bet · GA01FöU1 · 1986-12-31 00:00:00 — om översyn av yapenfrilagen FöU 1986/87:1 Ibetänkandet behandlas mofionerna 1985/86:Fö406 och 1985/86:Fö416, båda väcktaunder den allmänna motionstiden . Motionerna syftar till enöversyn av lagen om vapenfri tjänst. Med hänvisning till föreslagnaförändringar beträffande den vapenfria tjänsten anser utskottet att riksdageninte bör päfordra en översyn av vapenfrilagen. I en reservation (fp) stödsdäremot yrkandena om översyn. 1985/86:Fö406av m.fi, (fp) vari yrkas 1, att hos regeringen begär en översyn avvapenfrilagen, 2, att uttalar sig för att regler förprövningsförfarandet vid ansökan om vapenfri tjänst anges med beaktande avmotionens förslag, 1985/86:Fö416av m.fl, (s) vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av vapenfrilagen,. Detsvenska försvaret är en hela folkets angelägenhet. Varje medborgare skalldärför beredas tillfälle att bidra till landets försvar. Vårtmilitära försvar bygger på allmän värnplikt för män. Lagen (1966:413) omvapenfri tjänst är en undantagslagstiftning enligt vilken en värnpliktig somuppfyller vissa förutsättningar får fullgöra vapenfri tjänst i stället förvärnpliktstjänstgöring med vapen. Denförsta lagstiftningen om vapenfri tjänst kom till stånd . Nya lagar påområdet fillkom . . År1978 beslutade om betydande ändringar vapenfrilag (prop,1977/78:159, FöU 28, rskr, 371), Härvid behandlades bl, a. förutsättningarnaför vapenfri tjänst, tjänstgöringsalternativ, tjänstgöringstidens längd,prövningsförfarandet och sanktionsformer vid vägran, Åndringarna syftade tillatt ge värnpliktiga större möjligheter att få tillstånd till vapenfri tjänst.Prövningsförfarandet ändrades, Tjänstgöringsalternativeri vidgades. Beträffandesanktionssystemet konstaterades att en prövning i det 1Riksdagen 198Ö/S7. enskildafallet ofta bör kunna leda till att vägransbrott första gången FöU1986/87:1 bestraffas med villkorlig dom jämte böter. Den grundläggande bestämmelsen i vapenfrilagen harföljande lydelse (1§). Värnpliktig äger enligt denna lag erhålla tillstånd attfullgöra vapenfri tjänst i stället för värnpliktstjänstgöring, om det kanantagas att bruk av vapen mot annan är så oförenligt med den värnpliktigesallvarliga personliga övertygelse att han icke kommer att fullgöra värnplikten. Värnpliktig som erhållit tillstånd till vapenfri tjänstbenämnes vapenfri tjänstepliktig. En vapenfri tjänstepliktig skall fullgöra tjänst iverksamhet som är betydelsefull för samhället under beredskap och krig (2 §),Han är skyldig att för sin utbildning tjänstgöra minst 395 och (5 §), Som jämförelse kan nämnas att för värnpliktsutbildning med vapen är denkortaste tiden för grundutbildning . Härtill kommer tid förrepetitionsutbildning. Utbildningstiden för vapenfria motsvarar den sammanlagdautbildningstiden för gruppbefäl i armén. Ansökan om tillstånd att fullgöra vapenfri tjänst prövasav vapenfrinämnden (10 §), Besvär över nämndens beslut kan anföras hosregeringen (22 §), Prövningsförfarandet regleras i kungörelsen med vissabestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga (1966:414). Härav framgår bl, a, attansökan skall vara skriftlig och innehålla de skäl sökanden vill åberopa samtatt intyg och andra handlingar som åberopas skall bifogas ansökningen (2 §).Vapenfrinämnden skall normalt förordna en särskild utredare att biträda vidinhämtande av underlag för prövning av ansökan (4 §), Utredaren skall kalla densökande till samtal och till nämnden lämna en skriftlig redogörelse över vadhan har uppgivit vid samtalet (5 §), sammanträder två eller i veckanhela året. 30-40 ärenden avgörs vid varje sammanträde. Handläggningsgången framgårav en bild som redovisas i bilaga till detta betänkande. En närmare beskrivning av vapenfrinämndens handläggningjämte viss statistik m. m. finns i betänkandet Vapenfriutbildningen (SOU 1986:30) av värnpliktsutbildningskommitté. Andelen ansökningar om vapenfri tjänst som avslås avvapenfrinämnden framgår av följande tabell. Ett antal värnpliktiga som fått avslag av vapenfrinämndenanför besvär hos regeringen. Av dessa har regeringen varjeår bifallit mellan 7 och 15 besvär.Nettoantalet avslagna ansökningar (NAA) och det FöU 1986/87:1 antal avslag som lederfill värnpliktsvägran (AVV) framgår av följande Är NAA AVV Värnpliktsvägran i % av NAA 1980 1981 1982 1983 1984 1985 Envärnpliktig som har lagförts för lydnads- eller rymningsbrott skall anmälastill regeringen om det medhänsyn fill påföljden och övriga omständigheter finnsanledning anta att han inte kommer att fullgöra sin värnpliktstjänstgöring. Omden värnplikfige har ädömts och avtjänat fängelse på grund av sin principiellainställning mot tjänstgöringen beslutar regeringen att den värnpliktige tillsvidare inte får inkallas, 1 normalfallet har den värnpliktige lagförts vid tvåtillfällen och första gången fått villkorlig dom jämte dagsböter, andra gångenfängelse. Antalet värnpliktiga för vilka sådana beslut har fattats framgår avföljande tabell (vissa uppgifter saknas ). 1981 1982 1983 1984 1985 Av dessa har följande som inte får inkallas fått avslag på ansökan Underriksmötet /83 avslog (FöU 1982/83:3) motion 1981/ 82:1727 (fp) omöversyn av vapenfrilagen. Motionen gällde bl. a. prövningsförfarandet ochinnehöll förslag om ett nytt system som skulle bygga på den sökandes skriftligaförklaring. Förslag om ett sådant system återkom i motion 1982/83:1792 (fp),som riksdagen-tillsammans med motion 1982/83:913 från vänsterpartietkommunisterna i samma ämne - avslog (FöU 1982/83:7), Samma förslagåterkom i motionerna 1983/84:970 (fp) och 1984/85:422 (partimotion fp), somavslogs resp, (FöU 1983/84:14 resp, FöU 1984/85:9 s.11). Sistnämnda beslut gällde också motion 1984/85:1710 (s) om en översyn avvapenfrilagen. Bådamotionerna syftar till en översyn av lagen (1966:413) om vapenfri tjänst.Enligt motion 1985/86:Fö406 (fp) har det nu framförts kritik mot prövningsförfarandetsä länge att det finns tillräcklig erfarenhet som grund FöU 1986/87:1 för ettbeslut om översyn av vapenfrilagens tillämpning. Motionen har ett yrkande omnya regler för prövningsförfarandet. Detta bör enligt motionärernasuppfattning bestå av en serie åtgärder där huvudansvaret för ställningstagandetvilar på den värnpliktige själv. Följande delar föreslås ingå iprövningsförfarandet: - Denvärnpliktiges aktiva ställningstagande mot vapentjänst. - Obligatorisktinformationssamtal om lagens krav och tjänstgöringsalternativen m. m. - Intyg, sombekräftar ärligheten i vederbörandes inställning, - Skriftligförklaring i vilken den värnpliktige preciserar sin ansökan så att lagensvillkor är uppfyllda, . - Villighetatt åta sig den längre tjänstgöringstiden. Motion 1985/86:Fö416 (s) behandlar de ändringar avvapenfrilagen som beslutades är 1978 och redovisar statisttska uppgifter.Beträffande vägran att fullgöra värnpliktstjänstgöring påpekar motionärerna attdet förekommer vägran ocksä av värnpliktiga som inte har ansökt om vapenfritjänst. "Motiven härför kan vara att den värnpliktige inte vill godta attde vapenfria tjänstgöringsalternativen är knutna till krigssamhällets behov. Omdenna förutsättning vore annorlunda, skulle sannolikt i vart fall en del avdenna kategori totalvägrare fullgöra vapenfri tjänst." Också bestraffningarna av värnpliktiga som vägrartjänstgöra och utvecklingen på vapenfriområdet i de övriga nordiska ländernaåberopas i motion FÖ416 som anledning att nu se över vapenfrilagen utifrån deerfarenheter som har vunnits . Utskottet har vid beredningen av detta ärende haftutfrågning med representanter för vapenfrinämnden och uppvaktas av företrädareför den kristna fredsrörelsen och för den s. k. vapenfria arbetsgruppen. har inkommit namnlistor och postkort. Utskottet vill stryka under att den allmänna värnpliktenutgör ett bärande element för värt totalförsvar. Vapenfrilagen är enundantagslagstiftning som är betingad av respekten för individens djupgåendebetänkligheter mot värnpliktens yttersta konsekvens - bruk av vapen mot annanmänniska. behandlade två motioner medyrkanden som låg nära dem som är aktuella. Utskottet (FöU 1984/85:9 s. 13)vidhöll då sin tidigare uppfattning om prövningsförfarandet och uttalade attett system med intyg som enda grund för en prövning ingav stora betänkligheter.Denna uppfattning kvarstår. Beträffande tjänstgöringsalternativen påpekade utskottet iFöU 1984/85:9 att det pågick utredning genom 1983 årsvärnpliktsutbildningskommitté (VK-83), Kommittén har lämnatbetänkandet Vapenfriutbildningen i framttden (SOU 1986:30). VK-83 anser att de vapenfria tjänstepliktiga är en viktigresurs om skulle komma i krig. För att de under beredskap eller i krigskall kunna göra fullvärdiga och effektiva humanitära insatser finns enligtkommittén två huvudförutsättningar. Den första är att det är klarlagt vilkauppgifter de vapenfria skall kunna lösa och var detta skall ske - en förbereddinplacering i vårt krigsorganiserade totalförsvar. Den andra förutsättningen äratt de vapenfria har fått enmålinriktad utbildning för sina uppgifter. FöU 1986/87:1 VK-83föreslår att den totala tjänstgöringstiden (grund- och repetitionsutbildning)i fred skall vara för de vapenfria tjänstepliktiga.Grundutbildningen föreslås differentierad på i princip samma sätt som förvärnpliktsutbildningen. Utbildningen avses få en högre och jämnare kvalitet änför närvarande. De förändringarbeträffande den vapenfria tjänsten som kan bli följden av VK-83:s förslag tordeockså påverka andra avvägningar i vapenfrifrågan. Enligt utskottets mening börriksdagen därför inte i detta läge påfordra en översyn av vapenfrilagen. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet att avslårmotionerna 1985/86:Fö406 och 1985/86:Fö416. Närvarande:Olle (), (), (), iGävle (c), (), (), (), IngvarBjörk (s), (), (), (), GunhildBolander (c), (), () och (). HansLindblad (fp) och () anser delsatt den del av utskottets anförande som på s, 4 börjar ""och på s, 5 slutar "av vapenfrilagen" bort ha följande lydelse: Vaddet nu i första hand gäller är formerna för att konstatera om den värnpliktigeuppfyller villkoren för att beviljas vapenfri tjänst. 1 motion FÖ406 (fp) finnsförslag om ett nytt prövningsförfarande. Båda motionerna efterlyser en översynav den nuvarande vapenfrilagens tillämpning som grund för kommandelagändringar. Utskottetanser att vapenfrilagen i sin nuvarande lydelse har tillämpats ochblivit föremål för så stark kritik att det är befogat med en översyn enligt motionsförslagen. Översynen bör innefatta en analys av lagensfillämpning och utmynna i förslag till lagändringar. Under översynenbör särskilt övervägas det prövningsförfarande som är redovisat i mofion Fö406.Vad utskottet nu har anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna, delsatt utskottets hemställan bort ha följande lydelse: attriksdagen med bifall fill mofionerna 1985/86:Fö406 och 1985/ 86;Fö416 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört om en översyn avvapenfrilagen. FöU1986/87:1 Bilaga Handläggningsgång för ansökan om vapenfri tjänst Vapenfriansökanskrivs av den värnpliktige och sänds in till det värnpliktskontor han tillhörför vidarebefordran till vapenfrinämnden Vapenfriansökan registreras hos vapenfrinämnden. Utredning verkställs (utredningssamtal + möjlighet försökanden att yttra sig över referatet) Någotvarierande på grund av bostadsort, I genomsnitt inom fyra eller Normalt inom fyra eller Vapenfrinämndenskansli kommunicerar ärendet (dvs, den värnpliktige får en möjlighet att yttrasig i de fall utredaren inte har tillstyrkt bifall) Fyraveckor, varav är den sökandes tid för att avge yttrande Beslut påsammanträde med vapenfrinämnden Totalt mellan fem och sex dieras bl, a, till sökanden 1 ning m,ni, av