bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Merparten av ökningen avserkulturutbytesprogrammet och främst en planerad större satsning pä enpresentation av indisk kultur och vetenskap i och är enligtregeringens mening väl motiverad. Med hänsyn till den föreslagnaomdispositionen av långtidsstipendieprogrammet beräknas ett totalt medelsbehov omca 11,5 milj. kr. och föresläs att det exakta beloppet liksom fördelningen påolika program fastställs senare av regeringen. Genom u-krediter överförs finansiella resurser påförmänliga villkor till vissa för investeringar i prioriterade projektsom främjar deras utveckling. U-krediter har främst lämnats för projekt inomenergiförsörjning, transporter och kommunikation samt industriell verksamhet,bl, a, livsmedelsindustri. Omfattningen av beviljade krediter visar pä ettväxande intresse för svensk teknologi och kompetens för att tillgodoseangelägna behov på dessa områden i samarbetsländerna. I takt med att allt fier projekt genomförs ochfärdigställs har också ut betalningarna stigit snabbt . Anslagsbelastningen un der 1985/86 innebar nästan en fördubbling jämfört med föregående år. Den utgående reservationen var helt intecknad för utestående utfästel ser. Den snabba ökningen av utbetalningarna sammanhänger dock delvis med eftersläpningar i systemet och övergängen till ett modifierat u-kredit- system , vilket innebaren hög anslagsbelastning /86, Regeringen anser en viss expansion av verksamheten motiverad och före slår därför ett belopp om 650 milj, kr, för /88. myndigandeav äger BITS rätt att göra utfästelserom bistånds- UU 1986/87:10medel för u-krediter med belopp om högst tvä gånger de vid varje tillfälletillgängliga medlen. Pä regeringens förslag godkände är 1985 enhöjning av SWED-FUND:s grundkapital med 150 milj. kr. Uppbyggnaden av kapitaletskulle ske steg för steg med hänsyn till fortlöpande erfarenheter avverksamheten. Av den beslutade kapitalförstärkningen har fonden underföregående och innevarande budgetär tillförts 25 resp. 40 milj. kr. Vid utgången av /86 uppgick fondensfinansiella åtaganden för aktiesatsningar, länegarantier och förstudier till165 milj. kr. hade 112 milj. kr. För budgetåret1985/86 redovisade fonden ett underskott i verksamheten, som bl. a. sammanhängdemed driftssvärigheter i projekt i vissa . resurser utgörs förutom av grundkapitalet avfondens bemyndigande att med statsgaranti låna upp medel päkapitalmarknadeninom en ram på högst det inbetalda kapitalet och av avkastning påfondens investeringar. Med hänsyn till det besvärliga ekonomiska läget ifiertalet samarbetsländer och de relativt begränsade erfarenheterna av projekti drift bör verksamheten tills vidare främst baseras pä egna medel. Den beslutade förstärkningen av grundkapitalet syftar tillatt ge en vidgad ram för planering och utveckling av verksamheten.Regeringen föreslår att 40 milj. kr. avsätts fördetta ändamål för budgetåret1987/ För budgetaret 1986/87 ställdes ett belopp pä 8 milj. kr.till förfogande för 1M POD:s verksamhet. Dessutom gavs IMPOD dä möjlighet attansöka om ytterligare högst 1,5 milj. kr. för begränsade insatser i länder avbiständspolitiskt intresse. Efter samråd med statsrådet föreslärregeringen för /88 ett sammanlagt belopp pä 11,5 milj. kr. Stöd till länder med akuta betalningsbalansproblem m. m. Mot bakgrund av växande skuldkris /86 ett särskilt biständspolitiskt instrument för stöd tillfattigare länder med akuta betalningssvårigheter. 400 milj. kr. Regeringen beslutade att lämna särskilt betalningsbalansstödtill , , och . Stödet avsåg att täcka skuldertill svenska staten. För innevarande budgetår har 400 milj. kr. anvisats föråtgärder pä skuld området. Stödet skall i första hand lämnas inom ramen för internationellt samordnade aktioner som syftar till att åstadkomma mer långsiktiga lös ningar pä de fattigaste skuldproblem. har regeringen lämnat särskilt stöd till Tanzapia om 50 milj. kr. inom ramen för en med andra givare samordnad aktion i anslutning till en överenskommelse Tan- 100 zaniaingått med IMF om ett ekonomiskt anpassningsprogram. Ytterligare UU1986/87:10 insatser av detta slag kan bli aktuella. Som framhållits i inledningen befinner sig många avde fattigaste i en akut betalningskris till följd av en svårskuldsituation. Resursbristen utgör också ett allvarligt hinder för dessaländers ekonomiska och sociala utveckling. Det är uppenbart att de metoder somhittills använts för att hantera skuldproblemen inte förslår för att skapaförutsättningar för de fattigaste att sanera sina ekonomier ochlägga grunden för en långsiktig ekonomisk utveckling. Det finns därför behov avinternationellt samordnade åtgärder för skuldlättnad till förmån för defattigaste , inte minst för de skuldtyngda länderna i söderom . Särskild hänsyn mäste därvid tas till dessa länders bristandeförutsättningar att genomföra nödvändiga ekonomiska reformer för att komma tillrätta med de grundläggande problemen. En fortsatt ekonomisk strukturanpassningmäste kombineras med betydande resurstillskott utifrån i form av ett ökatbistånd på mycket förmänliga villkor. Industriländerna har ett gemensamt ansvar för att bidratill varaktiga lösningar av de fattigaste skuldkris. Regeringen hari olika internationella sammanhang pekat på behovet av samordnade insatser mellanbilaterala givare och internationella biståndsorgan för att åtgärderna skallbli effektiva och av långsiktig karaktär. Regeringen har vidare inlettsonderingar i andra givarländer för att söka bidra till att internationelltsamordnade aktioner kommer till stånd. Det är således angeläget att kan fortsätta attbidra till särskilda insatser pä skuldomrädet för de fattigaste och mestskuldtyngda . Detta bör i första hand ske inom ramen för gemensammaaktioner med andra länder i syfte att medverka till reella skuldlättnader. Stödbör ocksä kunna lämnas i anslutning till omförhandling av enskilda ländersskulder för att åstadkomma rimliga villkor i förhållande till det berördalandets betalningsförmåga. Stödet bör lämnas som ett komplement till genomförandeav ekonomiska reformer och strukturanpassningsprogram, som syftar till att skapaförutsättningar för en långsiktig ekonomisk utveckling. I andra hand,exempelvis om förutsättningar för samordnade åtgärder inom rimlig tid intebedöms föreligga, bör stöd kunna lämnas som bilaterala insatser i programländerför svenskt bistånd eller länder med vilka bedriver ett reguljärtekonomiskt samarbete. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ett belopp om460 milj. kr. anvisas för /88 för särskilda insatser päskuldomrädet i de fattigaste . I motion 1986/87:U209 av m.fi. (c)yrkandena 18-20 hemställs 18. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om stöd till länder med akuta betalningsbalanspro blem, 101 19. att riksdagenbeslutar att anslaget till stöd till länder med akuta betal- UU 1986/87:10ningsproblem minskas med 360 milj. kr. 20. att riksdagenbeslutar att anslaget till u-krediter minskas med 250 milj. kr. till 400 milj.kr. 1 motion 1986/87:U2I2 av m. fi. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av sparutvecklande insatser i och av ensamlad svensk ansats i detta sammanhang. I motion 1986/87:U216 av m. fi. (fp)yrkandena 36-39 hemställs 36. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombetalningsbalansstöd, 37. att riksdagenger regeringen bemyndigande att göra utfästelser om betalningsbalansstöd enligtvad som anförs i motionen, 38. att riksdagentill Övriga u-landspolitiska insatser m. m. anslår 635 milj. kr. mindre änregeringen föreslagit, 39. att riksdagenbeträffande u-krediter anvisar en beslutsram för BITS verksamhet 1987/88 om 475milj. Imotion 1986/87 :U218 av m. fi. (vpk)yrkandena 2, 3 och 17-19 hemställs 2. att riksdagenuttalar sitt stöd för de alliansfria staternas arbete för en ny ekonomiskvärldsordning och en internationell konferens för att åstadkomma reformer avdet internationella monetära systemet, 3. att riksdagenhos regeringen begär åtgärder för att kartlägga de transnationella företagensinfiytande över utrikeshandel, 17. att beslutaravslä föreslagetanslag pä 650 milj. kr. till BITS för u-krediter, 18. att hos regeringen begären redovisning av hur stödet till länder med akuta betalningsbalansproblem m.m. skall användas, 19. att beslutar att avslåföreslaget anslag med 460 milj. kr. i stöd till länder med akutabetalningsbalansproblem m. m., om yrkandet under motionens punkt 18 intebifalls. 1 motion 1986/87:U227 av m. fi. (vpk) yrkandeI hemställs I. att begär initiativ för att bidra till attlösa tredje världens skuldproblem. I motion I986/87:U229 av m. fi, (m)yrkandena 32 och 34 hemställs 32, att avslår regeringens förslag att tillBetalningsbalansstöd för /88 anslå 460 milj. 34. att beslutar att till u-krediter /88 anslå 550 milj. kr. I motion 1986/87:U234 av och ElisabethFleetwood (m) hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de demokratimäl som gäller biständsländerna också skall vara tillämpliga pä 102 länder medvilka har tekniskt och kulturellt samarbete inom ramen UU1986/87:10 för BITS verksamhet. I motion 1986/87:U239 av () hemställsatt beslutar begära att regeringen studerar förutsättningarna för attmed biståndsmedel finansiera utbildning och uppehälle vid svenska högskolorför ytterligare 300 gäststuderande. Tekniskt samarbete genom BITS och u-krediter I förra årets biständsbetänkande UU 1985/86:15 beskrevutskottet de gällande riktlinjerna för tekniskt samarbete. Utskottetbekräftade dä bl. a. att de biständspolitiska mälen avser alltutvecklingssamarbete, följaktligen även det tekniska samarbetet genom BITS.Detta uttalande gäller självfallet alltjämt. Något särskilt tillkännagivandemed anledning av motion U234 angående demokratimälets tillämplighet pä BITS ärsåledes inte erforderligt, varför motionen avstyrks. Som framgår av propositionen finansieras en stor del av destipendieprogram och kurser som kan erbjudas u-landsstudenter över BITSanslag. Utskottet behandlar därför i detta sammanhang motion U239, i vilkenföresläs att regeringen studerar förutsättningarna för att med biständsmedel finansierautbildning och uppehälle vid svenska högskolor för ytterligare gäststuderandefrän . I motionstexten anges att den gällande kvoten pä 300gäststuderande är alltför snävt tilltagen. Utskottet får med anledning av motionen anföra följande.Det finns ett fiertal biständsfinansierade stipendieprogram iSverige för studenter frän . Ett är Svenska institutets och BITSprogram för långtidsstuderande frän för studier eller forskningframför allt inom naturvetenskapliga ämnesområden. Studenterna nomineras avsina länders myndigheter. Högst 45 sädana stipendier utgår per är, studietidenär normalt ett är. Kvoten har inte fyllts. Denna verksamhet,som inleddes pä försök, kommer som framgär av propositionen att upphöra somsärskilt program. Motsvarande stipendieformer kommer dock att finnas kvar inominstitutet och BITS. Ett delvis biständsfinansierat program är gäststipendieprogram som har ca 100 platser varav hälften brukarkomma frän . Studenterna uttas efter individuell kompetens: ett avtillträdesvillkoren är att det skall gälla studier som med särskild fördel kanbedrivas i . Studietidens längd varierar från några månader till högsttre är. En tredje studiemöjlighet erbjuds genom de korttidskursersom BITS ordnar i skilda ämnen för sammanlagt ca 500 studerande ärligen. 1 sammanhangetkan även nämrtas studiebesök som ordnas av i dessexpertutbytesprogram. Utöver dessa studiemöjligheter kan bl. a. nämnasseminarier pä en eller två terminer som SAREC finansierar för forskare, vidare lärar- och sjuk sköterskeutbildning som SIDA erbjuder studerande från ANC och SWA- 103 Detförekommer ocksä projektstipendier i eller annorstädes för UU1986/87:10 personal som arbetar på svenska biståndsprojekt. Gemensamt för ovannämnda biständsfinansierade program äratt de som regel avser vidareutbildning eller specialisering eftergrundutbildningen. fanns ett omfattande biständsfinansierat allmäntstipendiesystem för akademisk och annan grundutbildning. Det avskaffades föråtskilliga är sedan eftersom nyttan av det för själva varbegränsad. Utskottet anser inte att ett sådant stipendieprogram böråterinföras. Beträffande BITS och Svenska institutets fortsattamedverkan i stipendieprogram och kursverksamhet för u-landsstudenter hänvisastill redogörelsen i propositionen pä s. 100 102. Utskottet har ingeninvändning mot regeringens förslag i detta stycke. Den studiemöjlighet som åsyftas i motionen är intebiständsfinansierad eller förenad med ett svenskt stipendium. Årskvoten på 300studenter, som för övrigt inte uppnåtts , avser endast attbegränsa antalet utländska gäststuderande till att motsvara vad universitet ochhögskolor har möjlighet att ta emot. Utskottet anser att uppläggningen av denbiständsfinansierade vidareutbildning och forskning som erbjudsu-landsstudenter i svarar mot behovet. Utskottet utesluter inte attantalet platser kan komma att öka men vill inte förorda enåtergång till ett allmänt stipendieprogram av tidigare slag. Motionärernasförslag om en översyn av systemet med gäststuderande avstyrks följaktligen. Regeringen föreslär att anslagsposten för u-krediternästkommande budgetär skall uppgä till 650 milj. kr. Detta är ett högre beloppän vad BITS föreslagit i sin anslagsframställning. 1 partimotionerna U229 (m),U216(fp) och U209 (c) föresläs sänkningar av anslagsposten för u-krediter medbelopp av varierande storlek. Sänkningarna motiveras främst med att medelstilldelningenför u-krediter visat sig längt större än behovet. I motion U209 (c) anförs atten så snabb ökning av en anslagspost vid sidan av det svenska biståndetshuvudinriktning att nå de mest behövande inte bör ske. Vpk-motionen U218motsätter sig inte u-krediter som sädana men anser att de inte bör finansierasav biständsmedel. Propositionens medelsförslag avstyrks därför av motion U218. Med hänsyn till att en relativt betydande del av de medelför u-krediter som anvisats för innevarande budgetår inte utbetalats,anser utskottet det motiverat med eri viss nedskärning av anslagsposten iförhållande till propositionens förslag. Utskottet föreslär sålunda /88 ett belopp av 530 milj. kr. Till följd av detta ställningstagande avstyrks demotionsyrkanden som föreslär andra belopp eller avslag på hela beloppet,nämligen yrkande 20 i motion U209 (c), yrkande 17 i motion U2I8 (vpk), yrkande39 i motion U2I6 (fp) och yrkande 34 i motion U229, Beialningsbalansstäd m. m. 1 fjolårets biståndsbetänkande UU 1985/86:15 lämnadeutskottet en redo görelse för skuldsituatiön och för möjligheterna att åstadkom- 104 malättnader för de hårdast skuldtyngda länderna. Enligt den beräkning UU1986/87:10 som återgavs i betänkandet uppgick totala skulder dätill . Nyare uppskattningar visar att den samladeutlandsskulden nu uppgår till I . Den helt övervägandedelen av denna utlandsskuld faller pä i och nägra fäländer i . En mindre del avser länderna i . Där rör det sig i gengäldom mycket fattiga länder vars skulder utgör ett hot mot deras framtid. Förmånga av dessa hårt skuldtyngda länder är de årliga räntorna och amorteringarnatill utlandet betydligt mer än hälften av exportintäkterna, dvs.skuldtjänstkvoten är Den för alla genomsnittligaskuldtjänstkvoten ligger ; de allra största låntagarna i Latinamerikahar en skuldtjänstkvot på . Utlåningen till och de asiatiska u-ländernakommer huvudsakligen från banker medan de afrikanska länderna med sinbristande kreditvärdighet fått sina län frän regeringar eller multilateralaorgan (IMF, , m.fi. Hela situationen har sitt ursprung i den stora utlåningtill som blev följden av OPEC-ländernas exportöverskott under1970-talet. Genom att skuldsätta sig bidrog under dessa är till attupprätthålla världshandeln och den ekonomiska expansionen i i-världen. Ansvaretför dagens krissituation ligger inte bara hos u-landsregeringarna själva utariäven hos det internationella banksystemet och hos i-landsregeringarna somställt krediter och kreditgarantier till förfogande. Under senare är har en intensiv debatt ägt rum bl. a. inomFN-systemet och i IMFoch Världsbanksgruppen om vilka motåtgärder som är tänkbara.Denna diskussion har delvis ägt rum mot bakgrund av en hotbild; om de storalåntagarna i inte är i stånd att avbetala sina län riskerar detinternationella finansiella systemet att utsättas för allvarliga störningar. Det har blivit alltmer uppenbart att skuldkrisen endastkan lösas genom långsiktiga och delvis mycket djupgående åtgärder på en radområden och att förändringar fordras såväl av som av i-länderna. Av i-länderna krävs att de skall föra en politik somgynnar eller åtminstone inte missgynnar . Dit hör bl. a. entillväxtbefrämjande och liberal ekonomisk politik. En sädan skulle underlättasav en samordning av de stora industriländernas ekonomiska politik, inte minst isyfte att reducera de stora betalningsobalanser som råder. I detta sammanhang behandlar utskottet yrkande 2 i motionU218 (vpk) vari föresläs att uttalar sitt stöd för de alliansfria staternasarbete för en ny ekonomisk världsordning och en internationell konferens för reformer av det internationella monetära systemet. När de förslag som kommit att betecknas En ny ekonomisk världsordning lades fram av u-landsgruppen i FN fick de i princip stöd av och många andra länder. Flertalet av dessa förslag blev emellertid aldrig omsatta i någon konkret verklighet; de betraktades som alltför långtgående, orealisti ska eller rentav skadliga. , tio är senare, måste konstateras att dialogen avstannat. Utskottet beklagar detta men vill understryka att det är angeläget att de gångna årens erfarenheter och misslyckanden tas till vara på ett sådant sätt att de inte leder till en försvagning av hela detmultila- 105 Enligt svensk uppfattning har alla länder ett gemensamt UU1986/87:10 ansvar för situation. bör därför ävenfortsättningsvis spela en aktiv roll i förhandlingarna mellan nord och syd, menen roll som är grundad på en realistisk uppfattning om vad som är möjligt attuppnä. Det internationella monetära samarbetet är naturligtvisbetydelsefullt. Förslag om en monetär konferens har som framgår av motionenframlagts av alliansfria rörelsen och sedermera ocksä av den franskepresidenten. Enligt utskottets uppfattning är det emellertid inte i första handen internationell monetär konferens som erfordras nu utan snarare en närmareinternationell samverkan mellan de stora industriländerna på det ekonomiskpolitiskaområdet. () bör enligt svensk mening förbli detorgan inom vilket den internationella valutapolitiken diskuteras. Utskottet kanmed hänvisning till det anförda inte tillstyrka det förslag som framförs iyrkande 2 i motion U218 (vpk). Som påpekas i motion U2l6(fp)och U218(vpk) krävs vidare avi-länderna att protektionismen minskar sä att exportvaror fär ettsä fritt tillträde till i-landsmarknaderna som möjligt. Denna viktiga frägakommer äter upp i de inledda handelspolitiska förhandlingarna i . Enaspekt av utrikeshandelns betydelse för tas upp i yrkande 3 i motionU218 (vpk) vari föreslås att regeringen kartlägger de transnationellaföretagens infiytande i . De stora företagens internationalisering är en stor ochkomplicerad fräga. Utan tvekan har vissa av de transnationella bolagenmöjligheter att fatta beslut som kan påverka små negativt. Inom FNfinns ett center för transnationella företag (TNC) som bl. a. har kartläggandeuppgifter på detta område. Sedan fiera år pågår ocksä inom FN ett arbete pä enuppförandekod för transnationella företag. Ett viktigt syfte med en sädan kodär att uppsätta vissa begränsningsregler för företagens uppträdande. Arbetet päkoden har inte kunnat avslutas. ECOSOC har emellertid beslutat attförhandlingarna skall fortsätta. Enligt utskottets mening är det i första handinom FN som arbetet pä en kartläggning och reglering av de multinationellaföretagens verksamhet bör äga rum. En enskild regering som den svenska haruppenbarligen begränsade möjligheter att genomföra det motionärerna begär.Yrkande 3 i motion U218 får anses besvarat med hänvisning till det anförda. Om en varaktig förbättring av betalningslägeskall kunna ske krävs också att resursfiödet från i-länder till ökaroch att det sker på sådana villkor och till sådana sektorer att inteskuldkrisen ytterligare förvärras. Det är uppenbarligen angeläget att undvikaprojekt som riskerar att medföra en försämring av ett landsbetalningsbalanssituation; på sädana saknas inte exempel. Av regeringar kommer å andra sidan att krävasfortsatta anpassningsätgärder med ätstramning i vissa sektorer men entillväxtbefrämjande politik inom andra. Det är emellertid enligt utskottetsmening viktigt att hänsyn tas till de sociala och ekonomiska förhållanden sområder i varje enskilt land. Det är inte ändamålsenligt att påtvinga u-ländernaschematiska anpassningsmodeller. Ettnärmare samarbete mellan och när strukturan- 106 passningslänges bör enligt utskottets mening skapa förutsättningar både UU 1986/87:10för mjukare villkor och för åtgärder som är väl utformade efter det enskildalandets behov. Den interna ekonomiska politiken i mästeinriktas pä att främja produktiva investeringar, framför allt inom jordbruks-och livsmedelssektorn. Högre priser på den inhemska livsmedelsproduktionen kange stimulans till ökad produktion. En effektivare kanalisering av sparandet i kanvara ett betydelsefullt inslag i försöken att omvandla köpkraft tillproduktiva investeringar och därmed också ett visst bidrag till en minskningav skuldbördan. Frågan tas upp i motion U212 (s), som föreslår en samlad svenskansats för sparfrämjande åtgärder. 1 motionen beskrivs det arbete som Sverigebilateralt och inom FN:s ram gör för att stimulera sparandet i . Utskottet har ingen invändning mot denna beskrivning. SIDA har under senare är i samarbete med givit stödtill bl. a. en kartläggning av sparandets och kreditgivningens roll iutvecklingssamarbetet. Insatserna har finansierats med medel frånanslagsposten Försöksverksamhet och metodutveckling. Utskottet utgär från att detta arbete kommer attfullföljas och, om förutsättningar föreligger, utvidgas. Frågan ommobilisering av inhemska resurser kom mer ocksä att vara ett ämne för UNCTADVII som inleds . Med det anförda fär motion U2I2 anses besvarad. Vad som utskottet anfört i det föregående om bl. a.u-ländernas skuldsituation gäller i allmänhet. I fråga om defattigaste , på vilka bistånd traditionellt är inriktat,vill utskottet därtill göra följande konstateranden. De allra fattigaste afrikanska ländernas ekonomiskasituation är sådan att de inte kan lösa sina skuldproblem ens om de genomförgenomgripande anpassningsprogram och erhåller gynnsammast tänkbara villkor iskuld-konsolideringsförhandlingar enligt nu gällande regler. Dehar dessutom ofta en sä begränsad eller ensidigt inriktad utrikeshandel att deinte kan dra full nytta av handelspolitiska åtgärder. har gjort enlista över de tretton länder som anses befinna sig i denna svära situation, nämligenBenin, , , , , Maureta-nien. , , ,, , och . Till gruppen anses även höra Mozambiqueehuru statistiskt underlag saknas, och , som fått sinsituation försvårad. För dessa och andra i liknandeomständigheter är sär skilda åtgärder nödvändiga. De kommer för det första att vara mycket bero ende av bistånd . Inte minst kommer de att ha behov av stöd för att genomföra strukturanpassningsätgärder i samband med uppgö relser med IMFoch , För det andra kan deras skuldsituation endast lindras om extraordinära skuldlättnadsoperationer kan vidtas till förmän för dem. Sådana åtgärder kan exempelvis bestå i att konsolideringsvillkor mjukas upp gentemot dessa länder eller genom andra internationellt samordnade skuldlättnadsoperationer. En välkommen möj lighet vore ocksä att bilaterala längivare avskriver sina biståndskrediter, helt eller delvis, pä samma sätt som gjort. Regeringen föreslär att 460 milj. kr. anvisas /88 att UU 1986/87:10 användas för särskilda insatser påskuldområdet för de fattigaste och mest skuldtyngda .