bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag anser att det är väsentligt att förmågan att höjahandlingsberedskapen inom totalförsvaret vidareutvecklas. I fredstid förberedda, sammanhängan de åtgärder, utgående från gernensamma operativa grunder, bör därvid snabbt kunna utlösas. Sädana till varandra anpassade åtgärder inom olika delar av totalförsvaret och inom olika delar av landet bör identifieras och planläggas för ett antal typsituationer i fred, kris och under neutralitet samt vid krigsutbrott. Därigenom möjliggörs en snabb beredskapshöjning i skiftande lägen. Tyngdpunkten bör läggas på åtgärder för att snabbt kunna bygga upp vär motståndskraft mot militärt angrepp. Försvarsministernanser att ett effektivare system för béredskapshöjning FöU 1986/87:11 inomtotalförsvaret bör utvecklas med utgångspunkt i ovanstående överväganden. Enöversyn i dessa frågor aviseras. I denna översyn bör enligt försvarsministerningå även en analys av själva beredskapsbegreppet med sikte pä att erhållastörsta möjliga terminologiska ensning inom totalförsvaret. Slutligen anför försvarsministern att ett viktigt led iutvecklingen av beredskapen bör vara återkommande uppföljning avberedskapsläget, bl: a. för att kontrollera sammanhanget mellan civila ochmilitära beredskapshöjande åtgärder inom ett och samma geografiska område. Utskottet konstaterar att såväl försvarskommitténs olikabetänkanden som propositionen präglas av en stark medvetenhet om vikten av attSverige noga följer den verksamhet som i ökande grad bedrivs i anslutning tillsvenskt territorium. Vi måste ha och visa en förmåga att beslutsamt reagera medlämpliga medel vid varje konstaterat fall av kränkning av vår territoriellaintegritet eller med anledning av åtgärder från främmande makts sida som skullekunna sätta vår säkerhets- och försvarspolitiska trovärdighet i fräga. Många avde förslag som lämnas och de riktlinjer som anges i försvarskommitténsbetänkande och regeringens proposition tjänar just det övergripande syftet attstärka vår förmåga i dessa hänseenden. Det är, såsom framhålls itotalförsvarspropositionen, väsentligt att upprätthålla en helhetsbild avkränkningar av alla slag så att systematiska åtgärder kan vidtas. "Underrättelsetjänsten, övervakningen och analysverksamheten bör ges högprioritet för detta ändamål." Utskottet, som är positivt till en översyn avberedskapsfrågor, inom totalförsvaret, har inte något att invända mot vad som ipropositionen anförs om totalförsvarets beredskap. Grunder för hälso- och sjukvården i krig Hälso- och sjukvården, samt hälsoskyddet ärenligt försvarsministerns uppfattning synnerligen betydelsefulla delar avtotalförsvaret. "En god beredskap inom dessa områden förstärkertrovärdigheten i våra övriga försvarsansträngningar." I denna fråga berörförsvarsministern bl. o behovet av en utökad och förbättrad samverkan mellan främst socialsty relsen, försvarsmakten och sjukvårdshuvudmännen o 1982 ärs försvarsbeslut o koncentration av åtgärder och resurser tillberedskapen för krig o utvidgad utbildningsplikt för hälso- ochsjukvårdspersonal m. fl. o programansvaret för fjärrsjuktransporter o sjuktransportkapaciteten med helikoptrar o den tekniska försörjningen och skyddet i krig. Motionerna FöU 1986/87:11 Väckt under den allmänna motionstiden 1986/87:So477 av () och () vari yrkas att hos regeringen begiir att en delegation snarasttillsätts i vilken ingår representanter för ,och militära myndigheter med uppgift att i enlighet medvad i motionen framförts handlägga och kontrollera planeringen av sjukvårdenunder krig. Väckta med anledning av totalförsvarspropositionen 1986/87:Föl22 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att huvudansvaret för det praktiska fullföljandet avbeslutet om sjuktransportverksamheten med helikopter i fredstid läggs påräddningsverket. 1986/87:Föl27 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkande 19 att beslutar att som sin mening ge regeringen till kännavad som anförts beträffande hälso- och sjukvården i krig m. m. 1986/87:Föl30 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omnödvändigheten av ett ökat inflytande för de civila sjukvårdshuvudmännen vidpersonalfördelning mellan militär och civil sjukvård i krig, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om minskadlagring av sjukvårdsförnödenheter kombinerad med ökad beredskap för inhemsktillverkning och återgång till flergångs-användning. 1986/87:Föl36 av m.fl. (vpk) såvitt gälleryrkande 3 d) att , om förslaget om avslag pätotalförsvarspropositionen inte vinner gehör, beslutar godkännasocialstyrelsens kostnadsalternativ, enligt bilaga 4 , på342,6 milj. kr./år för den civila försörjningsberedskapen inom hälso- ochsjukvården för . Utskottet noterar att frågor rörande hälso- och sjukvårdenm.m. i krig i propositionen tas upp till behandling i tre olika_ avsnitt, nämligen dels avsnittet 4,5 Grunder för hälso- och sjukvården i krig, dels delavsnittet 6,4,3,4 Hälso- och sjukvård m.m., och dels i bilaga 4 till propositioneri där statsrådet tar upp dessa frågor till en mer detaljerad behandling och även föreslår vissa lagändringar avseende tjänsteplikt och socialtjänst, I fråga om inriktningen av hälso- och sjukvården i krig noterar utskottet vidare att regeringen i tvä avseenden - i fråga om inriktningen i stort samt beträffande avsnittet om försörjningen - hemställer om godkän nande av de riktlinjer som förordas. När det gäller försvarsministerns avsnitt om grunderna för hälso- och sjukvården i krig samt övriga delar av bilaga som berör verksamhetens inriktning hemställs 6 attriksdagen bereds tillfälle att ta del av vad resp, föredragande statsråd pöU 1986/87:11 anför. Utskottet har hos socialutskottet hemställt om yttrandeöver totalförsvarspropositionen, främst såvitt gäller socialdepartementetsbilaga samt över de motionsyrkanden som väckts med anledning av denna.Socialutskottet har sedermera inkommit till försvarsutskottet med ettomfattande yttrande som därefter legat till grund för utskottets överväganden.Socialutskottets yttrande omfattar även den under allmänna motionstiden väcktamotionen So477 (m) vilken socialutskottet beslutat att med yttrandet överlämnatill försvarsutskottet. Under beaktande av dessa formella omständigheter men medhänvisning till det sakligt angelägna i att de från totalförsvarssynpunktvikfiga frågorna rörande hälso- och sjukvården i krig behandlas i ettsammanhang, och dä lämpligen som totalförsvarsgemensamma frågor, har utskottetvalt att förlägga tyngdpunkten i sin behandling av hithörande frågor till dettaavsnitt. Det mål för hälso- och sjukvården i krig som angavs i 1982års försvarsbeslut och som upprepas i totalförsvarspropositionen är attvarje människa som är i behov därav så långt möjligheterna medger skall ges denvård som hennes tillstånd kräver. I propositionen framhåller försvarsministern,i likhet med statsrådet , att hälso- och sjukvården i krig är ensammanhängande funktion som består av civila och militära komponenter.Funktionen bygger huvudsakligen på samhällets civila hälso- och sjukvårdstillgångar,vilka kompletteras med de militära resurser för försvarsmaktens verksamhet ikrig som inte utnyttjas i fredssamhället. I propositionen betonas vikten av anlägger en helhetssyn för att tillförsäkra att de olika delarna ärsinsemellan balanserade och samordnade. Denna helhetssyn måste, framhålls det,prägla såväl den långsiktiga planeringen i fred som det operativa utnyttjandetav resurserna i krig. Det påpekas att en väsentlig förutsättning härför är enutökad och förbättrad samverkan mellan främst , försvarsmaktenoch sjukvårdshuvudmännen, I likhet med statsrådet anser försvarsministernatt den inriktning av verksamheten inom detta område som angavs i 1982 årsförsvarsbeslut i huvudsak bör gälla även under den kommandeförsvarsbeslutsperioden, 1 beslutet påpekades förekomsten av brister bl, a, ifräga om sjukvärdsmateriel av förbrukningskaraktär liksom beträffandeförsörjningen av sjukvårdsanläggningar med värme, el, vatten och avlopp.Försvarsministern konstaterar att åtgärder för att avhjälpa dessa bristervidtagits men att brister kvarstår som det nuär av synnerlig vikt att undanröja. Försvarsministern hänvisar i dettasammanhang till de förslag som framläggs i propositionen av statsrådetLindqvist i fräga om att avdela betydande resurser för att förbättra beredskapeninom hälso- och sjukvården och tillägger att dessa åtgärder och resurser börkoncentreras till beredskapen för krig med hänsyn till att de allvarligastebristerna finns inom denna del: Beredskapen i fråga om försörjning med såvälsjukvärdsmateriel av förbruk ningskaraktär som läkemedel för främst den civila hälso- och sjukvårdens behov ligger fortfarande på en oacceptabelt låg nivå. Målet för de insatser som därför nu måste göras bör vara att vid den kommande försvarsbeslutspe- ' riodensslut ha byggt upp resurser så att i vart fall behoven för krig i huvudsak FöU 1986/87:11 kan tillgodoses. Baserat på en förnyad analys av behovet avoperationsannex bör även tillgången på varaktig sjukvårdsutrustning för dessaförbättras. I anslutning till sin behandling av frågorna rörandebehovet av åtgärder för att förstärka förnödenhetsförsörjningen för behovet ikrig, främst vad gäller anskaffning av sjukvärdsmateriel avförbrukningskaraktär och läkemedel, anför statsrådet härutöver, medinstämmande i försvarskommitténs uppfattning, att omedelbara åtgärder börvidtas dels för att förbättra möjligheterna till inhemsk produktion underkriser och i krig, dels för fortsatt uppbyggnad av beredskapslager förkrigsbehovet. Vad gäller beredskapslager av olika slag framhåller han attanskaffning, lagring och omsättning så långt möjligt bör samordnas mellancivila myndigheter varvid principenbör vara att lagringen i första hand skerhos den som skall använda materielen, I övrigt anförs i propositionen beträffande hälso- ochsjukvårdsområdet bl, a, följande. Beträffande personalförsörjningen framhålls bl, a, att detär angeläget att fördelningen av personal civilt och militärt sker på ett förhela sjukvårdsbehovet optimalt sätt. Fördelning och krigsplacering av hälso-och sjukvårdspersonalen mäste ske på ett sådant sätt att största möjligaeffekt uppnås för totalförsvaret som helhet, vilket understryker behovet av ettheltäckande register för vissa nyckelgrupper av hälso- och sjukvårdspersonal. Beträffande utbildningen betonas att det är av stor viktatt utbildning för hälso- och sjukvården i krig fortsätter och förstärks ochatt utbildningsplikten i fred utvidgas till att omfatta inte bara läkareutan all tjänstepliktig hälso- och sjukvårdspersonal. Beträffande fjärrsjuktransporter konstateras attutvecklingen har visat att programansvaret för dessa oförändrat bör åvilaförsvarsmakten. 1 fräga om sjuktransporter med helikopter anförs att kapaciteteni detta avseende bör utökas för att tillgodose krigsbehovet och att dennautökning bör göras på ett sådant sätt att även fredsbehovet kan tillgodoses.Med instämmande i försvarskommitténs förslag framhålls beträffande ansvarsfördelningenbl. a. att sjukvårdshuvudmännen bör ges ett större ansvar för de civilaluftburna sjuktransporterna. När det gäller åtgärder för att förbättra den tekniskaförsörjningen och skyddet i krig framhålls bl. a. att åtgärder för attsäkerställa den tekniska försörjningen såsom t.ex. försörjningen med el ochvatten bör prioriteras framför fysiskt skydd. Slutligen föreslår statsrådet i propositionenåtgärder för att förstärka uthålligheten och kapaciteten för den civila hälso-och sjukvården i krig inom en femärig ekonomisk ram på totalt 1 096 milj. kr.varav 500 milj. kr. avser särskilda insatser , innebärande 219,2milj, kr, i genomsnitt per är, exkl, administrativa beredskapskostnader vidsocialstyrelsen och statens bakteriologiska laboratorium. har med sitt yttra:nde tillförsvarsutskottet överlämnat den under den allmänna motionstiden väckta motionen So477 (m). Motionärer- na hemställer att hos regeringen begär att en delegation tillsätts, I delegationen avses ingå representanter för , civil försvarsstyrelsen och militära myndigheter med uppgift att handlägga och ° kontrolleraplaneringen av sjukvården under krig. FöU 1986/87:11 Motionen har väckts mot bakgrund av utredningenSjukvårdens skydd i krig (SSIK) som bl.a. föreslog en fortsatt riskanalys ochinventering av teknisk försörjningssäkerhet vid akutsjukhus. Motionärerna anserdet mycket viktigt att frågor rörande eventuella förändringar i sjukhusstrukturenoch i de krav som ställs på sjukhus och beredskapslagei- av sjukvärdsmateriel ikrig löses i samverkan mellan berörda parter och framhåller att eventuellaingrepp eller förändringar ej bör komma till stånd innan berörda problem kommittill en lösning. I sitt yttrande över denna motion påminner socialutskottetom att regeringen beslutat att inrätta en särskildberedskapsdelegation för frågor som rör hälso- och sjukvården m. m. i krig.Försvarsutskottet delar socialutskottets bedömning att denna nya delegation meddess angivna uppgifter och sammansättning i hög grad svarar mot det krav somframförs i motionen, i synnerhet som det kan ses som naturligt att delegationenäven kommer att beakta frågor som berör sjukvårdens säkerhet i krig. Eftersommotion So477 är i sak tillgodosedd och någon anledning att till regeringenframföra den begäran som krävs i motionen inte längre föreligger avstyrkerförsvarsutskottet bifall. Liksom socialutskottet finner försvarsutskottet detvärdefullt att den nya delegationen har tillkommit. Ansvarsfördelningenbeträffande hälso- och sjukvård i krig, de brister och svagheter som finns, denstarka inriktningen på att snabbt åstadkomma betydande förbättringar ocherfarenheterna av åtgärder med anledning av försvarsbeslut talar förett närmare samarbete mellan alla som har ansvar på området, I två motioner som väckts med anledning avtotalförsvarspropositionen behandlas frågor rörande hälso- och sjukvårdensförsörjningsberedskap, I motion Föl27 (c), yrkande 19, hemställs att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförtsbeträffande hälso: och sjukvården i krig, m, m. Motionärerna anför bl. a. attstaten redan i fredstid borde ta sitt ansvar för att dét även på sjukvårdsområdetskall finnas en bättre beredskap genom en mera decentraliserad verksamhet ochgenom satsningar på inhemska produkter och inhemsk produktutveckling. I motion FÖ130 (fp), yrkande 2, hemställs om etttillkännagivande ttll regeringen beträffande minskad lagring avsjukvårdsförnödenheter kombinerad med ökad beredskap för inhemsk tillverkningoch återgång till flergångsanvändning. I motionen framförs uppfattningen attdet med den i propositionen föreslagna förstärkningen av uthålligheten i frågaom förbrukningsmateriel finns en risk, påtalad även av överstyrelsen för civilberedskap, att man väljer onödigt dyra lösningar, bl, a, i form av att lagringtillgrips också i fall där det vore möjligt att i stället förbereda inhemsktillverkning eller återgång till flergångsanvändning. anför i sitt yttrande att önskemålen i härbehandlade mottonsyrkanden i huvudsak får anses tillgodosedda genom vad som i dessa avseenden anförs i propositionen. Bl, a, hänvisas till att det i propositionen, med instämmande i försvarskommitténs uppfattning, uttalas att omedelbara åtgärder måste vidtas för att bl, a, förbättra möjligheterna till inhemsk produktion under kriser och krig, utöver erforderlig beredskapslagring, 39 Åvenyrkandet angående frågan om återgång till flergångsanvändning kan Pq\j 1986/87:11 enligt socialutskottetanses väsentligen tillgodosett genom vad som anförs i propositionen om åtgärderför att i ett kris- eller krigsläge begränsa behovet av sjukvärdsmateriel ochläkemedel. delar socialutskottets bedömning attdessa motionsyrkanden i huvudsak kan anses vara tillgodosedda genom vad somanförs i propositionen och avstyrker med hänvisning till detta förhållandebifall till dessa. Även i fråga om det första yrkandet i motion FÖ130redovisar socialutskottet bedömningen att motionens syfte får ansestillgodosett genom vad som anförs i propositionen. I motionen i denna delunderstryks nödvändigheten av ett ökat inflytande för de civilasjukvårdshuvudmännen vid personalfördelning mellan militär och civil sjukvårdi krig. delar motionärernas uppfattning att det är viktigt attbeakta sjukvårdshuvudmännens synpunkter i fråga om personalfördelningen, mentillägger att även det militära behovet härvidlag måste tillgodoses.Socialutskottet delar därför den i propositionen uttalade uppfattningen attfördelning och krigsplacering måste ske på ett sådant sätt att största möjligaeffekt uppnås för totalförsvaret som helhet, vilket i sin tur förutsätter engod samverkan mellan civila och militära myndigheter. , som idetta sammanhang även hänvisar till den roll som delegationen för frågor omhälso- och sjukvården i krig avses spela, anser härigenom att det inte finnsnågot egentligt motsatsförhållande mellan vad som yrkas i motionen och vad somanförs i propositionen i denna del. gör i denna fråga samma bedömning somsocialutskottet beträffande nödvändigheten av nära samverkan i syfte att nåbästa möjliga totalförsvarseffekt. Av de skäl som socialutskottet anföravstyrker försvarsutskottet bifall till motionsyrkandet. I motion FÖ122 (m) yrkas att beslutar atthuvudansvaret för det praktiska fullföljandet av beslutet omsjuktransportverksamheten med helikopter i fredstid läggs på räddningsverket.Motionären finner det riktigt att såsom föreslås i propositionen den utökningav sjuktransportkapaciteten med helikopter som bör ske för att tillgodosebehoven i krig görs på ett sådant sätt att även fredsbehoven kan tillgodoses.Hon anser dock att propositionen anger alltför diffusa riktlinjer förorganisationen av sjuktransportverksamheten och betonar vikten av atthuvudansvaret för verksamheten läggs på ett ställe. Motionären anser attuppgiften att ta ansvar för att verksamheten samordnas och organiseras på ettrationellt sätt bör läggas på . Motionären tar upp en viktig fråga. harbehandlat den under föregående . I FöU 1985/86:2 (s, 3) konstate rade utskottet att förhandlingar som hade inletts med om ett samlat ansvar hos sjukvårdshuvudmännen för luftburna sjuktranspor ter inte hade kunnat slutföras. Utskottet ansåg att det "är viktigt förvårt samhälle att frågan bringas till en lösning". (FöU 1985/86:8 s, 37) uttalade utskottet att det inte kunde "anses tillfredsställande att fråganom sjuktransporter med helikoptrar utan resultat har bearbetats . En särskild redovisning bör lämnas till under nästa . utskottetnu har anfört bör som sin mening ge regeringen till FöU1986/87:11 känna," beslutade i enlighet härmed (rskr, 182), Frågan om sjuktransporter med helikoptrar tas upp itotalförsvarspropositionen (bil, 1 s, 43 och bil, 4 s, 23) med utgångspunkt iförsvarskommitténs förslag. Redovisningen ger inte klarhet i vilka förhållandensom hindrar att denna fråga bringas till en lösning. Utskottet utgär från attsjukvårdshuvudmännen är beredda att ta sitt ansvar och att berörda statligamyndigheter kan samordna sina önskemål och resurser. Regeringen måste aktivt tasig an denna viktiga fråga. Det är med tvekan utskottet anser sig kunna föreslåriksdagen att i enlighet med socialutskottets yttrande avvakta resultatet avytterligare överväganden i . Utskottet avser att hålla signoga informerat om den fortsatta utvecklingen. I fråga om den ekonomiska ram för hälso- och sjukvården ikrig som föreslås i propositionen har utskottet att behandla motion FÖ136 (vpk)såvitt gäller yrkande 3 d) att beslutar godkänna socialstyrelsenskostnadsalternativ på 342,6 milj, kr,/år för den civilaförsörjningsberedskapen inom hälso- och sjukvården för programplaneperioden1987-1992, Enligt motionärerna är beredskapsläget inom hälso- ochsjukvårdsområdet katastrofalt vilket kräver såväl ett större hänsynstagandetill beredskapsaspekter när den fredstida vården planeras och organiseras somakuta åtgärder för att öka beredskapen. Dessa förhållanden gör det enligtmotionen motiverat att bevilja de medel som föreslagit förändamålet, I likhet med socialutskottet delar försvarsutskottet denuppfattning som framförts av försvarskommittén och i propositionen att enkraftig förstärkning av uthållighet och kapacitet för den civila hälso- ochsjukvården i krig , med hänsyn till konstaterade brister, måste komma tillstånd och att en sådan förstärkning kan åstadkommas genom de åtgärder och inomden ekonomiska ram som föreslås i propositionen. Utskottet avstyrker sålundabifall till motion Föl36 i här behandlad del. Utskottet återkommer till de lagändringsförslag inomhälso- och sjukvårdsområdet som inryms i bilaga tillpropositionen i samband med utskottets behandling av denna del (punkt 11).Utskottet kommer där att behandla motion FÖ127, yrkande 19 angående . Utskottet vill i övrigt, med instämmande isocialutskottets yttrande, understryka det angelägna i att de olika förslagtill förstärkning av beredskapen inom hälso- och sjukvärdens område somföreslås eller redovisas i propositionen och vilka i sin helhet biträds avutskottet under den förestående försvarsbeslutsperioden förverkligas ienlighet med propositionens iriten-tioner. Utskottet erinrar om att hälso- ochsjukvården försvarsbeslut uppmärksammades som en av de svagastelänkarna i totalförsvaret som vår förmåga på detta område utgör enviktig förutsättning för trovärdigheten i vår försvarsvilja ochförsvarsförmåga. Sedan det nu konstaterats att trots vidtagna åtgärder underden gångna försvarsbeslutsperioden det fortfarande återstår allvarliga bristerär det enligt utskottets mening av synnerlig vikt att effektiva insatser sättsin för att förstärka vår beredskap och uthållighet på detta nyckelområde så atten rimlig balans åstadkomsi förhållande till beredskapen och uthålligheten inom andra delar 41 avtotalförsvaret (se även KU 1986/87:33). Utskottet återkommer senare i betänkandet till de i propositionen FöU 1986/87:11 upptagna anslagsfrågorna inom detta område. Skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiskahot Liksom försvarskommitté anser försvarsministernatt arbetet med attförbättra skyddet mot A- och B-stridsmedel samt C-hot bör fullföljas i syfte attuppnä de försvarsbeslut angivna målen, som en Han berör i denna fråga bl. o behovetav särskilt skyddsutbildad personal o en förtotalförsvaret gemensam utbildning outrustning för automatisk C-indikering o kedjanmellan indikering och alarmering o skyddetmot verkningarna av A- och B-stridsmedel samt C-hot o ansvaretför indikering och sanering i C-miljö inom den civila delen av totalförsvaret o befolkningens grundskydd o skyddet motelektromagnetisk puls, EMP 0 inriktningenav försvarets forskningsanstalts ABC-program. Väckt under den allmänna motionstiden 1986/87:FÖ205 av () och ()såvitt gäller yrkande 1 att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en för hela totalförsvaret gemensam skola förutbildning rörande skydd mot ABC-stridsmedel samt mot radioaktiva och kemiskarisker i fred inrättas. 1 försvarskommitténs säkerhetspolitiska rapport föreslogsföljande inrikt ning i stort beträffande skyddet mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot: Svensk säkerhetspolitik syftar bl.a. till att hällaSverige utanför ett krig mellan stormaktsblocken. Lyckas vi stå utanför eninledande, konventionell fas av ett storkrig minskar även risken väsentligt attvi blir utsatta för bekämpning med kärnvapen om kriget trappas upp. Ett tillräckligtstarkt och allsidigt totalförsvar är en förutsättning för att skalllyckas i dessa strävanden. En planering till skydd mot effekterna avkärnvapenkrig i vår omvärld kan mildra konsekvense:rna för vår del avsevärt.Våra skyddsåtgärder bör också syfta till att öka statsmakternas möjligheteratt stå emot hot om kärnvapeninsats mot . Om kärnvapen skulle sättas inmot bör befintliga resurser inom totalförsvaret kunna kraftsamlas tillatt skydda och undsätta befolkningen och bereda de skadade vård.