bet · GA01UbU12 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till grundskolor, m. m. 1986/87:100) UbU 1986/87:12 Idetta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1986/87:100 bilaga 10 () under avsnitt B.Skolväsendet rubriken frågor samt punkterna Bil. Särskildainsatser inom skolområdet och B 12. Bidrag till driften av grundskolor m. m.jämte motioner. Vidare behandlas vissa utbildningsfrågor av allmän karaktär somanmälts för i inledningen till propositionsbilagan (s. 24-35). Vissa för skolväsendet gemensamma frågor Regeringenhar under rubriken (s. 49-59) föreslagit att 1. medgeatt smärre sakliga ändringar görs i samband med översyn av regleringen för och anslutande skolformer i enlighet med vad som har förordats i propositionen, 2. godkännavad som i propositionen har förordats om införandet av ett vikariesystem för lärare i skolväsendet. 1986/87:Ub209av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts i motion1986/87: So605 yrkas att hos regeringen begär förslag till nyastatsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor ochgymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som stödutgår till skolor i offentlig regi. 1986/87:Ub211 av () och Berfil () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omläromedelsöversynens beaktande av skolornas krav på tillgång till biblar ochpsalmböcker. 1986/87:Ub214 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om förordnande av ersättareför fillsvidareanställd lärare som får anställning som skolledare. 1986/87:Ub224 av AlfSvensson (c) vari yrkas att beslutar aU UbU 1986/87:12 hosregeringen begära förslag till nytt statsbidragssystem för friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om ett lika stöd som för detallmänna skolväsendet. 1986/87:Ub240av m.fl. (vpk) vari - såvitt ,är i fråga -yrkas 2. attriksdagenavslår regeringens förslag om vikariatsorganisation. 1986/87:Ub24]av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1. att beslutar om ett5-årigt reinvésteringsprogram för ungdomsskolan i enlighet med vad som anförtsi motionen, 2. att för budgetåret1987/88 på särskilt anslag beslutar anslå 400 milj. kr. till särskiltreinvésteringsprogram för ungdomsskolan, 3. att beslutar ändraskollagen 4 kap. 15 § och 5 kap. 14 § avseende skolmåltider i enlighet.med vadsom anförts i motionen. 1986/87:Ub242av m.fl. (vpk) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om en parlamentarisk översyn av gymnasieskolan. 1986/87:Ub246 av m. fl. (c) att som sin mening gerregeringen fill känna vad som i motionen anförts om överläggningar i syfte attåstadkomma en basstandard för skolmåltider. 1986/87:Ub249av m.fl. (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av förberedelse förföräldraskap inom ungdomsskolans olika utbildningslinjer och av en fördjupadföräldraverksamhet i skolorna (delvis). 1986/87:Ub269av () och () vari yrkas 1. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts angående mobbning, 2. att hos regeringenbegär att får i uppdrag att utarbeta en arbetsplan ochriktlinjer för hur man ute i våra svenska grundskolor skall kunna komma tillrätta med mobbning och våld i skolan. 1986/87:Ub271 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten aveffektiva åtgärder mot mobbning och våld i skolorna samt bristande ordning iklassrummen. 1986/87:Ub276 av Chariotte () och () vari yrkas 1. attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag angående införan det av personliga vikariat, 2. attriksdagen hos regeringen begär en översyn av de korttidsanställda lärarnas situation. 1986/87:Ub281 av LarsWerner m.fl (vpk) vari - såviu nu'är i fråga - UbU 1986/87:12 yrkas 2. attriksdagen som sin mening beslutar ge regeringen till känna: f. atteleverna skall ha rätt fill fackligt arbete under skoltid samt rätt till extrahjälp när frånvaro från undervisning förekommer på grundav fackligt arbete, g. att eleverna skall hafacklig förhandlingsrätt gentemot rektor, h.att den föreslagna beredningen för frågor om skolans styrning fårtilläggsdirektiv om att föreslå åtgärder för att förbättra skolans infe demokrati. 1986/87:Ub298 av () vari yrkas 1. att som sinmening-ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om studieledare pågrundskolans högstadium, 2. att som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om inrättande av"mobbningsombudsman vid varje skolenhet" i , 3. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om"akfionsplikt" i skolan. 1986/87:Ub299 av () vari yrkas att som' sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om läromedelssituationen igrundskolan. 1986/87:Ub300av m.fl (fp) vari yrkas att beslutar avslå förslagetom införandet av ett vikariesystem för lärare i skolväsendet. 1986/87:Ub312av m.fl. (m) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 13.att avslår regeringens begäran om införandet av ett nytt vikariesystemför lärare i skolväsendet. 1986/87:Ub315av m.fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga-yrkas 3.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som 1motionen anförts angående statsbidrag till Hilleskolan. 1986/87:Ub329 av m.fl. (m) vari med hänvisning till vad som anförts imotion 1986/87: A463 - såvitt nu är i fråga - yrkas 1.att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelsertill fristående grund- och gyinnasieskolor utifrån principen att stöd skallutgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi. 1986/87:330av m. fl. (m, fp, c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförtsom begreppet Mål och begreppet Inriktning i det framtida läroplansarbetet, 1986/87:Ub332 av () och () vari yrkas aU som sin meningger regeringen fill känna vad som i motionen 3 anförts omskyddslagsfiftning för elever i grundskola. 1986/87:Ub334 av UllaTilländer (c) vari yrkas aU beslutar UbU 1986/87:12 begära attregeringen initierar en kartläggning av lärarnas arbetsmiljö. 1986/87:Ub339 av () vari - såvitt nu är i fråga - yrkas 2.att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsättsmed uppdraget att se över läroboksutbudet och sätta upp kriterier som syftartill att ge skolorna enbart goda (hederliga) och kunskapsrika läroböcker. 1986/87:Ub351 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om skolbiblioteken. 1986/8'':Ub801av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en övergripandeparlamentarisk utbildningspolifisk utredning, . 1986/87:Ub812av m. fl. (m) vari - såviU nu är i fråga - yrkas 15. att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring av skollagen att elev och föräldrar ges rättatt välja skola inom det offentliga skolväsendet, 16. att hos regeringenbegär förslag fill nya statsbidragsbestämmelser utifrån principen attstatsbidraget skall kunna beräknas per elev och följa elevens val av antingenen fristående skola eller en skola inom det offentliga skolväsendet, 22.att riksdageii hos regeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem förfristående skolor på gymnasial nivå i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87:Ub817av m.fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga -yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om åtgärder mot våldet i skolan, 4.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om ökad elevdemokrati, 14. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en parlamentarisktsammansatt beredning för översyn av skolans styrning, 15. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om decentralisering ochutvärdering på den lokala nivån, 16. att beslutar anslå 25milj. till ett särskilt stimulansbidrag fill läromedelsanskaffning, 18. att beslutar avslåregeringens förslag om ett nytt vikariesystem för lärarna i skolan, 19. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fasta lärarvikarier, 30.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om statsbidrag till fristående skolor. 1986/87: Ub827 av BengtWesterberg m. fl. (fp) vari - såvitt nu är i fråga - UbU 1986/87:12 yrkas 3.att beslutar om försöksverksamhet med lokala ledningsorgan, 7. att som sin meningger regeringen till känna vad som i mofionen anförts om åtgärder mot våld iskolan, 8. att som sin meningger regeringen till känna vad som anges i motionen om fasta vikarier, 18. att begär attregeringen utformar nya statsbidragsbestämmelser till de fristående skolornaenligt de riktlinjer som presenteras i motionen, 19. att som sin meningger regeringen till känna vad som angetts i mofionen om fortbildningsstöd tilllärare vid fristående skolor med statsbidrag, 20. att som sin meningger regeringen fill känna vad som angetts i motionen om samarbete mellanlärarhögskolorna och de fristående skolorna, 21. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anges om ökade valmöjligheter inomden offentliga skolan. Iproposition 1985/86:100, bil. 10, anmälde föredragande statsrådet att han avsågta initiativ till en samlad beredning av frågor rörande styrning avskolväsendet. Beredningsarbetet skulle bedrivas i två steg. I det förstå skulleett antal experter dels göra en genomgång av och redovisa hur nuvarandestyrsystem vuxit fram och vilka tankarna bakom det har varit, dels bedöma och redovisai vilken mån det finns forskningsresultat och annat dokumenterat material somär relevant för diskussionen om skolans styrning. Utbildningsutskottetslog vid sin behandling av budgetpropositionen fast att en viktig utgångspunktför beredningsarbetet måste vara att skolväsendet i olika delar av landet ochför alla elever skall ge en likvärdig utbildning med hög kvalitet. I fider avekonomisk åtstramning är det särskilt vikfigt att det finns sådana styrmedelsom garanterar likvärdighet i utbildnifigen. Ekonomiska svårigheter för vissakommuner bör inte få leda fill stora skillnader i fråga om kommunernasutformning av sitt skolväsende. anslöt sig ull denna bedömning (UbU1985/86:14, rskr. 1985/ 86:203). Enexpertgrupp om tre personer har sedermera inom utbildningsdepartementetutarbetat ett beredningsunderlag Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet(Ds U 1987:1). Ibudgetpropositionen anmäls att en särskild beredning för frågor om skolans styrning skall tillsättas. Enligt motion 1986/87:'Ub817 (c) yrkande- na 14 och 15 bör beredningen fä en parlamentarisk sammansättning och sådana direktiv att den också kan komma med förslag soiii berör den lokala nivån i skolan. Regeringenhar fattat beslut om direktiv för berednings- UbU 1986/87:12arbetet. Av dem framgår att beredningen skall ha en parlamentarisk sammansättningoch att det bör vara möjligt för beredningen att också komma in på frågor somrör avvägningen på det lokala planet av ansvar och befogenheter mellanskolstyrelse, skolledare, lärare och annan skolpersonal, elever och föräldrar. Utskottetkonstaterar aU yrkandena 14 och 15 i motion 1986/87: Ub817 i stort ärtillgodosedda genom nyssnämnda regeringsbeslut, varför de avstyrks. 2.Frågan om en särskild utredning på utbildningsområdet Enligtmotion 1986/87: Ub801 (c) bör som sin mening ge regeringen tillkänna att det behövs en parlamentarisk utbildningspolitisk utredning. I den pågåendesamhällsutvecklingen är kravet på gedigen kunskap hos så många som möjligtsärskilt markant. Komplexiteten i samhället ökar kraven på kunnande, varförfrågor om kvalitet i utbildningen måste sättas i centrum för utredningsarbetet.Utbildningsresurserna bör enligt mofionärerna fördelas över landet så attutbildningsutbudet blir fillgängligt för alla. Eftersom nu är på väg ini kunskapssamhället behövs ett decentrafiserat utbildningsväsende. I mofion1986/87: Ub242 (vpk) yrkande 1 begärs en övergripande översyn avgymnasieskolan. Översynen bör genomföras av en kommitté med representanter förde fem riksdagspartierna. Som skäl för kravet på en utredning anförmofionärerna de beslut som redan fattats om en ny grundskollärarutbildniiig den1 , ett nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan ochde förslag sorn nu bereds om en ny gymnasielärarutbildning, en ny yrkesutbildningoch ett nytt antagningssystem för högskoleutbildning. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Enay de faktorer som starkast påverkar utbildningssysteihet är befolkningsutvecklingen.Frågan om skolväsendet i glesbygd har fidigare behandlatsav . Senast skedde detta för del då behandladeproposition /82:157 om flexibel skolplanering m.m. (UbU 1981/82:36, rskr.1981/82:445). Som då redovisades finns för låg- och mellanstadierna inte någonhuvudregel om minst ett visst antal basresurser per årskiirs för bibehållandeeller nyinrättande ay en skolenhet. Praxis, får anses vara mycket generös närdet gäller det minsta antalet elever för en skolenhet. När det gällerhögstadiet är situationen något annorlunda. För glesbygd är möjligheterna fillbevarande också av högstadieskolor goda. beslöt således efter förslagi glesbygdsproposition (prop. 1973:77, UbU 1973:29, rskr. 1973:243)att det inte längre var motiverat att upprätthålla det krav på minst treparalleller sorh tidigare gällt för bibehållande av en högstadieskola iglesbygd. För icke-glesbygd får däremot.fortfarande ett krav på minst treparalleller anses gälla för bibehållande av en skola. Genom nyssnämnda riksdagsbeslut infördes dock möjlighet för skolstyrelsen i, en kommunatt bibehålla eller inrätta en högstadieskola med mindre än tre paralleller som filialskola till enhuvudskola. Vid tilldelningen av basresurser betraktas UbU 1986/87:12huvudskolan och filialskolan som en enhet. Förgymnasieskolans del vill utskottet erinra om att det endast är något mer än femår sedan en övergripande utredning med parlamentarisk sammansättningöverlämnade sina förslag (SOU 1981:96 En reformerad gymnasieskola).Utredningen hade då arbetat . Sedan utredningens förslag beretts iregeringskansliet behandlade proposition 1983/84:116 omgymnasieskola i utveckling. Försöksverksamhet utifrån förslag i propositionenbedrivs fram (UbU 1984/85:29, rskr. 1984/85:412).Eftersom yrkesutbildningsfrågorna behövde övervägas ytterligare, tillkalladessommaren 1984 en expertgrupp för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen(ÖGY). Dess förslag - En treårig yrkesutbildning (SOU 1986:23) har remissbehandlatsoch bereds nu inom . Konsekvenserna av de beslutadeförändringarna av statsbidragen till lärarlöner i gymnasieskolan studerasunder den närmaste treårsperioden av en särskild parlamentarisk grupp. mening måste utbildningspolitiken få ligga fast i sina huvuddrag för att skolan och dess personal skall få den arbetsro som behövs. Det är också angeläget att de redan pågående förändringarna får prövas under så lång fid att resultatet kan överblickas med någon säkerhet. Med hänvisning härtill och till den tillsatta parlamentariska beredningen om ansvarsfördelning och styrning på sko lans område föreslär utskottet att avslår motionerria 1986/ 87:Ub242 yrkande 1 och 1986/87:Ub801. Vad'gäller eftergymnasial utbild ning erinras om att utskottet i ett följande betänkande (UbU 1986/87:21)' kommer att behandla frågor om strukturplaner m. m. för de olika högsko leregionerna. 3.Elev- och föräldrainflytande i skolan . Enligtmofion 1986/87:Ub817 (c) yrkande 4 bör eleverna i takt med stigande ålder ochökande mognad få ta ett större eget ansvar för vad som sker i skolan.Motionärerna önskar att regeringen lägger fram förslag till sådana anordningarsom möjliggör ett ökat ansvarstagande för eleverna. I motion 1986/87: Ub827(fp) yrkande 3 hemställs att hos regeringen begär enförsöksverksamhet med lokala ledningsorgan för vaije skola. I ledningsorganetskall ingå bl. a. elever och föräldrar. I mofion 1986/87: Ub281 (vpk) yrkandena2 f och anförs att bör uttala att eleverna skallha rätt tillfackligt arbete under skoltid, rätt till extrahjälp när frånvaro fränundervisningen förekommer på grund av fackligt arbete och att eleverna skall hafacklig förhandlingsrätt gentemot rektor. Enligt motion' 1986/ 87:Ub281 (vpk)yrkande 2 h bör beredningen för frågor om skoläns styrning få i uppdrag attockså föreslå åtgärder för att förbättra skolans inre demokrati. Utskottet vill medanledning av mofionsyrkandena anföra följande. Frågorom att förbättra skolans inre demokrati har utretts av en arbetsgrupp inom 1983 års demokrafiberedning och resulterat i betänkandet Skola för delaktighet (SOU1985:30). Arbetsgruppen betonar lärarnas, UbU 1986/87:12 skolledningens ochövrig personals ansvar för att ett demokratiskt arbetssätt genomsyrar alltarbete i skolan. Det anses angeläget att skolstyrelsen delegerar beslut tillbrukarna så långt som möjligt. Hur inflytandet skall utformas måste enligtarbetsgruppen växa fram lokalt bland de närmast berörda. 1 nyssnämndaberedningsunderlag Ansvarsfördelning och styrning på skolområdet (Ds U 1987:1)redovisas det arbete som gjorts inom demokratiberedningen och anförs att de nuremissbehandlade förslagen från arbetsgruppen bör kunna utgöra grund för denfortsatta diskussionen. Beredningsgruppen föreslår vidare, för att stärkaelevernas och föräldrarnas inflytande, att man så långt det är möjligt ochlämpligt för över ansvar och befogenheter till någon form av styrelseorgan förvarje rektorsområde eller skolenhet och då med väl avgränsad och angivenkompetens. Utskotteträknar med att utredningen om ansvarsfördelning och styrning på skolområdet isitt arbete också berör frågor om elev- och föräldrainflytande. Med hänsynhärtill anser utskottet att motionerna 1986/87: Ub281 yrkande 2 h,1986/87:Ub817 yrkande 4 och 1986/87:Ub827 yrkande 3 inte bör föranleda någonåtgärd från sida. gäller enligt skolförordningen att rektor skall informera och samråda medföreträdare för elever på högstadium och i gymnasieskolan samtmed företrädare för föräldrarna fill elever på samfiiga stadierinnan beslut fattas i frågor som är av stor betydelse för eleverna. Det ärnaturligt med ledighet för elevfackligt arbete i sådant sammanhang. Det är docken fråga som bör kunna lösas lokalt utan central reglering. Detsamma gällerfrågan om extra undervisning. Med hänvisning till vad utskottet här redovisatbör avslå motion 1986/87:Ub28I yrkandena 2 f och . 4.Mobbning bland elever. Lärarnas arbetssituation m. m. Enligtmofionerna 1986/87:Ub269 (fp) och 1986/87: Ub271 (m) är mobbning ett stort ochallvarligt problem i skolorna. a. åberopas en undersökning, enligt vilkenca (ca 160000) av grundskolebarnen är inblandade i mobbning. Mofionärernahemställer att hos regeringen begär att SÖ får i uppdrag att utarbetariktlinjer för hur man i skolan skall komma till rätta med mobbning och våld. Imofion 1986/87: Ub249 (s) delvis efterlyses en fördjupad föräldraverksamhet iskolorna. Regeringen bör uppdra åt SÖ att stimulera lokala skolmyndigheter attfrämja sådan verksamhet. I motion 1986/87: Ub298 (fp) lämnas vissa konkretaförslag till åtgärder, bl. a. inrättande av en "mobbningsombudsman"vid varje skolenhet som ett komplement till den reguljära elevvården. Enligtmotion 1986/87: Ub817 (c) yrkande 1 är det nödvändigt attarbetsmiljöförhållandena i skolan blir så goda som möjligt. a. kan det varalämpligt att dela stora skolor i mindre enheter. Att en sådan utveckling börstimuleras bör man ha i åtanke bl. a. när nya former för statsbidrag tillgrundskolan övervägs. I motion 1986/ 87:Ub332 (fp) anförs att det bör finnas enskyddslag för eleverna i . De för skolverksamheten ansvariga bör hasamma ansvar för vad som händer i skolan somarbetsgivare har enligt arbetarskyddslagsfiftnin- UbU 1986/87:12 gen. Imotion 1986/87: Ub827 (fp) anförs att det kan finnas ett samband mellan dagenssammanhållna klasser och de spänningar som uppstår i en klass. Idén om ensammanhållen skola för alla får inte drivas så långt att det goda syftetmotverkas och man i stället skapar en skola där alla är förlorare. Motionärernahar vidare uppfattningen att i de fall våldet i skolan är att jämställa medmisshandel måste detta anmälas fill polisen och de sociala myndigheterna. Genomskolplikten är eleverna skyldiga att närvara vid undervisningen. De kan alltsåinte skydda sig mot våld genom att vara hemma: Även om skolan självfallet harett stort ansvar för att medverka till att våldet bekämpas kan skolan inteöverta polisens uppgifter i de fall misshandel har förekommit. Motionärerna ärövertygade om att det i de enskilda fallen är en fördel att kriminella eleverfår klart för sig att skolan inte är en frizon där det finns större överseendemot våld än vad det finns i det omgivande samhället. Rektor bör därför alltidpolisanmäla sådant våld som i lagens mening är att beteckna som misshandel(yrkande 7). Imofion 1986/87: Ub334 (c) berörs särskilt lärarnas arbetsmiljö, vilkenmotionären anser vara alltför litet uppmärksammad. Skolan måste få stöd i sinsträvan att ge eleverna känsla för det personliga ansvaret för de egnahandlingarna. En sida av detta är att skolan inte skall tolerera vad som helstutan att man där skall sätta gränser. Påföljder måste finnas. Det gör det isamhället i övrigt. Elever som notoriskt förstör arbetsron i klasser vecka eftervecka, , måste kunna skiljas undan och det måste finnasresurser för sådant. I mofionen begärs en kartläggning av situationen. Imotion 1986/87: Ub330 (m, fp, c) yrkande 1 anförs att ordet "mål" iläroplanssammanhang kan ha en olycklig psykologisk verkan. Det uppfattas sombeskrivning av ett tillstånd som skall uppnås om bara läraren arbetar metodisktriktigt. Ordet mål bör i sådana sammanhang ersättas av "riktlinje"och i övrigt reserveras för uppnåbara situafioner. Att alltför ofta tala omskolans mål utan att klart och entydigt kunna definiera vad man menar skaparenligt motionärerna stress, olust och till slut resignation hos lärarna. Medanledning av motionerna vill utskottet först redovisa några av de centraltinitierade åtgärder mot ,våld och mobbning i skolan som kommer att vidtas underde närmaste månaderna. Samfiigaskolledar- och lärarorganisationer. och Skola samtElevorganisationen i har accepterat en inbjudan från () att ingå i en central samverkänsgrupp om skolans arbetsmiljö med tonviktenlagd på insatser mot våld och mobbning. Därmed har förutsättningar skapats förett brett samråd på central nivå om såväl kortsiktiga som långsiktiga åtgärderför att åstadkomma ett bättre arbetsklimat i skolorna. SÖplanerar att under innevarande läsår ge ut ett servicematerial, där frågor om den psykosociala miljön i skolan behandlas. Där kommer bl. a. att redovisas erfarenheter i fråga om samverkan mellan t. ex. skolan och ! social-, frifids- ochkulturförvaltningar och polis samt inte minst olika UbU 1986/87:12 former för engagemang av elever och föräldrar. I servicematerialet kom mer också att belysas hur frågor om våld och förtryck och om förhållandet mellan människor kan lyftas fram i undervisningen. . , Isyfte att fördjupa och bredda debatten om' våldet i skolan och insatser mot.det arrangerade SÖ i en konferens i ämnet. Målgruppen var i första hand kommunala beslutsfattare och skolle- . dåre, dvs. personer som har ett särskilt ledningsansvar för skolan och som bl.a. har till uppgift att stödja lärare och elever i deras.dagliga arbete. Målet var att öka kunskaperna och medvetenheten om faktorer som påver- .. kar arbetssituationen iskolan, att förmedla erfarenheter och föreslå mo- ., ,. deller för samverkanmellan olika parter för att skapa ett mer positivt arbetsklimat i skolan. SÖoch länsskolnämnderna har vidare inlett ett arbete med att kartlägga förekomsten av och orsakerna fill våld, mobbning, vandalisering och van trivsel i skolan. Syftet är att få fram en mera allsidig bild av läget än den som på senare fid har förmedlats av massmedierna. Resultatet kommer att .- :