bet · GA01SoU28 · 1986-12-31 00:00:00 — Såsom motionärerna påpekar är luftvägsinfektioner ettstort hälsoproblem. I tredje världen har luftvägsinfektioner ofta ödesdigrakonsekvenser. Även om de i anses som vardagssjukdomar förorsakar dessainfektioner miljoner frånvarodagar och läkarbesök . Utskottet anser att forskning om luftvägsinfektioner är avstor betydelse. Den närmare avvägningen mellan olika forskningsprojekt ankommeremellertid på de myndigheter som har att fördela tillgängliga medel. MotionSo469 (s) avstyrks med hänvisning härtill. I motion So634 av () och ()hemställs - med hänvisning till vad som anförts i motion Ub680 - att riksdagenbegär att regeringen startar ett socialt forskningsprojekt för utvärdering avSkara- . borgsmodellen (yrkande 1). Skaraborgsmodellen är enligt motionen denform av decentraliserad sjukvårdsorganisation som bedrivs i län.Skaraborgsmodellen kännetecknas av att den kommunbaserade primärvården utgörbasen för hälso- och sjukvården i länet. Vidare är eget rum i långvården mycketvanligt, små sjukhem i kommunerna en självklarhet samt utbyggd hemsjukvård enmålsättning sedan gammalt. Såsom ovan nämnts är forskning om primärvården ettprioriterat forskningsområde. DSF ger också stöd till ett flertal ohkaforskningsprojekt, vilka bl. a. rör hälsoövervakning, omhändertagande,vårdkonsumtion m. m. inom primärvården. Det bör emellertid överlämnas åtberörda ansvariga myndigheter att göra erforderliga prioriteringar mellanolika ansökningar och på sedvanligt sätt bedöma vilka forsknings- ochutvecklingsprojekt som bör beviljas medel. Motion So634 (c) yrkande 1 avstyrksdärför. Delegationen för social forskning I motion Ub5 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen beslutar att avskaffa delegationen för social forskning, DSF, i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 8 delvis). Enligt motionärerna görs det i propositionen entydigt klart vikten av den långsiktiga kompetensuppbyggna-' den och att detta förutsätter en förstärkning av högskolornas och universite tens forskningsresurser. För detta ändamål anmanas sektorsforskningen att i ökad utsträckning göra sådana långsiktiga åtaganden som t. ex. att finansiera 18 tjänsterinom universitet och högskolor. DSF har funnit satsningen på den SoU1986/87:28 högskoleanslutna forskningen angelägen och vill fortsätta att stödjadenna, påpekar motionärerna. Man har emelletid inte dragit den enligtmotionärernas mening följdriktiga slutsatsen att även det forskningsansvar somnu ligger hos sektorsforskningen bör föras över till universitet och högskolor. Motionärerna föreslår således att ansvaret för denforskning som initieras av DSF förs över till högskolan. Delvis kan detta skegenom en förstärkning av fakultetsanslagen. På så vis får resp. fakultet detdirekta ansvaret för de nödvändiga prioriteringarna. Övriga resurser bör överförastill berörda forskningsråd. Delegationen bör lämpligen avvecklas under ensexårsperiod räknat från instundande budgetårsskifte. DSF, som finns inom , har bl. a. tilluppgift att initiera och stimulera samt ge förslag till medelstilldelning tillforsknings- och utvecklingsarbete inom departementets områden, dvs. välfärd,familjépoli-tik, socialtjänst samt hälso- och sjukvård. DSF består avföreträdare för samhälls- och beteendevetenskaplig samt samhällsmedicinskforskning, , och de två kommunförbunden. Med sektoriell forskning avses områdesoriénteradforskning. Dess huvudprincip är att varje samhällssektor för sig bör stödjaforskning som ett led i en rationell politik. Sektoriellt finansierad forskningåterfinns därför som en del av varje departements verksamhetsområde. Såsom ovan redovisats ligger tyngdpunkten i propositionensförslag på en förstärkning av högskolornas och forskningsrådens allmännaresurser. Det huvudsakliga syftet med förslagen är att stärka grundforskningenoch öka institutionernas egna resurser. I propositionen uppmanar statsministernde sektoriella forskningsstödjande råden och myndigheterna att i sitt stöd tillforskningen främja högskolans långsiktiga överlevnad och förnyelse. Det kan bl.a. ske genom att sektorsorganen finansierar tjänster i högskolan. Statsministern anför vidare att resultaten från, densektorsfinansierade forskningen utgör én stor och omistlig del av samhälletsökande kunskapsmassa. understryks att de vetenskapligakvalitetskraven måste ställas högt även i den sektoriellaforskningsverksamheten och att kontakten med grundforskningen måsteupprätthållas. Utskottet ställer sig bakom vad som i propositionen anförsom den sektoriella forskningens betydelse och delar alltså inte motionärernas negativa syn på sådan forskning. Motion Ub5 (m) yrkande 8 (delvis) avstyrks därför. Utskottet har inte något att erinra mot de förslag tillallmänna riktlinjer för forskning inom verksamhetsområdesom läggs fram i propositionen och föreslår därför att godkännerdesamma. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till medelsanvisningför Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet under femtehuvudtiteln. m. inom SoU 1986/87:28 verksamhetsområde- arbetslivs- och arbetsmiljöforskning I den del av propositionen som avser arbetslivs- ocharbetsmiljöforskning (bil. 8 s. 4 och 5) föreslås bl. a. attarbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning upphör och att istället en fristående myndighet för arbetsmiljöforskning inrättas (punkt 5yrkande 1). Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att vid den nyamyndigheten inrätta en ordinarie tjänst som chef med beteckningen p (punkt 5yrkande 2). Syftet med förslaget anges i propositionen vara att åstadkomma enklarare åtskillnad mellan verkets myndighetsutövande funktion och dess övrigauppgifter. Arbetsmarknadsministern uppger att hon anser det utomordentligtbetydelsefullt att ansvars- och rollfördelningen mellan forskningsverksamhetenoch myndighetsfunktionen framstår som klar för omgivningen, t. ex.arbetsmarknadens parter, massmedia och andra forskare. Utöver att uppdelningenförtydligar rollfördelningen är den också önskvärd från resurssynpunkt, heterdet i propositionen (s. 12). En klar uppdelning av resurserna för forskning ochutbildning å ena sidan och tillsyn å andra sidan gör det enligtarbetsmarknadsministern möjligt för riksdag och regering att bättre följautvecklingen inom resp. område. Dessutom ökar möjligheterna till ett meradecentraliserat beslutsfattande inom såväl tillsyns- som forskningsverksamhet.Institutsbildningen bör enligt propositionen kunna genomföras inom ramen för deresurser som har beräknats för arbetarskyddsverket i 1987 årsbudgetproposition. /89 bör institutet tilldelas etteget anslag. I motion Ub5 (rn) hemställs att beslutar attavskaffa arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning i enlighet med vad som imotionen anförts (yrkande 8 delvis). Vidare hemställs att avslårregeringens förslag angående inrättande av en fristående myndighet förarbetsmiljöforskning samt inrättandet av en tjänst som chef för myndigheten(yrkande 35). Motionärerna ser positivt på att forskningspropositionen betonarstärkandet av högskolans roll i forskningen. De anser emellertid att regeringenvisar bristande vilja att slå vakt om den fria, obundna forskningen. Den storaandel FoU-resurser som finns inom den sektoriella forskningen innebär påfrestningarpå högskolesystemet, anser motionärerna, som också ser allvarligt på denpolitiska styrning av högskolans verksamhet som sektoriell uppdragsforskningkan innebära. Detta är den principiella bakgrunden till att motionärerna anseratt den forskning som bedrivs vid arbetarskyddsstyrelsens forskningavdelningbör föras över till högskolan och att avdelningen i takt med att detta sker böravvecklas. En lämplig avvecklingsperiod är räknat från kommandebudgetårsskifte. Fakultetsanslagen bör därvid kunna förstärkas och resurseröverföras till berörda forskningsråd. De anställda vid forskningsavdelningenbör i stället kunna beredas anställning inom högskolan. Ovan (s. 19) har redogjorts för vad som iforskningspropositionen anförs om den sektoriella forskningens betydelse ochför utskottets inställning härvidlag. Såsom där framgått delar utskottet intemotionärernas negativa syn påsådan forskning. Yrkande 8 (delvis) i den nu aktuella motionen SoU 1986/87:28avstyrks därför. Vad gäller inrättandet av ett fristående institut förarbetsmiljöforskning godtar utskottet det förslag som framförs ipropositionen. Den föreslagna institutsbildningen innebär inte någonmotsättning till den tidigare redovisade principen att undvika nyainstitutsbildningar (se ovan s. 10) eftersom det här uteslutande är fråga om enorganisationsförändring inom ramen för befintliga resurser. Utskottettillstyrker alltså propositionens förslag (bil. 8 punkt 5 yrk. 1 och 2) ochavstyrker motion Ub5 (m) även i här aktuell del (yrkande 35). I nu aktuellt avsnitt i propositionen redovisas deforskningsområden arbetarskyddsstyrelsen på grundval av aktuella och förväntaderisksituationer har prioriterat /84-1987/88. Dessaområden är: belastningssjukdomar, lungskador på grund av luftföroreningar,metoder för testning av cancerframkallande ämnen och ämnen som kan skada fosteroch arvsanlag, eliminationsteknik samt arbetsorganisation i samband med nyteknik. Om resurserna skulle öka för treårsperioden /88-1989/90 skulleenligt styrelsens bedömning en sådan resursökning i första hand användas förökad forskning om olycksfallsrisker i arbetslivet, produktionsteknisk forskningmed inriktning mot ergonomi, teknisk-fysikalisk forskning med inriktning påelektromagnetiska riskfaktorer samt ökade utbildningsinsatser förföretagshälsovårdens personal och forskarstuderande i arbetsvetenskap. Arbetsmarknadsministern erinrar om att hon i åretsbudgetproposition under anslaget C 1. Arbetsmiljö - tillsyn och forskning harberäknat 3,5 milj. kr. för att möjliggöra ökade insatser under treårsperioden1987/88-1989/90. Hon uppger att hon anser arbetarskyddsstyrelsensprioriteringar när det gäller forsknings- och utbildningsinsatser vara välmotiverade, men hon vill också särskilt framhålla den vikt hon lägger vidforskning med inriktning på elektromagnetiska riskfaktorer, dvs. hur exponeringför olika typer av elektromagnetiska fält, t. ex. vid bildskärmar,kraftledningar m. m. påverkar olika yrkesgrupper (bil. 8 s. 11). Arbetsmarknadsministern uppger vidare att det vidprioritering av insatser inom arbetsmiljöforskning är viktigt att beaktakvinnornas arbetsmiljöproblem. Kvinnornas inträde på arbetsmarknaden har skettfrämst under . Deras sysselsättning har bl. a. expanderati verksamheter där det kan finnas arbetsmiljörisker som inte är tillräckligtkända. Man kan därför befara att kvinnornas arbetsmiljöproblem underskattas,heter det i propositionen (bil. 8 s. 9). I propositionen föreslås också att anvisar 1milj. till Utredningar m.m. under tionde huvudtiteln, utöver vad somberäknats i årets budgetproposition. Dessa forskningsmedel är avsedda attanvändas till att fördjupa och utveckla samarbetet mellanlöntagarorganisationerna och universitet och högskolor. Utskottet tillstyrkerförslaget till medelsanvisning. I motion So707. väckt under den allmänna motionstiden1987. hemställer m.fl. (c, m, fp, vpk) att regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om ett anslag om 2,5 milj. kr. ur arbetsmiljöfonden för forskningsprojekt med air-bag-system. "Air-bag" är en luftkudde somär . Vid en kollision blåses kudden upp på en tjugondels SoU 1986/87:28sekund och skyddar på så vis ansikte och bröstkorg. Motionärerna anser att air-bagfrån arbetsskadesynpunkt är att föredra framför bilbälte, eftersom yrkesförare(t. ex. taxi-, post- och telebilschaufförer) endast i ringa utsträckninganvänder bilbälte. Det är nu lägligt att på försök montera air-bag i ett störreantal bilar för kontrollerad fältexponering. Kostnaden skulle,bli ca 6 000 kr.per fordon för en air-bag-ratt och kompletterande utrustning. Den totalakostnaden för 300 bilar skulle bli 1,8 milj. kr. Härutöver skulle tillkomma 0,7milj. för genomförandet av försöksprojektet. Med hänsyn till forskningensnytta för att förebygga arbetsskador hos yrkesförare, bör enligt motionärernadessa medel anslås ur arbetsmiljöfonden. Utskottet har erfarit att Statshälsan genom ett samarbetemed arbetarskyddsstyrelsen har kunnat slå fast att så mycket som en tredjedelav alla allvarliga arbetsskador - dödsfall och långa sjukskrivningar -inträffar i samband med fordonsolyckor. Till detta kommer att yrkeschaufförersällan använder bilbälte eftersom det upplevs som alltför besvärligt. avsamtliga bilförare brukar använda bilbälte, men bland dem som är inblandade ikollisioner använder bilbälte. Statshälsan har ansett attluftkudden, air-bag, kan vara en lösning på detta arbetsskadeproblem. Utskottet vill betona att trafikmiljön är en del avarbetsmiljön för många människor och att det är viktigt att bilen för dem görstill en så säker arbetsplats som möjligt. Härvid kan luftkudden vara ett medelför att lindra och förhindra arbetsskador men ersätter inte användningen avbilbälte, utan är ett komplement till detta. Utskottet ser därför positivt påforskning om air-bag-system. Det är dock inte utskottets uppgift att prioriteramellan olika ansökningar om bidrag till forskning och bedöma vilka projekt sombör beviljas medel. Motionen (c, m, fp, vpk) avstyrks därför. 1. beträffande en kartläggning avalkoholmissbrukets familjesociala konsekvenser attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 6, motion 1986/ 87:So237, motion1986/87:So245 delvis, motion 1986/87:So266, motion 1986/87:So267 och motion1986/87:So280 yrkandena 4 och 5, 2. beträffande en kartläggning avalkoholmissbrukets ekonomiska . attriksdagen avslår motion 1986/87:So245 delvis, 3. beträffande/o/5/c/!i>!goi7i kvinnors alkoholmissbruk attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 3 delvis och motion1986/87:So221, 4. beträffandeen förbättrad alkoholstatistik attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 5, 5. beträffandealkohol och olycksfall attriksdagen avslår motion 1986/87:So480, 6. beträffande ett alkoholforskningsinstitut att avslår motion 1986/87:Sol26 och motion 1986/87:So 127, 7. beträffande/o«/:/i;>(gom barns villkor SoU 1986/87:28 att avslårmotion 1986/87:Sol25 yrkande 1, 8. beträffande ettcentrum för forskning om barn att avslår motion 1986/87:Sol25 yrkande2, 9. beträffandeett åtgärdsprogram för en förändring av uttgdomens levnadsförhållanden attriksdagen avslår motion 1986/87:So263,, 10. beträffande forskning om fritidenssociala konsekvenser att avslår motion 1986/87:So226, 11. beträffande en meningsfylld fritidatt avslår motion 1986/87:So235, 12. beträffande/o«/:«/>(g oi7i klassoch ohälsa att avslår motion 1986/87:Sol28, 13. beträffande hälsoekonomiskforskning m. m. att avslår motion 1986/87:Sol29, 14. beträffande invandrarforskning attriksdagen avslår motion 1986/87:So218, 15. beträffandeforskning om hjälpmedel attriksdagen avslår motion 1986/87:So234 yrkande 2, attriksdagen avslår motion 1986/87:So277 yrkande 2, 17. beträffande samordnadhandikappforskning att avslår motion 1986/87:So456, 18. beträffande forskning omluftvägsinfektioner att avslår motion 1986/87:So469, 19. beträffande forskning om den s. k.Skaraborgsmodellen att avslår motion 1986/87:So634 yrkande 1, 20. beträffande avskaffande avdelegationen för social forskning att avslår motion 1986/87:Ub5yrkande 8 delvis, 21. beträffande forskningen inomsocialdepartementets verksamhetsområde attriksdagen godkänner i propositionen (bil. 4) angivna allmänna riktlinjer förforskningen inom verksamhetsområde, attriksdagen till Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverk-satnhet /88 under femte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 23. beträffande avskaffande av arbetarskyddsstyrelsensforsknings avdelning ättriksdagen avslår motion 1986/87:Ub5 yrkande 8 delvis, 24. beträffande inrättande av en fristående myndighetför arbetsmil jöforskning attriksdagen med bifall till propositionen bil. 5 yrkande 1 och med avslag på motion 1986/87:Ub5 yrkande 35 i motsvarande del godkänner att en fristående myndighet för arbetsmiljöforskning inrättas och att forskningsavdelningen vid arbetar skyddsstyrelsen upphör, 25. beträffande inrättandet av en chefstjänst förarbetsmiljöns forsk- SoU 1986/87:28 ningsinstitut attriksdagen med bifall till propositionen bil. 5 yrkande 2 och med avslag påmotion 1986/87:Ub5 yrkande 35 i motsvarande del bemyndigar regeringen att vidden nya myndigheten inrätta en ordinarie tjänst som chef med beteckningen p, 26. beträffandearbetslivs- och arbetsmiljöforskningen attriksdagen beslutar att vad som i propositionen anförts om arbetslivs- ocharbetsmiljöforskningen (bil. 4) inte skall föranleda något riksdagensuttalande, attriksdagen med bifall till propositionen bil, 8 p. 5 yrkande 3 till Utredningarm. m. för /88 under tionde huvudtiteln, utöver vad som beräknatsi proposition 1986/87:100, bilaga 12, anvisar ett reservationsanslag av , 28. beträffande air-bag-forskning attriksdagen avslår motion 1986/87:So707. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (). (),(), (), (), (),(), (), (), (vpk), (), () och (). En kartläggning av alkoholmissbrukets familjesocialakonsekvenser (mom. 1 i hemställan) 1. av (), (), (), (), (), () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som på s.6börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 7 slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse: Utskottet vidhåller sintidigare uppfattning att det behövs forskning om alkoholmissbrukets sociala ochekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning och attdet därvid är särskilt viktigt att undersöka förhållandena för barn imissbrukarfamiljer. En sådan kartläggning som föreslås i de nu aktuellamotionerna bör därför genomföras och erforderliga resurser bör ställas tillforskarnas förfogande för lösande av de föreslagna forskningsuppgifterna. nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottet undermom. 1 bort hemställa SoU 1986/87:28 1. beträffandeen kartläggning av alkoholmissbrukets familjesociala konsekvenser att medanledning av motion 1986/87:So215 yrkande 6, motion 1986/87:So237, motion1986/87:So245 delvis, motion 1986/ 87:So266, motion 1986/87:So267 och motion1986/87:So280 yrkandena 4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. En kartläggning av alkoholmissbrukets ekonomiskaskadeverkningar (mom. 2 i hemställan) 2. avGöte (), () och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "i här aktuell del" bort ha följande lydelse: Eneffektiv information om alkoholens skadeverkningar förutsätter exakt ochaktuell kunskap om dessa verkningar. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det behövs ytterligare forskningsinsatser på detta område. Regeringen bördärför ta initiativ till en ny, vetenskapligt betryggande undersökning av vilkaekonomiska skador samhället åsamkas av alkoholmissbruket och då lägga särskildvikt vid de anspråk som ställs på sjukvården. delsatt utskottet under mom. 2 bort hemställa 2. beträffandeen kartläggning av alkoholmissbrukets ekonomiska skadeverkningar att medanledning av motion 1986/87: So245 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, En förbättrad alkoholstatistik (mom. 4 i hemställan) 3. avDaniel Tarschys (fp) och () som anser delsatt det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 8 börjar med "Enlikalydande" och på s. 9 slutar med "(yrkande 5)" bort haföljande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finns storabrister när det gäller kunskaperna om alkoholens effekter. ex. visat att alkoholens roll i samband med förtida död är betydligt störreän vad den officiella statistiken visar. En förbättradalkoholstatistik är ett medel att avhjälpa dessa brister. Vad utskottet häranfört med anledning av motion So 215 (fp) yrkande 5 bör ges regeringen tillkänna. delsatt utskottet under mom. 4 bort hemställa 4.beträffande en förbättrad alkoholstatistik att med anledning avmotion 1986/87:So215 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Forskningom barns villkor och ett centrum för forskning om SoU 1986/87:28 barn(mom. 7 och 8 i hemställan) 4. av () och () som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "En motion" och slutar med "So 125 (fp)" bort haföljande lydelse: Utskottet anser att det finns ett stort behov avförbättrade kunskaper om barns livsvillkor och om lämplig utformning avsamhällets insatser för barn och ungdom. Särskilt gäller detta de socialt mestutsatta barnen, för vilka samhället måste ta ett särskilt ansvar. Utskottetdelar således motionärens uppfattning att forskning och utvecklingsarbete, somavser att ge fördjupad kunskap om barns och ungdomars livsvillkor börprioriteras. Vad utskottet här anfört med anledning av motion 125 (fp) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Förslaget om ett särskilt "tema" förbarnforskning vid i är värdefullt, men utskottet finnerdet osäkert om forskningsområdet där - i konkurrens med andra redanetablerade.teman - kan komma att tilldelas tillräckliga resurser. Innandefinitivt beslut fattas om hur forskningen om barns livsvillkor skallorganiseras bör de i motionen angivna alternativen övervägas. dels att utskottet under mom. 7 bort hemställa 7. beträffandeforskning om barns villkor attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Sol25 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, dels att utskottet under mom. 8 bort hemställa 8. beträffande ett centrum för forskning ombarn attriksdagen med anledning av rnotibn 1986/87:Sol25 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ett åtgärdsprogram för förändring av ungdomenslevnadsförhållanden (mom. 9 i hemställan) 5. av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "har" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse:' Utskottet anser att den nuvarande ungdoms- ochframtidsfientliga politiken med kraft måste slås tillbaka. I den nu aktuellamotionen begärs att regeringen utformar ett samlat åtgärdsprogram för enförändring av ungdomens levnadsförhållanden. Ett sådant program bör enligtmotionärerna hä socialistiska förtecken. Utskottet delar denna uppfattning. här anfört med anledning av motion So 263 (vpk) bör som sinmening ge regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 9 bort hemställa 9. beträffande eu åtgärdsprogram för förändring avungdomens levnadsförhållanden attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So263 som sin mening , gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Ettåtgärdsprogram för en förändring av ungdomens SoU 1986/87:28 levnadsförhållanden(motiveringen till mom. 9 i hemställan) 6. av , , , , , och (alla s) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "De frågor som" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse: Barn- och (Ju 1983:01) tillkallades idecember 1982 för att under statsministerns ledning vara ett rådgivande ochsamordnande organ för barn- och ungdomsfrågor inom (Dir.1982:104). I tilläggsdirektiv till barn- och ifebruari 1986 (Dir. 1986:4) anförde dåvarande statsministern bl. a. attdelegationen i sitt fortsatta arbete borde ges möjlighet att fördjupa ochbredda några allmänna, övergripande och principiellt inriktade diskussioner.För att detta skulle vara möjligt borde delegationen ges en något friareställning till det löpande arbetet i . Delegationensrådgivande uppgifter borde fortsättningsvis begränsas till frågor av allmänkaraktär och tvärgående frågor som hör hemma inom flera fackdepartementsområden. Statsrådet , som i regeringen har särskiltansvar för ungdom, idrott och turism, är ordförande ibarn- och . De frågor som tas upp i den nu aktuella motionen rörungdomsarbetslöshet, ungdomens bostadssituation och de ungas rätt till enmeningsfull fritid. Frågorna berör alltså flera fackdepartement och bör därmedlämpa sig för en övergripande diskussion i barn- och . Någotinitiativ av med anledning av motionen är inte påkallat. Motion So263(vpk) avstyrks därför.