bet · GA01SoU25 · 1986-12-31 00:00:00 — Dödens inträde kan fastställas antingen indirekt, genomkonstaterande av att andnings- och cirkulationsstillestånd har förelegat underså långtid att hjärnans samtliga funktioner med säkerhet fallit bort, ellerdirekt, genom undersökningar som visar att hjärnfunktionerna totalt ochoåterkalleligt fallit bort. Utredningens förslag, som varit föremål för en omfattanderemissbehandling, ligger till grund för förslagen i proposition 1986/87:79, Proposition1986/87:79 SoU 1986/87:25 I proposition 1986/87:79 med förslag till lagom dödensinträde m. m. föreslås en särskild lag vari dels definieras under vilkabetingelser en människa skall anses som död, dels anges de kriterier som skallanvändas för att undersöka och konstatera att en människa är död. Lagen innebäratt människans död inträffar när hjärnans samtliga funktioner totalt ochoåterkalleligt har fallit bort. Att döden har inträtt skall fastställas av enläkare i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Detta skall ske omandning och blodcirkulation upphört och stilleståndet varat så att detmed säkerhet kan avgöras att hjärnans samtliga funktioner totalt och oåterkalleligtfallit bort. Öm andning och blodcirkulation upprätthålls på konstgjord vägskall det i stället ske om en undersökning av hjärnan med säkerhet visar atthjärnans samtliga funktioner totalt och oåterkalleligt har fallit bort. Denföreslagna lagen om dödens inträde avses träda i kraft den . Imotiveringen till lagförslaget anför socialministern bl. a. följande. När hjärnan totalt och oåterkalleligt har upphört attfungera har människan också förlorat sin förmåga att verka som en enhet. Allapsykiska funktioner är oåterkalleligt borta. Också de fysiska funktionernafaller bort en efter en. Det som vi kallar en människa eller ett liv äroupplösligt förknippat med hjärnfunktionerna. En patient vars hjärna slutat att fungera haroåterkalleligt förlorat sin förmåga till spontan andning och hjärtverksamhet.Med tnodern intensivvård är det möjligt att hålla i gångandning och hjärtverksamhet. Intravenöst dropp och andra insatser upprätthållervätskebalansen och viss ämnesotnsättning. Blodtrycksreglering sker med hjälpav medicin. Kroppen måste värmas upp. , ibland upp till envecka eller i undantagsfall högst , slutar hjärtat ofrånkomligenatt slå även om patienten ligger i respirator. I likhet med utredningen och merparten avremissinstanserna anser socialministern att det från etisk synpunkt inte ärtillfredsställande att betrakta en person med total hjärninfarkt som levandemen ändå så svårt sjuk att man kan avbryta andnings- och cirkulationsstödjandeåtgärder (i enlighet med ovan redovisade cirkulär 1973:29),Socialministern pekar vidare på den osäkerhet som nuvarande praxis skapatbland vårdpersonal och anhöriga till patienter. Vårdpersonalen som sköterpatienter med total hjärninfarkt tycker att det känns mycket svårt bl. a. pågrund av de kroppsliga förändringar som patienterna successivt genomgår. Liksom utredningen anser socialministern det möjligt attförbättra allmänhetens kunskaper genom information och utbildning ochhärigenotn skapa förståelse för innebörden av total hjärninfarkt och för atttnedicinska insatser bör avbrytas när detta tillstånd inträffar och dödendärmed inträtt. Socialministern uttalar vidare att enligt hennesbestätiida uppfattning frågan om dödsbegreppet måste ses fristående fråntransplantationskirurgins behov av organ. Men naturligtvis påverkastransplantationskirurgin och dess patienter av hur dödskriterierna utformas.Hon tar även avstånd från det förslag som framförts från vissa håll om attbehålla hjärtrelaterade dödskriterier men ändå acceptera transplantationer somförutsätter att cirkulationen hålls igång, t. ex. hjärttransplantationer. Hon anser att ett sådant förslag inte SoU1986/87:25 kan accepteras från vare sig rättslig eller etisk synpunkt. Detinnebär, som hon ser det. att hjärtat tas från en i juridisk mening levandemänniska och att livet därigenom släcks. Frågan om när cirkulationsuppehållande insatser skallavbrytas diskuteras också i propositionen. Socialministern anser att allatnedicinska insatser skall upphöra när döden konstaterats. Undantag kan bara fågöras i syfte att rädda livet på ett väntat barn eller föratt behålla organ i funktionsdugligt skick i avvaktan påtransplantationsingrepp. I ett antal motioner yrkas på principiella grunder avslagpå propositionens förslag om lagstiftning om hjärnrelaterade dödskriterier. Detgäller motionerna Sol09 (delvis) av (rn). Sol 10 (delvis) avSten (), S0II2 av i (m), såvitt avser yrkande 1,Sol 13 av () yrkande 1, Sol 14 av m.fl. (m) yrkande1 delvis. Sol 17 av m.fl. (fp) yrkande 1 delvis, Sol20 av . (c) yrkande I delvis, So!2I (delvis) av . (c, m. fp). So 123 av och (vpk) yrkande1 delvis och Sol24 av och (vpk) yrkande I delvis. I motion Sol20 (c) framförs dessutotn förslagom att istället göra det lagligt möjligt att för transplantationsändamål ta organ frånen människa med blodcirkulation under förutsättning att denna människa lider avtotal hjärninfarkt (yrkande2). Samma principiella förslag framförs imotiverings-texten till flera av de andra här nämnda motionerna, I den ovannämnda motionen Sol23 (vpk) yrkas vidare attfrågan om dödsbegreppet skall göras till föremål för en rådgivandefolkomröstning (yrkande2) samt att det skall göras en konsekvensutredning omdet nya dödsbegreppet (yrkande3). I motion SoU9 av () yrkas atthjärnrelaterade dödskriterier inte skall tillämpas på gravida kvinnor. 1 motion Sol 15 av () yrkas slutligen attikraftträdandet av lagen om nytt dödsbegrepp skall uppskjutas till dessbestämmelser om aktivt samtycke till transplantation kan införas. Frågan om införande av hjärnrelaterade dödskriterier berörsynen på det mänskliga livet och har av många upplevts som en etiskt viktigförändring. Den har också som få andra politiska frågor blivit uppmärksammadoch diskuterad såväl i massmedierna som mellan enskilda människor. Ett djuptoch allvarligt engagemang har präglat diskussionen, oavsett om man förespråkatden ena eller andra formen av dödskriterier. Debatten har också präglats avmedvetenheten om att det finns andra sjuka vars enda hopp om ett fortsattmeningsfullt liv hänger på möjligheten att få organ transplanterade, samtidigtsom ingen velat se en direkt koppling mellan dödsbegreppet ochtransplantationskirurgins möjligheter att verka. I så gottsom aila länder, där det finns tillgång till modern intensiwårdsut- 12 rustning,tillämpas numera hjärnrelaterade dödskriterier. I har SoU1986/87:25 frågan omhjärnrelaterade dödskriterier beretts . medicinskasom etiska aspekter har hunnit få en ingående belysning. experteroch lekmän har engagerat sig i diskussionen. dennabakgrund inte att det finns skäl att uppskjuta ställningstagandet ytterligarei avvaktan på en rådgivande folkomröstning. sålundayrkande 2 i motion Sol23 (vpk). När det gäller principfrågan om huruvida döden skallkonstateras med hjälp av hjärnrelaterade eller med hjälp avcirkulationsrelaterade dödskriterier gör utskottet följande överväganden. Totalt och oåterkalleligt bortfall av hjärnfunktionernakan numera konstateras med fullständig säkerhet. Det finns, om undersökningengörs på ett korrekt sätt, ingen risk att detta tillstånd kan förväxlas tnedpartiella hjärnskador. I de fall långvarigt medvetslösa personer vaknat upp pånytt har det aldrig rört sig om "hjärndöd". Vid total hjärninfarkt kantnänniskan inte vakna upp på nytt, eftersom samtliga hjärnfunktioner för alltidär förstörda. Efter det att total hjärninfarkt inträffat avstannar alla andra funktioner även om patienten vårdas i respirator. Hjärnan är av avgörande betydelse för den individuellaupplevelsen och oupplösligt förknippad med möjligheten till intellektuellt liv.Hjärnan är också nödvändig för övriga kroppsliga funktioner. Den utgör centrumför människans psykiska och fysiska liv. Om hjärnan förstörs avstannar ävencirkulation och andning. Modern intensivvård kan fördröja detta ,men det ändrar inte det faktum att organismen ohjälpligt går under om hjärnanutslocknar. Mot denna bakgrund ter det sig naturligt att anse enmänniska som död när hjärnan konstateras vara totalförstörd. Att alla ändå intevill acceptera hjärnrelaterade dödskriterier sammanhänger bl. a. med att manser människan som en enhet där helheten är något mer än summan av de olikaorganen. Utskottet delar i och för sig denna syn på tnänniskan och vill ianslutning härtill betona att stoften efter avlidna - oavsett hur dödenkonstaterats -alltid bör behandlas på ett respektfullt sätt. Detta behöveremellertid inte utesluta att den formella dödstidpunkten knyts till när hjärnanutslocknar. Som utskottet ser det är den avgörande frågan om och i såfall man med fullständig säkerhet kan konstatera atthjärnan är totalt och oåterkalleligt förstörd. För några decennier sedan vardet inte möjligt att med fullständig säkerhet ställa en sådan diagnos. Numerafinns sådana kunskaper och resurser. Därmed finns också förutsättningar för enövergång till hjärnrelaterade dödskriterier. Utskottet vill tillägga att det självfallet också måstefinnas garantier för att diagnosen i det enskilda fallet ställs med fullständigsäkerhet. Utskottet återkommer till denna fråga under avsnittet omundersökningsmetodiken. Det bör också framhållas att en lagstiftning otnkriterierna för fastställande av människans död inte innebär någon ändring avvad som menas med död eller något försök att beskriva dödens innebörd. Denföreslagna lagen anger endast vilka kriterier som skall vara rättsligtavgörande för när ett dödsfall skall anses ha inträffat. Utskottetvill vidare liksom propositionen erinra om att döden i de allra 13 flestafall kommer att fastställas på samma sätt som tidigare, dvs. mankonstaterar att andning och blodcirkulation upphört under så långtid att SoU 1986/87:25 människaninte längre kan återvända till livet. Endast i de fall den döende vårdas irespirator uppkommer frågan om att undersöka själva hjärnan för att avgöra om livet flytt, trots att hjärt- och andningsverksamheten ännu upprätthålls.Det har beräknats gälla mellan 200 och 700 fall . fallinträffar döden på sjukhus inom medicinsk intensivvård. bådekompetens och utrusttiing tillgänglig för att med säkerhet kunna ställa Utskottet vill slutligen understryka att ett införande avhjärnrelaterade dödskriterier inte innebär någon förändring i det medicinskaomhändertagandet av svårt sjuka eller döende patietiter. Pågåendebehandlingsåtgärder kan redan nu avbrytas om total hjärninfarkt konstateras,beroende på att patientens tillstånd är sådant att även cirkulationen snartupphör, oavsett alla medicinska insatser. Självfallet innebär intehjärnrelaterade dödskriterier någon förändring i vården av svårt hjärnskadadeeller medvetslösa. Så länge inte hjärnan är helt utslocknad skall människanbetraktas som en levande person med rätt till alla adekvata sjukvårdsinsatser,I detta avseende tnedför lagstiftning om hjärnrelaterade dödskriterier ettförstärkt skydd för svårt sjuka och döende. Sammanfattningsvis ansluter sig utskottet tillpropositionens förslagom att lagfästa hjärnrelaterade dödskriterier ochavstyrker samtliga de motioner vari yrkats avslag på den föreslagna lagen omdödens inträde [motionerna Sol09 (m) delvis. Sol 10 (tn) delvis, Soll2 (m)yrkande 1, Sol 13 (c) yrkande 1, Sol 14 (m) yrkande 1 delvis. Sol 17 (fp)yrkande 1 delvis. So 120 (c) yrkande 1 delvis, Sol21 (c) delvis, Sol23 (vpk)yrkande 1 delvis och Sol24 (vpk) yrkande 1 delvis]. Härav följer att utskottetockså avstyrker det alternativa förslag sotn framförs i motion Sol20 (c)yrkande 2. I motion Sol 19 (s) aktualiserasfrågan om att undanta gravida kvinnor från tillämpningen av hjärnrelateradedödskriterier. Motionären anser det oetiskt att ett barn föds av en mor sotn ärdöd. Enligt utskottets mening är det dock i dessa fall inte fråga om en aktivförlossning. Sedan diagnosen total hjärninfarkt ställts skall fostret om detbedöms livsdugligt så snabbt som möjligt förlösas med kejsarsnitt. Sammasituation föreligger i princip vid varje kejsarsnitt sotn måste genomföras pågrund av moderns dödsfall. Enligt utskottets mening vore det däremot oritnligtatt i vissa fall inte anse mätiniskan som död trots att total hjärninfarktföreligger. Det skulle dessutom allmänt kasta tveksamhet över exaktheten ochinnebörden av hjärnrelaterade dödskriterier. Utskottet avstyrker sålunda dettamotionsförslag. Utskottet kan inte heller ansluta sig till förslaget imotion Sol 15 (s) om uppskjutande av lagstiftningens ikraftträdande i avvaktanpå ändrade regler om samtycke till transplantation. Att antar en såuppmärksammad lag som den nu föreslagna men inte låter den träda i kraft skulleenligt utskottets mening skapa stor osäkerhet både hos allmänheten och inomvården. Utskottet anser sålunda att sedan tagit principiell ställningden beslutade lagen bör träda i kraft som beräknat. Motionen (s) avstyrks. I motion Sol23 (vpk) föreslås en konsekvensutredningbeträffande vad hjärnrelaterade dödskriterier kommer att betyda för vården iframtiden (yrkande 3). Utskottetförutsätter att erfarenheterna av den nya lagen noga kommer att SoU1986/87:25 följas men finner inte någon särskild konsekvensutredningerforderlig. Motionsyrkandet avstyrks därför. Med lagstiftningen sammanhängande frågor I motion Sol24 av och (vpk),vari i första hand yrkats avslag på propositionens förslag, yrkas i andra handatt cerebral angiografi alltid skall utföras för att konstatera totalhjärninfarkt (yrkande 2). Frågor otn diagnostiken och grunderna för hur döden skallfastställas tas också upp i motiveringstexten till motionerna Sol 12 av GunnarBiörck i (tn) och Soll6 av m.fl. (c). Av den ovannämnda redogörelsen för socialstyrelsenscirkulär 1973:29 (se S.7) framgår att totalt och oåterkalleligt bortfall avhjärnfunktionerna normalt kan fastställas med fullständig säkerhet genom en närmarebeskriven klinisk neurologisk undersökning, eventuellt kompletterad med EEG,Cerebral angiografi, varmed avses kontraströntgen av hjärnans blodkärlssystem,används om inte orsaken till bortfallet av hjärnfunktionerna är klarlagd ellerom man inte kan utesluta förgiftnitig och/eller nedkylning. Enligt det i propositionen framlagda lagförslaget skalldöden fastställas av läkare i överensstämmelse med vetenskap och beprövaderfarenhet, Lagen innebär vidare att detta kan fastställas dels genom konstaterandetav att andning och blodcirkulation upphört , delsgenotnenundersökning av hjärnan. Lagen innehåller inte några närmare ativisningar otnvilka metoder som skall begagnas för att fastställa att hjärnans samtligafunktioner totalt och oåterkalleligt fallit bort. Detta blir en fråga förvederbörande läkare att avgöra med hänsyn till vad som krävs enligt vetenskapoch beprövad erfarenhet. I propositionen anför socialminstern (s. 13) att denmedicinska forskningens utveckling gör att det varken är nödvändigt ellerönskvärt att här närmare precisera vilka kriterier som skall användas för attfastställa att döden har inträtt. Hon förutsätter att socialstyrelsenpreciserar dessa kriterier i allmänna råd. Några bindande föreskrifter förtillämpningen av lagen har inte ansetts behövliga (jfr prop. s. 20). Utskottet delar socialministerns uppfattning attlagregleringen nu bör begränsas till att kortfattat ange vilka kriterier somskall tillätnpas när ett dödsfall skall konstateras. Vilka metoder som börkomma till användning måste kunna anpassas till den medicinska utvecklingen såatt tnan i varje särskilt fall begagnar den metod som på enklaste sätt ger ettfullständigt säkert underlag för bedömningen av patientens tillstånd. Det bliralltså ytterst den ansvarige läkaren som har att ta ställning tillundersökningsmetod. Detta ställer krav på att fortlöpandefölja dessa frågor och hålla läkarna informerade otn nya möjligheter tilldiagnostik. Otn det skulle visa sig finnas behov av bindande föreskrifter iämnet förutsätter utskottetatt regeringen återkommer till tned förslag om erforder- .. ligkomplettering av lagen (jfr yttrande). Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motionenbetona att det är SoU 1986/87:25 absolut nödvändigt att diagnosen totalhjärninfarkt i varje enskilt fall är utredd med fullständig säkerhet så attingen kan få föreställningen att något fel kunnat begås. Diagnosen bör verifierasgenom t. ex. cerebral angiografi om det kan bidra till att skapa klarhet blandde anhöriga. allmänna råd på området bör enligt utskottetsmening ge uttryck åt synen att hellre göra en ytterligare undersökning för attbekräfta en i och för sig klar diagnos än lämna något utrymme för tvivel. Attså sker är enligt utskottets mening av avgörande betydelse för förtroendet förhälso- och sjukvården. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkande 2 i motion Sol24 (vpk), I motion Sol 16 av m.fl. (c) yrkas etttillkännagivande av angående vad som anförts i motionen om respektför vårdpersonalens arbetssituation (yrkande3). Motionärerna anför att det ärviktigt att de som arbetar inom vården och har att ta hänsyn till lagen gördetta på ett etiskt riktigt sätt. Det är nödvändigt att i den praktiskatillämpningen respektera andra uppfattningar i sakfrågan. I propositionen redovisas vilka utbildningsbehov sotnbedöms föreligga för hälso- och sjukvårdspersonalen med anledning av övergångentill hjärnrelaterade dödskriterier (s. 28 f.). Socialministern anför bl. a.att det närmast är en uppgift för att medverka till attsärskilt personalen på intensivvårdsavdelningar får de anvisningar som behövsvid övergång till hjärnrelaterade dödskriterier. bör få iuppdrag att utarbeta ett särskilt material som vänder sig till den berördapersonalen. Enligt socialtninistern bör det vidare ankomma på sjukvårdshuvudmännenatt anordna den fortbildning för hälso- och sjukvårdspersonalen som kan behövasi samband med införandet av hjärnrelaterade dödskriterier. I propositionen diskuteras också den situationen att enpatients anhöriga önskar att cirkulationsuppehållande åtgärder skall fortsättatrots att total hjärninfarkt konstaterats, en situation som ställervårdpersonalen inför svårigheter (prop. s. 23), Socialministern erinrar otn attutredningen om dödsbegreppet gjort den bedömningen att det i något fall kananses etiskt riktigt att upprätthålla blodcirkulationen efterdödens inträde av hänsyn till de anhöriga. Socialministern ställer sig dockavvisande härtill och uttalar att det enligt hennes mening inte finns skäl attav hänsyn till de anhöriga medge undantag från huvudregeln, som alltså innebäratt alla medicinska insatser avbryts när döden inträder. Utskottet delar principiellt synen att alla medicinskainsatser bör upphöra när total hjärninfarkt konstaterats. måstebetonas att dessa situationer måste hanteras med mänsklighet och klokhet.Självfallet bör personalen vara oförhindrad att agera sä som de känner attförnuftet och hänsynen till de anhöriga kräver. Det kan t, ex. vara nödvändigtatt tala igenom situationen med de anhöriga innan insatserna avbryts. Kanskekan en ytterligare undersökning göras för att övertyga de anhöriga om atthjärnan totalt och oåterkalleligt är förstörd. Utskottet anser inte att en mjuk tillämpning i enlighetmed vad utskottet SoU 1986/87:25 nu anfört står i motsättning till denprincipiella linjen i propositionen. Vägledande bör här vara det övergripandekravet på en god vård enligt 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), vilketenligt utskottets mening också måste innefatta att anhöriga skall visas omtankeoch respekt i en svår situation. Utskottet vill också framhålla att man inom ramen för denaviserade utbildningen kan behöva ge utrymme för diskussion av hur personalenskall hantera situationer som rymmer konflikter av detta slag. Med hänvisning till det anförda anser utskottet att syftetmed motion Sol 16 (c) yrkande 3 är tillgodosett. Något initiativ ärdärför inte erforderligt. Motionsyrkandet avstyrks här. Dokumentation m. m. I motion Sol 18 av och (båda s) begärs att handlingar skall upprättas för tiden fråndödförklaringen till dess att varaktigt andnings- och cirkulationsstoppföreligger (yrkattde 1) samt att skall åläggasgranskningsansvar i de etiska frågor som tas upp i motionen (yrkande2).Motionärerna anför bl. a. att omhändertagandet av den döda kroppen skallgarantera en så värdig behandling som möjligt och att det därför vore skäligtatt journal/protokoll upprättas för tiden fram till dess varaktigt andnings-och cirkulationsstopp föreligger. Dessa handlingar bör enligt motionärernatillställas , som bör granska de omständigheter, undersökningaroch resultat som är av betydelse för en etisk bedömning. Enligt 1 § patientjournallagen (1985:562) skall vid vårdav patienter inom hälso- och sjukvården föras patientjournal. Patientjournalförs för varje patient och får inte vara gemensam för flera patienter. Enligt 3§ skall en patientjournal alltid innehålla tillgängliga uppgifter om bl. a.ställd diagnos och anledning till mera betydande åtgärder samt även väsentligauppgifter om vidtagna och planerade åtgärder. I propositionen konstateras (s. 15) att det avpatientjournallagen följer att läkaren i journalen skall föra in uppgifter bl.a. om när döden inträdde och på vilket sätt dödsfallet fastställdes. Utredningen om dödsbegreppet föreslog ett särskiltdokumentationskrav i de fall det är aktuellt att påbörja etttransplantationsingrepp på en avliden person innan respiratoråtgärder och andramedicinska insatser avbrutits (betänkandets. 298 f.). I propositionen anges (s.28) att det bör ankomma på att ta ställning till frågan omdokumentation av att hjärnans funktioner totalt och oåterkalleligt har fallitbort. Socialministern utgår från att detta inte behöver ske i form avföreskrifter utan att allmänna råd skall vara tillräckligt. Utskottet konstaterar att om respirator- och andramedicinska insatser fortsätter efter det att total hjärninfarkt konstaterats -något som enligt propositionen bara skall kunna komma i fråga på grund avhänsynen till ett' väntat barn eller för att förbättra förutsättningarna förett transplantationsingrepp cirkulationen kan upprätthållas i den döda kroppenunder några 2 1986/87. dagar,undantagsvis (jfr ovan s. 11). Avbryts respiratorinsat- SoU1986/87:25 serna närtotal hjärninfarkt konstateras kan hjärtat ändå fortsätta att slå i 560minuter (utredningen s. 58). I båda dessa situationer är det alltså fråga om vad somsker med den döda kroppen efter det att patienten konstaterats I vart fall den förstnämnda situationen torde falla utanför uppfattningatt det kan finnas skäl att överväga ett krav på dokumentation av vilkaåtgärder som vidtas med kroppen efter det att döden konstaterats i de fallcirkulationsstopp ännu inte inträtt. Det är tveksamt om allmänna råd är den rättaformen för att lösa en sådan fråga. Som utskottet återkommer till i det följande avsnittetangående reglerna för transplantation har emellertid regeringen iår beslutat om direktiv (dir. 1987:17) för en översyn av transplantationsiagenm. Enligt direktiven skall en särskild utredare tillkallas för att se övertransplantationsiagen (1975:190). Utredaren skall bl. a. ytterligare övervägaförutsättningarna för att fortsätta medicinska insatser efter dödens inträde.Utredaren skall även överväga vilka insatser som behövs från samhällets sidaför att .fånga upp och på bästa sätt bereda sådana frågor kringtransplantationer som kan ha etiska konsekvenser. Utredarens arbete bör enligtdirektiven vara avslutat under första hälften av . Enligt utskottets uppfattning tillgodoser de av regeringenbeslutade utredningsdirektiven syftet med motion Sol 18 (s). Motionen påkallar därför ingen åtgärd och avstyrks. . , I mo//o«5o7 76 öw ön'/!/irae/.$50/!/7i.//. (c) yrkas etttillkännagivande av vad , som i motionen anförts angående information om ettnytt dödsbegrepp (yrkande 2). Motionärerna anför att det är oerhört viktigt attden faktiska innebörden av propositionsförslagen inte överdramatiseras.Informationen kring lagen måste skötas med största möjliga noggrannhet för attinte en etisk debatt skall uppstå på felaktig grund.