna och Domnarvet i ,dels byte av vissa vattenkrafts-tillgångar. För förvärvet av aktier i skallvattenfallsverket till STORA erlägga 161,1 milj. kr., varjämte verket skallöverta ett delägarlån till bolaget från STORA på 45,4 milj. kr. Förvärvetinryms inte i gällande bemyndigande för regeringen att besluta om aktieförvärvm.m. inom vattenfallsverkets område. Avsikten är att kostnaderna för de planeradeutbyggnaderna i första hand skall länefinansieras med de befintligakraftstationerna som säkerhet. I syfte att säkerställa effektivaste möjligafinansiering avses dock staten vid behov lämna borgen eller delägariån, vilketförutsätter bemyndigande. I propositionen tas också upp frågan om vattenfallsverketsfinansiering av förvärvet av AB:s kraftverksrörelse. Då förvärvet gjordesår 1981 var avsikten att det skulle finansieras genom återlån av fonderadeavgifter enligt lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter föranvänt kärnbränsle m.m. (NU 1981/82:13). Som följd av att rätten till återlånhar avskaffats (NU 1985/86:25) föreslås nu att verkets återståendefinansieringsbehov, som uppgår till 331 milj. kr., täcks genom att medelanvisas för innevarande budgetår. Sammanlagtuppgår alltså behovet av ytterligare medel till 573,5 milj. kr. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och hemställer att 1. med bifall till proposition 1986/87:25 bilaga 9 punkt 3moment 1 bemyndigar regeringen att godkänna byte av krafttillgångar med i enlighet med vad som redovisats i propositionen. 2. med bifall fill proposition 1986/87:25 bilaga 9punkt 3 moment 2 NU 1986/87:15 bemyndigar regeringen att godkänna att iklä der sig förpliktelser i fråga om framtida borgen och delägarlån till i enlighet med vad som redovisats i propositionen, 3. med bifall till proposition 1986/87:25 bilaga 9punkt 3 moment 3 till : Kraftstationer m.m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 anvisar ett reservationsan slag av . Bidrag till verksamheten vid Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt 4(s. 37 f.) och hemställer att med bifall till proposition 1986/87:25bilaga 9 punkt 4 till Bidrag lill verksamheten vid påtill-läggsbudget I till statsbudgeten för /87 anvisar ettreservationsanslag av . Försäljning av statens aktier i Regeringen har under punkt 5 (s. 38 f.) föreslagitriksdagen att bemyndiga regeringen att överlåta aktierna i till Norske Fina A/S och i samband därmed ikläda staten ekonomiskförpliktelse i enlighet med vad som förordats i propositionen. I motion 1986/87:N124 av () hemställs attriksdagen avslår propositionen i här angivet avseende. bildades det helstatliga AB Oljetransit meduppgift att uppföra, äga och förvalta en oljelagringsanläggning vidTrondheimsfjorden för svenska beredskapsbehov. Anläggningen finansierades genomstatliga lån med sammanlagt 29,9 milj. kr. Av statens fordran, som i sin helhetfår efterges, återstår 11,6 milj. kr. Sedan ett antal år.hyr NorskeFina A/S två tredjedelar av anläggningen. Mot bakgrund av att det inte längrefinns något större behov av anläggningen för svenskt vidkommande har ett avtalträffats om överlåtelse av aktierna i till Norske Fina för enköpeskilling av . Därtill skall köparen återbetala endel av det statliga lånet, beräknad till omkring 3 milj. kr. Återstoden avlånet förutsätts skola efterges. Svenska staten/örpliktar sig enligt avtaletatt hålla Norske Fina skadeslöst för den händelse det reses ersättningskrav somgrundas på förhållanden som har uppstått före överiåtelsen. Motionen NU 1986/87:15 Motionären konstaterar att avtalet innebär att statenskall efterge ca 5.1 milj. kr. av en fordran pä 11,6 milj. kr. Därtill kommeratt staten enligt avtalet påtar sig ett skadeståndsansvar. Varkenköpeskillingens storlek eller grunderna för skadeståndsansvaret har förklaratsi propositionen, som enligt motionären inte kan godtas som underiag för riksdagensbeslut. Utskottet har tagit del av en utredning av om värdet av aktierna i . Enligt utredningen, somgiordes på industridepartementets uppdrag, uppgår avkastningsvärdetpå Oljetransit till 2,9 milj. kr. Substansvärdet beräknas till 3,3 milj. kr.och värdet för köparen till samma belopp. Därvid har förutsatts att statslånetefterges i sin helhet. Med hänsyn till vissa faktorer som inte har kunnatvärdesättas, bl.a. anläggningens restvärde och möjligheterna att i framtidenfå ökade hyresintäkter, bedöms dock i utredningen att bolaget har ettväsentligt högre värde. Detta anses tala för att man bör dröja med enförsäljning. Utskottetfinner inte skäl för staten att behälla en lagringsanläggning utomlands somnumera saknar större betydelse för svensk försörjningsberedskap. Av denredovisade värderingen och av andra uppgifter som har lämnats till utskottetframgår att de avtalade villkoren för överlåtelsen av aktierna i årrimliga. Genom att köparen skall återbetala en del av statslånet får statenviss ersättning även för de värden som inte har kunnat beräknas. Med det sagdatillstyrker utskottet regeringens förslag och avstyrker motion 1986/87:NI24(m). att med bifall till proposition 1986/87:25bilaga 9 punkt 5 och med avslag på motion 1986/87:NI24 bemyndigar regeringenatt överlåta aktierna i till Norske Fina A/S och isamband därmed ikläda staten ekonomisk förpliktelse i enlighet med vad somförordats i propositionen. Patent-och registreringsverket m. m. Regeringen har utider punkt 6 (s. 39-41) föreslagitriksdagen att godkänna vad som i propositionen anförts beträffande användningenav anslaget F 6, Patent-och registreringsverket m.m. för /87. För innevarande budgetår har till Patent- ochregistreringsverket m.m. anvisats ett förslagsanslag av . Följandeprogramindelning gäller för verket: Patentärenden NU 1986/87:15 Verksamheten är i huvudsak avgiftsfinansierad. Inkomsternaredovisas på statsbudgetens inkomstsida. Intäkter och kostnader av uppdragsverksamhetenredovisas dock över en särskild anslagspost med ett formellt belopp av 1000kr., vilken inte får belastas. Mot bakgrund av en översyn av patentverkets organisation,vars resultat avses bli närmare redovisat 1987,föreslås vissa ändringar i anslagskonstruktionen redan fr.o.m. den 1 januari1987. Förslagen innebär att såväl inkomster som utgifter av programmen Patentärendenoch Varumärkes- och mönsterärenden skall redovisas över ett nytt förslagsanslagbenämnt : Immaterial-rätt. Anslaget skulle hatre poster på vardera . för patentärenden, för varumärkes- ochmönstérärenden och för uppdragsverksamhet inom dessa områden. Vidare föreslås attmedel till bolagsbyråns verksamhet, som är artskild från övrig verksamhet,anvisas över ett särskilt anslag, benämnt Patent- och registreringsverket:Bolagsärenden. De inkomster från verksamhet vid bolagsbyrån som inte hänför sigtill uppdrag avses tills vidare, liksom , bli redovisade påstatsbudgetens inkomstsida. Från det nuvarande anslaget skulle alltså från årsskiftetendast programmet Namnärenden jämte patentbesvärsrätten finansieras. En nyberäkning av anslagsbehovet redovisas. Såsom utskottet anförde i betänkandet NU 1983/84:25 (s.20) bör patent-och registreringsverket i möjligaste mån kunna tillgodose dekrav på tjänster som näringslivet ställer. De nu föreslagna ändringarna avanslagskonstruktionen för verket, innebärande bl.a. övergäng tillnettoredovisning för huvuddelen av den avgiftsbelagda verksamheten, bör enligtutskottets mening underlätta en snabb anpassning av resurserna till behoven.Trots att det principiellt måste anses otillfredsställande att underställsförslag om ändringar under löpande budgetår av en myndighets anslag i allsynnerhet som de bakomliggande tankarna på ändring av organisationen interedovisas - anser sig utskottet böra tillstyrka regeringens förslag. att godkänner vad som i propositionen anförtsbeträffande användningen av anslaget F5, m.m.för /87. Utskottet tillstyrker med hänvisning till vad som anförtsovan under punkt 4 -regeringens förslag under punkt 7 (s. 41) och hemställer att med bifall till proposition 1986/87:25bilaga 9 punkt 7 NU 1986/87:15 till Patent- och registreringsverket:Immaierialrält på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker - med hänvisning till vad somanförts på föregående sida under punkt 4 - regeringens förslag under punkt 8(s. 41) och hemställer att med bifall till proposition 1986/87:25bilaga 9 punkt 8 till : Bolagsärenden påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 anvisar ett förslagsanslagav . Infriande av förlusttäckningsgaranti för Zenit ShippingAB Regeringen har under punkt 9 (s. 42) föreslagit riksdagenatt till Infriande av föriusttäckningsgaranti för på tilläggsbudget1 till statsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av18800000 kr. I motion 1986/87:N125 av m.fl. (fp)hemställs, såvitt här är i fråga, (3) att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om Zenit AB:sfartygsinnehav. I samband med rekonstruktionen av Varv år 1982ingick , ett dotterbolag till , etttidsbe-fraktningsavtal beträffande ett nybygge vid varvet för en period av femår. Enligt bemyndigande (NU 1981/82:53 s. 20 f.) lämnade regeringen samma årutfästelse om att förluster som kunde uppkomma för Zenit Produkttank på grundav avtalet skulle täckas av staten. Ett särskilt anslag av 30 milj. kr. tillZenit anvisades för infriande av eventuella förluster enligtutfästelsen (NU 1982/83:55 s. 29). Av anslaget hade t.o.m. /86förbrukats 23,5 milj. kr., motsvarande förlusterna avbefraklningsavtalet. Förlusterna för de två följande åren beräknas till 25,3milj. För täckning av dessa förluster behövs nu ett nytt anslag av 18,8milj. Regeringen avser att senare lägga fram förslag om täckning avförlusterna under det femte avtalsåret, vilka nu uppskattas till 17 milj. kr. Motionen NU 1986/87:15 I motionen sägs att vid beslut om attZenit skulle avskiljas från Svenska Varv krävde att inga ytterligaremedel till de bägge bolagen skulle utgå. Om regeringen hade följt detta rådskulle en snabb avveckling av Zenits fartygsinnehav ha tvingats fram.Motionärerna menar att detta hade varit en mycket god affär för staten. Det ärhög tid att regeringen nu ser till att Zenits fartygsinnehav slutgiltigtupphör, anser de. Utskottet har intet att erinra mot regeringens förslag ominfriande av föriusttäckningsgaranti för . Den fråga om Zenit Shippingsfartygsinnehavsom tas upp imotion 1986/ 87:N125 (fp) saknar direkt samband med regeringens förslag mentorde ändå få behandlas i anslutning till detta. Utskottet redovisade ibetänkan-.det NU 1985/86:34 (s. 22 f.) Zenits återstående fartygsinnehav vidmitten av . Innehavet uppgick då till nio fartyg, varav sex kylfartygsom hade övertagits av staten i samband med Salén-konkursen. Dessa har nusålts, liksom ett tankfartyg. Zenit har kvar bara två tankfartyg förtransport av flytande naturgas. I det statliga fartygsinnehavet ingår ocksåUddevalla AB:s sju fartyg. Utskottet konstaterar att avvecklingen av det statligafartygsinnehavet fortsätter i snabb takt enligt gällande riktlinjer. Någotuttalande i frågan av såsom begärs i motion 1986/87: N125 (fp) finnerutskottet inte påkallat. Motionen avstyrks i berörd del. att med bifall tillproposition 1986/87:25 bilaga 9 punkt 9 till Infriande avföriusttäckningsgaranti för på tilläggsbudget I till statsbudgetenför /87 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande fartygsinnehav att avslår motion 1986/87:N125 yrkande 3. Ränta på inlösta skuldebrev till Regeringen har under punkt 10 (s. 42 f.) föreslagitriksdagen att till Ränta på inlösta skuldebrev till påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /87 anvisa ettförslagsanslag av . Regeringens förslag har föranlett yrkanden i följande tvåmotioner: I986/87:N125 av m.fl. (fp), vari, såvitthär är i fråga, hemställs att 2. avslår regeringens förslag att till ränta på inlöstskuldebrev till anvisa ett förslagsanslag av . 4. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs NU 1986/87:15 om statens ägarengagemang i Svenska Varv. 1986/87:N126 av m.fl. (m), vari. såvitt härär i fråga, hemställs (1) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående regeringens ififormation tillriksdagen vid behandlingen av inlösen av statens skuldebrev till Svenska VarvAB. I propositionen erinras om att vid skildatillfällen har beslutat att staten skall utfärda skuldebrev uppgående tillsammanlagt högst 968 milj. kr. till för nedskrivning avanläggningar inom koncernen. Ränta skall utgå på skuldbeloppet med belopp somregeringen bestämmer med hänsyn till det allmänna ränteläget. Enligtriksdagens beslut (prop. 1985/86:120, NU 1985/86:34, rskr.1985/86:314) skall staten lösa in samtliga dessa utestående skuldebrev. Dentotala skulden uppgick lill . Vid inlösen avskuldebreven skall ränta utgå med diskonto plus , vilket motsvarar ett beloppav . 1 motion 1986/87:N126 (m) påpekas att regeringens förslagom medel för betalning av ränta på de inlösta skuldebreven för perioden den 1juli 1985-den 30 juni 1986 inte stämmer överens med vad som förutsattes dåriksdagen anvisade 860 milj. kr. för inlösen av skuldebreven. I denproposition som låg till grund för beslut anfördes nämligen attnågot anslag för /87 för ränta på skuldebreven inte skulle bliaktuellt (prop. 1985/86:120 s. 30). Inte heHer vid utskottsbehandlingen framkomatt kostnaderna för ränta under nämnda period skulle komma att belasta 1986/87års statsbudget. Det är uppenbart, anför motionärerna, att regeringskansliethar svårt att tillräckligt noggrant bevaka statens ägar-intressen i SvenskaVarv. Det är inte acceptabelt att och det syenska folket bibringas enfelaktig uppfattning om statens förpliktelser. Ett tillkännagivande tillregeringen av denna innebörd begärs. Motionärerna konstaterar emellertid attriksdagen i det aktuella fallet måste anvisa medel för att täcka statensåtagande. Även i motion 1986/87: N125 (fp) påtalas den bristande överensstämmelsenmellan regeringens aktuella förslag och tidigare uttalanden om behovet av medelför räntebetalning. Motionärerna finner det uppenbart att regeringen har svårtatt uppskatta de ekonomiska konsekvenserna av statens ägarengagemang i SvenskaVarv. De stärks därav i sin uppfattning att detta engagemang i koncernen skallupphöra. Räntekostnaderna för skuldebreven får täckas genom en utförsäljningav delar av koncernen, anför de. utskottet NU 1986/87:15 Som påpekas i motionerna står regeringens förslag om medeltill räntebetalning till i strid mot vad som anfördes närmedel begärdes för inlösen av statens skuld till Svenska Varv.Enligt vad som har framkommit förbisåg regeringen då att medel behövdesockså för betalning av ränta för fram till inlösen. Under alla förhållanden måste givetvis statens åtagandegentemot Svenska Varv fullgöras och anslag för räntebetalning anvisas. Det avregeringen beräknade beloppet av ca 123,8 milj. kr. innefattar ränta fram tillden fidpunkt då slutlig reglering av statens skuldantas kunna ske. Utskottet förordar alltså att medel för ändamålet nu ställstill förfogande. Därmed avstyrker utskottet yrkandet i motion 1986/ 87: N125(fp) om avslag på regeringens förslag i berörd del. I denna motion och i motion 1986/87: N126 (m) tasregeringens förbiseende till intäkt för uttalanden om dess bristande förmågaatt bevaka statens ägarintressen i Svenska Varv. Det inträffade berättigar enligt utskottets mening intetill sådana slutsatser. De två motionerna avstyrks i berörda delar. Utskottetanser dock att regeringen i den aktuella propositionen hade bort lämna enförklaring till den bristande överensstämmelsen med tidigare uppgifter tillriksdagen. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:25 bilaga 9 punkt 10 och medavslag på motion 1986/87:NI25 yrkande 2 till Ränta på inlösta skuldebrev tillSvenska på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /87anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandestatens ägarintressen i Svenska Varv attriksdagen avslår motion 1986/87:NI25 yrkande 4 och motion 1986/87:N126 yrkande1. Regeringen har under punkt 11 (s. 43 f.) föreslagitriksdagen att till Viss avvecklingsproduktion vid på tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /87 anvisa ett reservationsanslag av180000000 kr. Regeringens förslag har föranlett yrkanden i följande tvåmotioner: 1986/87:N125 av m.fl. (fp), vari, såviuhär är i fråga, hemställs (1) att avslår regeringens förslag att tillviss avvecklingsproduktion vid bevilja ett reservationsanslag av180 milj. kr. 1986/87:N126 av m.fl. (m), vari, såvitt härär i fråga, hemställs (2) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som imotionen anförs angående beslutet om avvecklingsproduktion vid NU1986/87:15 . 1 propositionen erinras om att regeringen i proposition1985/86:120 om vissa varvsfrågor m.m. informerade om de åtgärder somregeringen avsåg att vidta med anledning av avvecklingen av produktionen avhandelsfartyg vid . En av de åtgärder som aviserades (s. 27) var attmedel skulle ställas till förfogande för att möjliggöra ytteriigarebeläggning på varvet . Någon beräkning av medelsbehovetredovisades inte i sistnämnda proposition. Regeringen skulle senare återkommamed förslag i frågan. anmäls att olika alternativ för avvecklingsproduktionhar undersökts och att det därvid har visat sig lämpligast att det av ägda Oktetten hos skulle beställa en produkttanker påca dödvikt. Produkttankern, som levereras , skall enligtpropositionen inte ses som ett långsiktigt fartygsengagemang för Svenska Varv.Det föreslagna anslagsbeloppet motsvarar skillnaden mellan aktuelltmarknadspris och produktionskostnaden för fartyget. I motion 1986/87: N126 (m) påtalas att produkttankernbörjade byggas vid redan ijuli 1986, varigenom regeringen ochföretagsledningen har ställt inför fullbordat faktum. Vidare anförs att det kan resas allvarliga invändningarmot att ytterligare ett fartyg byggs på . Motionärerna anser att dethade funnits möjlighet att välja andra och bättre metoder för en avveckling avfartygsproduktionen, vilken skulle ha gett möjlighet för denåterstående del av som skall syssla med undervattensteknik attrekrytera rätt personal. De äldre anställda hade då också kunnat gessysselsättning . Några alternativ till att bygga den nuaktuella produkttankern har emellertid aldrig kunnat prövas av ,anförs det, eftersom regeringen uppenbarligen redan i ett tidigt skede hargivit Svenska Varv klartecken att påbörja produktionen av produkttankern.Motionärerna begär ett uttalande av om att regeringens agerande inteär acceptabelt. Däremot yrkas inte avslag på regeringens förslag om medelsanvisning. Även i motion 1986/87: N125 (fp) anförs kritik mot attbyggandet av produkttankern har påbörjats innan medel anvisats för att täcka den vänta de förlusten. Dessutom år det ett resursslöseri att bygga ytterligare ett fartyg som ingen vill köpa, säger motionärerna, som därför inte anser sig kunna biträda regeringens förslag. De hänvisar till sin tidigare redovisade uppfattning att statens engagemang i Svenska Varv skall successivt av vecklas. Eventuella förluster som uppstår i samband med den fortsatta avvecklingen av den civila fartygsproduktionen vid får täckas genom en utförsäljning av delar av koncernen, tillägger de. utskottet NU 1986/87:15 I de två motionerna kritiseras regeringens förslag ommedel till för viss avvecklingsproduktion på flera olika grunder. Bl.a.menar motionärerna att regeringen, genom att ett fartygsbygge redan harpåbörjats, har ställt inför ett fullbordat faktum. Beträffande frågan om anslag vill utskottet, med anledningav vad som anförs i motionerna, understryka att är formellt obundenvid sin prövning av regeringens förslag. Något åtagande från statens sida attutbetala medel till har inte gjorts. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det iprincip hade varit önskvärt om kostnaderna för avvecklingen av produktionen avhandelsfartyg vid hade kunnat redovisas i sin helhet i samband med attriksdagen behandlade övriga frågor om varvsindustrin . Skälet tillatt medel inte då begärdes för avvecklingsproduktion var att det ansågsolämpligt att potentiella beställare av ett fartyg informerades om storleken avdet stöd som kunde påräknas. Som framgått anmälde emellertid regeringen iproposition 1985/86:120 att behov av medel för ändamålet skulle komma attuppstå . Ifrågavarande fartygsbygge påbörjades ,eftersom sysselsättningseffekten av projektet skulle ha kommit alltför sent omett nytt beslut av hade måst avvaktas. Med hänsyn till omständigheterna anser utskottet att medelbör anvisas för ändamålet. Utskottet avstyrker yrkandet i motion 1986/87:N125(fp) om avslag på regeringens förslag. I motion 1986/87: N126 (m) riktas kritik framför allt motregeringens information till i det aktuella ärendet. Kritiken gällersåväl att uppgifterna om nybyggnadsprojektet har varit alltför knapphändiga somatt andra alternativ till åtgärder inte har redovisats. Utskottet har genom utfrågningar och genom att ta del avhandlingar i ärendet sökt att på vissa punkter komplettera den information somlämnas i propositionen. Det har därvid framkommit bl.a. att den föreslagnaersättningen till är beräknad på grundval av skillnaden mellan marknadsprisoch kalkylerad produktionskostnad för beslutet om fartygsbyggeti . Avsikten är att ersättning skall utbetalas med ett fast beloppoavsett det faktiska utfallet. Vidare har undersökts huruvida tillräckligtenergiska försök gjordes att finna en extern beställare till ett fartygsbyggepå godtagbara ekonomiska villkor. I denna fråga har delvis motstridigauppfattningar redovisats inför utskottet. I sammanhanget har utskottet noterat att Svenska Varvnyligen har träffat ett principavtal om överiåtelse till av Oktetten. Innebörden av denna affär är att Svenska Varv avvecklar sitt fartygsinnehav.