bet · GA01SoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till m. m. 1986/87:100bil. SoU 1986/87:16 I betänkandet behandlas i regeringens proposition1986/87:100, bil, 7 () framlagda förslag om anslag /87 för ett antal olika ändamål på hälso- och sjukvårdens område(anslagspunkterna E 1-E 10). Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisningar, I anslutning till anslag E 1, behandlarutskottet en rad motioner där olika allmänna frågor om hälso- och sjukvärdentas upp. Samtliga motionsyrkanden avstyrks, I anslutning fill anslag E 2,Statlig kontroll av läkemedel behandlar utskottet ett antal motioner om olikaläkemedelsfrågor. Samtliga yrkanden.avstyrks med hänvisning till läkemedelsutredningens(S 1983:04) arbete. Under anslaget E 10, behandlas en motion om en ny professur vid institutet, Mottonenavstyrks. Några motioner tar upp frågor rörande denrättspsykiatriska verksamheten. I fråga om de långa väntetiderna förrättspsykiatriska undersökningar hänvisar utskottet fill den starka kritik somriksdagen riktat mot den rådande situationen. Utskottet erinrar omriksdagens uttalande att det måste övervägas att ställa mera resurser tillförfogande för den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten och uttalar nuatt regeringen bör återkomma till i denna del. Utskottetkonstaterar vidare att det ännu är en öppen fråga om och i vad mån staten böröverlåta sitt ansvar för det rättspsykiatriska undersökningsväsendet på sjukvårdshuvudmännen.Utskottet förutsätter att frågan penetreras ingående i det pågående arbetet meden reformering av lagstiftningen om den slutna psykiatriska vården. anfört om resurser för undersökningarna och om huvudmannaskapet förverksamheten föreslås ge regeringen till känna. Vissa ytteriigaremotionsyrkanden avstyrks. Utskottets m-, fp- och c-ledamöter reserverar sig tillförmån för ett yrkande om en översyn av stadgan om enskilda vårdhem. Utskottetsfp-ledamöter reserverar sig beträffande ett återinrättande av ett och beträffande en omprövning av patientjournallagensbestämmelser om skyldighet att signera journalanteckning. M-ledamöternareserverar sig beträffande ett återinrättande av en medicinalstyrelse,tillsynen över långtidsvården, patienternas inflytande över vården ochbeträffande motiveringen för avslag på en motion om åtgärder för en bättre 1 1986187.12 saml. sjukvård.Vpk-ledamoten reserverar sig beträffande förskrivning av beroen- SoU1986/87:16 deframkallande läkemedel. M-ledamöterna avger ett särskilt yttrande beträffandedetaljhandeln med läkemedel och . Proposition1986/87:100 bil. 7 E.Hälso-och sjukvård m. m. Regeringen har under punkterna E 1-E 10 (s, 66-82)föreslagit (E 1) att till för /88anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 2) att till Statlig kontroll av läkemedel m, m. /88 anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 3) att till /88 anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 4) att till Statens rättsläkarstationer för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 5) att till Rättspsykiatriska stationer och klinikerför /88 anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 6) att till Statens miljömedicinska laboratorium /88 anvisa ett förslagsanslag av ,, (E 7) att till Statens giftinformationscentral /88 anvisa ett förslagsanslag av , (E 8) att till /88 anvisa ett förslagsanslag av , (E 9) att till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar för /88 anvisa ett förslagsanslag av , (E 10) att till för /88 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:So256 av (m) hemställs attriksdagen beslutar om återinförande av ämbetsverksbenämningen"", Motivering till motionen flnns i motion1986/87:N402, Imotion 1986/87:So259 av m, fl, (m)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 5), att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en bättre tillsyn avlångtidsvården. I motton 1986/87:So276 av m. fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförs om utbildning och anställning av tvåspråkig personal inom äldreomsorgenoch sjukvärden. Motivering till motionen finns i motion 1986/87:Ub826. I mofion1986/87:So4()l av m. fl. (c, m, fp) hemställs SoU 1986/87:16 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära sådana åtgärder som syftar till attproblemen med den rättspsykiatriska vården får en snabb lösning i enlighet medvad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av att fastapaviljongen vid behålls som riksenhet. I motion 1986/87:So405 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i läkemedelsförordningen(1962:701) så att blir slutlig instans vid registrering avläkemedel. I motion 1986/87:So407 av () ochIngbritt Irhammar (c) hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om patientjournallagens tvång omgenomläsning och signering. I mofion 1986/87:So411 av m.fl. (s)hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder enligt vad somanges i motionen för att förbättra den rättspsykiatriska organisationen samtför att rättspsykiatriska undersökningar genomförs inom lagstadgad tid av 6veckor. I motion 1986/87:So412 av Margö m. fl, (vpk)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1, att riksdagenhos regeringen begär initiativ till tillämpningsföreskrifter i syfte att minskaförskrivningen av psykofarmaka, 2, att riksdagenhos regeringen begär initiativ till att läkare i öppenvården får utbildning ompsykofarmaka, I motion 1986/87:So414 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om sådan ändring av lagen omdetaljhandel med läkemedel att möjlighet skapas för andra än Apoteksbolagetsdetaljister att sälja receptfria läkemedel, I motion 1986/87:So417 av () ochIngrid () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att kravet att signerasjukvårdsjournaler skall ändras till en rekommendation om signering, I motion 1986/87:So420 av i (m)hemställs att hos regeringen begär att snabba, resoluta ochokonventionella åtgärder vidtas för att till dem, som personligen bär detdagliga ansvaret för den breda, offentliga sjukvården i vårt land, på sådantsätt som kan bedömas vara mest verksamt, återge förtroendet att genom egnasakkunniga insatser svara för bevarandet av svensk .sjukvårds kompetens,kValitef, omsorg och människovänlighet, i alla led, nedifrån och ända upp tilldet slutliga "huvudmannaskapet", som ändå måste förankrashos regering och riksdag, I motion 1986/87:So421 av () och GudrunNorberg (fp) hemställs 1, att hos regeringen begära attsocialstyrelsens hälsoupplysning SoU 1986/87:16 /88 skall disponera minst likvärdiga och helst ökade resurser för 2, att hos regeringen begär att medel försocialstyrelsens hälsoupplysning även skall beräknas under ett separat reserva tionsanslag, I motion 1986/87:So423 av m, fl (fp)hemställs, såvitt här är i fråga (yrkande 2), att hos regeringenhemställer om förslag med syfte att återinrätta ett statligt institut.förfolkhälsan, I motion 1986/87:So424 av () hemställs attfiksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ettkontrollsystem för handel med beroendeframkallande läkemedel. Motivering tillmotionen finns i motion 1986/87:K408, I motton 1986/87:So426 av m, fl, (m) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkandena 5 och 6), 5, att riksdagenhos regeringen begär förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse, 6, att riksdagenhos regeringen begär förslag till en återinförd länsläkaror-ganisation, I motion 1986/87:So428 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den fastapaviljongen vid sjukhuset i bör behållas och att värden bör bli enstatlig vårdresurs för särskilt farliga patienter. I motion 1986/87:So430 av () och UllaTilländer (c) ' ' hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om omedelbara åtgärder för attminska de långa väntetid- . erna för rättspsykiatriska undersökningar och omeventuella ytterligare resurser för denna verksamhet, I motion 1986/87:So431 av () hemställsatt . beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts rörande rättspsykiatrisk verksamhet vid iUmeå: I motion 1986/87:So432 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omläkemedelsinformation. I motion 1986/87:So439 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag om att naprapater skall kunnaerhålla legitimation. I motion 1986/87:So446 av () ochMargareta () hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omansvarsförhållandena i sjukvärden, 2. att riksdagenbegär att regeringen finner former för att systematiskt tillvarata invandraressjukvårdskompetenser. Motiveringtill motionen finns i motion 1986/87:Ub811. I motion1986/87:So449 av () hemställs att SoU1986/87:16 hos regeringen begär förslag till åtgärder för att stärkakonsumentens/ pattentens inflytande över sjukvården ute i länen. I motion 1986/87:So458 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts angående översyn av stadgan för enskilda värdhem. I motion 1986/87:So464 av () och () hemställs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ändrad besvärsordning vid besvär överregistreringsbesluten i fråga om läkemedel. I motion 1986/87:So465 av (fp) hemställs,såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att riksdagenbegär att regeringen utreder mönstret för förskrivning av bensodiazepinernasamt hur dessa läkemedel hamnar på den illegala narkotikamarknaden, 2. att riksdagenbegär att regeringen genom information till läkare får ned förskrivningen avbensodiaze;piner till en medicinskt acceptabel nivå. I motion 1986/87:So466 av () och () hemställs att beslutar att hos regeringen begära åtgärder för enändring av patientjournallagen i enlighet med vad som i motionen anförts. I motion 1986/87:So473 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär åtgärder mot läkemedelsmissbruk. I motton 1986/87:So483 av () och SiriHäggmark (m) hemställs, såvitt här är i fråga (yrkandena 1 och 2), 1. att hos regeringen begär att en massivinformationskampanj om läkemedelsberoende bl. a. riktad till läkare inom primärvården initteras, 2, att hos regeringen begär att en vetenskapligundersökning initieras för att utröna förskrivningsmönster och hur bensodiazepiner hamnar på den illegala narkotikamarknaden, I motion 1986/87:So489 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökad och fördjupad tillsyn av långtidsvården, I motion 1986/87:Ub505 av i (m)hemställs att i samband med budgetbehandlingen för statens institutför psykosocial miljömedicin omvandlar laboraturen i enheten för allmän socialmiljö och hälsa till en professur i samma ämne. Utskottet behandlar i anslutning till anslaget tillsocialstyrelsen en rad motioner där olika allmänna frågor om hälso- ochsjukvården tas upp, I anslutning till anslaget till statlig kontroll avläkemedel behandlas ett antal motioner om olika läkemedelsfrågor, I andraavsnitt behandlas bl, a, ett antal motioner rörande den rättspsykiatriskaverksamheten, V 198Ö/87. Återinrättandeav en medicinalstyrelse m.m! Imotion 1986/87:So426 av m.fl. (m) yrkas att hos regeringenbegär förslag till återinrättande av en medicinalstyrelse (yrkande 5).Motionärerna anför att det trots den omorganisation av somgjordes 1981 finns påtagliga brister i organisationen, framför allt när detgäller den medicinska kompetensen och behovet av att hälso- och sjukvårdenentydigt och klart byggs på medicinsk vetenskap och beprövad erfarenhet. Mednuvarande ordning, anförs det vidare, får de medicinska intressena stå tillbakaför andra socialt inriktade ansvarsområden. Verket bör äter delas upp så att enmedicinalstyrelse kan återskapas, Imotion 1986l87;So256 av (m) hemställs att beslutar omåterinförande av ämbetsverksbenämningen "",Motionären anser att nuvarande namn inte täcker det storaämbetsverkets omfattande verksamheter. Begreppet "sundhet" täckerbåde själ och kropp. Benämningen "" har gammal hävdoch vore förtjänt av ett återupplivande. Genomstatsmakternas beslut (prop, 1967:68, SU 1967:105) övertog den 1januari 1968 de arbetsuppgifter som ankommit på den dåvarandesocialstyrelsen, medicinalstyrelsen och rnedicinalstyrel-senssjukvårdsberedskapsnämnd. Den nya myndighetens nämn, , tillkompå initiativ av statsutskottet med anledning av bl, a, vissa motioner ochmotiverades bl, a, med den stora vikt som lades vid målsättningen att demedicinska och socialvårdande uppgifterna borde integreras. Det förhållandetatt det nya verket till stor del skulle;handlägga medicinska frågor ansågs hamindre betydelse,, främst därför att sambandet och inte skillnaden bordebetonas (SU 1967:105 s. 5 f.). Det kan för övrigt ocksä nämnas att den tidigaremedicinalstyrelsen under början och mitten av haft namnetSundhetskollegium,, Den1 trädde en ny organisation av i kraft. Vidriksdagsbehandlingen av förslaget till den nya organisationen (prop. 1979/80:6, SoU 1979/80:45) framkom inte någon avvikande mening beträffandeintegrering av socialtjänst och hälso- och sjukvård i en enda organisatton. Fråganom ett återinrättande av en medicinalstyrelse har behandlats av socialutskottetvid några tillfällen , I samband därmed har ocksåredovisats vissa av de närmare övervägandena beslut och 1981 årsomorganisation, Ibetänkande SoU 1984/85:28 (s, 33) erinrade utskottet om att omfattandeomorganisation av avslutats. Det ansågs därförolämpligt att innan man fått tillräckliga erfarenheter av den nyaorganisationen överväga en ändrad organisation. Utskottet hänvisade även tillatt en offensiv hälsopolitik kräver att det utvecklas samverkan mellan hälso-och sjukvård, socialtjänst och hälsoskydd. Inriktningen av hälso- ochsjukvården mot förebyggande arbete och helhetssynen inom såväl socialtjänstsom hälso- och sjukvård talar, anförde utskottet, starkt för en integrering pådet centrala myndighetsplanet av dessa frågor. Utskottet avstyrkte därmed detdå aktuella motionsyrkandet, I betänkande SoU 1985/86:13(s:. 6 f.) hänvisade utskottet till sitt ttdigare ställningstagande och SoU 1986/87:16 avstyrkte det då aktuella motionsyrkandet. Utskottet konstaterar att på vissa punkterännu inte helt kunnat förverkliga den avsedda organisattonen (jfr s. 9 ff.).Utskottet vill därför understryka vikten av att dessa frågor ägnas fortsattuppmärksamhet så att styrelsen kan fungera effektivt i sin roll som centralförvaltningsmyndighet för såväl hälso- och sjukvården som m. m.Utskottet anser emellertid inte att något framkommit som motiverar enomprövning av ttdigare ställningstagande till den i motion So426 (m)aktualiserade frågan. Utskottet avstyrker således mottonsyrkande 5 i motionen. Utskottet finner inte heller skäl att överväga ändradbenämning på i enlighet med förslaget i motion So256 (m), somalltså avstyrks. I motion 1986/87:So420 av i (m)begärs snabba åtgärder för en bättre sjukvård. Motionären anser bl, a, attsocialstyrelsens kompetens och auktoritet uttunnats på ett allvarligt sätt,Mottonären anser vidare att det krävs snara överläggningar mellan de olikaföreträdarna för den svenska sjukvården. När det gäller roll som centralförvaltningsmyndighet för hälso- och sjukvärden vill utskottet hänvisa till.vad som ovan anförts angående återinrättandet av en medicinalstyrelse. Vad gäller kravet på överläggningar mellan olikaföreträdare för den svenska sjukvården vill utskottet erinra om det organ somsedan 1983 finns inrättat för just samråd i hälso- och sjukvårdsfrågor,nämligen hälso- och sjukvårdsberedningen (S 1983:02). Beredningen är ettsamrådsorgan mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Till beredningen harknutits ett stort antal experter frän olika områden. Utskottet vill ocksåerinra om de regelbundna överläggningar mellan företrädare för hälso- ochsjukvården och staten som föregår överenskommelserna orn vissa ersättningarfrån staten till sjukvårdshuvudmännen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motton So420 (m). I motion 1986l87:So423 av m.fl. (fp)hemställs att hos regeringen hemställer om förslag med syfte attåterinrätta ett statligt (yrkande 2). Motionärerna tarbl, a, upp frågor om hälsa och förebyggande hälsovård och den stora betydelsesom kosten har för hälsotillståndet. Det krävs, anser motionärerna, en aktivhälsoupplysning i syfte att påverka det svenska folkets kostvanor. Såväl för enkvalificerad bevakning av folkhälsoaspekterna vid utformningen av denoffentliga politiken på olika områden som för en systematiskupplysningsverksamhet vore det, enligt motionen, ändamålsenligt attåterupprätta ett statligt instttut för folkhälsan. Motionärerna pekar på attresurser för sådan verksamhet finns bl, a, inom och statensmiljömedicinska laboratorium, men att karaktär avtillsynsmyndighet gör den mindre väl lämpad att vara huvudman även förhälsoupplysningen. En fristående ställning skulle ge denna funktion ökadauktoritet. Ett särskilt existeradefram till 1972, SoU 1986/87:16 Instttutet hade till uppgift att handhautrednings- och forskningsverksamhet ägnad att främja folkhälsan. Institutetombesörjde utbildning av tjänstemän inom olika områden av den allmännahälsovården och bedrev upplysningsverksamhet, Folkhälsoinstttutets verksamhetupphörde dä dess olika verksamhetsgrenar fördes över tilldet nybildade livsmedelsverket och till . Den till sistnämndaverk överförda omgivningshygieniska avdelningen har sedermera (1980) ombildatstill statens miljömedicinska laboratorium (SML) som en nationell resurs inommiljömedicinens område. Genom den nya hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), somträdde i kraft , har sjukvårdshuvudmännen fått ett vidgatansvar för befolkningens hälsa. De åläggs, förutom att erbjuda sjukvård, attförebygga ohälsa hos befolkningen (1 §), Det påpekas i propositionen (prop,1981/ 82:97) bl, a, att hälsoupplysning främst bör vara en uppgift förprimärvården och att hälsoupplysning borde kunna integreras i aktiviteter avtypen friskvård. Dit hör enligt vad som framhålls i propositionen bl: a,upplysning om lämplig kost. Föredragande statsrådet pekade även på defrivilliga organisationernas betydelse när det gällde hälsoupplysning.Beträffande statens roll i hälsoupplysningen anfördes bl, a, (s, 38) att statenäven i fortsättningen bör ha en kompletterande och samordnande roll när detgäller hälsoupplysningen. har ett särskilt ansvar förhälsoupplysning. ärs omorganisatton utgör hälsoupplysningen enintegrerad del av myndighetsfunktion. Verksamhetens innehålloch inriktningen av informationen utformas således av verksledningen ochytterst av verksstyrelsen. Den hälsoupplysningsverksamhet som bedrivs ärfrämst inriktad på olika strategiska insatser av'skilda slag, såsom att hos bl,a, sjukvårdshuvudmännen initiera hälsoupplysning inom olika områden och ge stödtill påbörjad verksamhet. Det anses framför allt angeläget att initierahälsoupplysning inom olika samhällssektorer och att satsa på utvecklingsarbete.Det har också ansetts vara en angelägen uppgift att är verksamnär det gäller att nå ut med kunskaper i bl. a. kostfrågor. SML har enligt sin instruktion till uppgift att inom denfysikaliska och kemiska miljömedicinen samt den allmänna hälsovården bedrivalångsiktig forskning samt undersöknings-, utrednings- ochutbildningsverksamhet. I fråga om kostupplysning spelar livsmedelsverket encentral roll som myndighet med ansvar för livsmedlens kvalitet och säkerhet.Konsumentverket svarar för frågor som rör marknadsföring och ekonomi ochpraktiska aspekter på matberedning, förvaring etc. Dessa myndigheter harkonttnuerligt samråd och samverkan i kostupplysningsverksamheter. Ett aktivtsamarbete förekommer också mellan och livsmedelsverket. Ettexempel pä en sådan samverkan är den bok-Kost, motion & hälsa-som de bådamyndigheterna gav ut (1986), Boken innehåller en samman- fattning av dagens kunskaper på området och ärriktad framför allt till hälso-och sjukvårdens personal och lärare. Utskottet delar uppfattningen i motion So423 om vikten aven aktiv hälsoupplysning och behovet av information kring kostvanor och derasbetydelse för folkhälsan. Ansvaret för folkhälsofrågorna är emellertid fördelatpå olika samhällsorgan, vart och ett inom sitt område. När det gäller SoU1986/87:16 är hälsoupplysningsfrågorna till stor deljntegrerade i styrelsens hela verksamhet. Utskottet anser inte att detframkommit något som skulle motivera en principiell förändring i dessahänseenden. Med anledning av vad som anförs i motionen vill utskottetemellertid framhålla att det är viktigt att kostfrågorna får en effektivbevakning. Med det anförda avstyrker utskottet motion So423 (fp) yrkande 2, I motion 1986l87:So426 av m.fl. (m) hemställsatt hos regeringen begär förslag till återinrättande av enlänsläkarorganisation (yrkande 6). Motionärerna anför att det genomavskaffandet av den gamla länsläkarfunktionen 1981 har uppstått ett storttomrum i medicinsk-juridis-ka, socialmedicinska och omgivningshygieniska frågorpå länsnivå. För att stärka patientens ställning krävs att socialstyrelsenstillsyn förläggs närmare människorna, dvs, på läns- eller sjukvårdsregionsnivå.Motionärerna anser därför att en länsläkarorganisation motsvarande den gamlalänsläkarfunktionen åter bör inrättas. Verksamhetsområdet kan antingen varalänsomfattan-de eller ha en annan regional utformning. Verksamhetens omfattningi relation till andra funktioner måste utredas. fanns en regional statlig organisation förtillsyn och rådgivning inom hälso- och sjukvårdsområdet, de s, k, länsläkarna,I proposition 1979/80:6 om uppgifter och organisation, m, m,föreslogs bl, a, godkänna ett i propositionen framlagt förslag omavveckling av länsläkarorganisationen, uppgifterföreslogs fördelade mellan , länsstyrelserna och deras socialaenheter samt landstingskommunerna, I fråga om tillsynberäknades att det skulle behövas fyra läkartjänster placerade centralt hosstyrelsen eller på vissa orter i landet för att fullgöra den statligatillsynsfunktionen, Pä grund av olika övergångsanordningar i organisationenhar emellerttd medel funnits tillgängliga för att tillsätta endast en sådantjänst, placerad vid läkemedelsavdelningen. På förslag av socialutskottet ibetänkande 1979/80:45 godkände (rskr, 1979/80:386) förslaget omavveckling av länsläkarorganisationen, I budgetpropositionen anmäldes attlänsläkarorganisationen skulle upphöra , hade intenågot att erinra mot förslaget (SoU 1980/81:43, rskr, 1980/81:403), Utskottet har vid fiera tillfällen tidigare behandlatmotionsyrkanden om ett återinförande av länsläkarfunktionen, senast ibetänkande SoU 1985/ 86:13 (s, 3-6), I det nämnda betänkandet finns också enutförlig redovisning av bakgrunden till länsläkarorganisationens avskaffandeoch olika uttalanden i samband därmed. Vid utskottets behandling av frågan redovisadesbl, a, att i en skrivelse till 1985 anförtatt verksamheten med tillsyn över hälso- och sjukvården var i behov av enöversyn och att styrelsen föreslagit att organisation och resurser förstyrelsens tillsyn skulle göras till föremål för en utredning. Det hade vidareupplysts att en sådan utredning övervägdes inom . ochuttalade att utskottet, som redan tidigare understrukit vikten av att SoU1986/87:16 tillsynsuppgifterna inte försummas, ansåg det angeläget att en sådan utredningkommer till stånd. Utskottet anförde vidare att det förutsatte att . regeringenskyndsamt skulle tillsätta den aviserade utredningen och att därvidfrågan om en regionalt organiserad tillsynsfunktion ingående skulle Utskottet har även efter detta uttalande vid fleratillfällen på nytt understrukit vikten av att den aviserade utredningen kommertill ständ (se SoU 1985/86:19 och 1986/87:1), Utskottet vill inledningsvis slå fast att det finns ettklart behov av en regional tillsynsfunktion för hälso- och sjukvården. Enligtvad utskottet erfarit finns dock ett förslag till direktivtext för denfidigare aviserade tillsynsutredningen. Utskottet, sorii finner det märkligtatt det aviserade utredningsarbetet ännu inte kunnat påbörjas, förutsätter attutredningen nu tillsätts utan dröjsmål.