bet · GA01FiU20 · 1986-12-31 00:00:00 — år utgörförsamlingens fordran hos år utgör församlingens fordran hos staten enligtdenna paragraf skall staten enligt denna paragraf skall länsskattemyndighetenunder sam- länsskattemyndigheten under utanordna till församlingen maår utanordna till församlingen med en tjugofjärdedel den 18 och med entolftedel den 18 i varje ka-en tjugofjärdedel den 20 i warje ka- lendermånad.Är församlingens lendermånad. Är församlingens fordran inte uträknad vidutbetal-fordran inte uträknad vid utbetal- ningstillfällena i månaderna januariningstillfällena i månaderna , skall vid dessa tillfäl-ochfebruari, skall vid dessa tillfäl- len utbetalas samma belopp som len utbetalassamma belopp som har utbetalats har utbetalats det föregående året. När särskilda det föregående året. När särskildaskäl föranleder det får länsskatte-skäl föranleder det får länsskatte-myndigheten dock förordna att ut-myndigheten dock förordna att ut- betalningskall ske med annat be-betalning skall ske med annat be- lopp. Om något av debelopp som lopp. Om något av de belopp som utbetalades i månaderna januariutbetalades i månaderna inte motsvarar en tolf-ochfebruari inte motsvarar en tolf- tédel av församlingens fordran, tedel avförsamlingens fordran, skall den jämkning som föranleds skall den jämkning somföranleds härav ske i fråga om det belopp, härav ske i fråga om det belopp, somutbetalas , som utbetalas . Vad som har sagts om församlingtillämpas pä motsvarande sätt i fråga om kyrklig samfällighet. * Senaste lydelse 1986: 1315. Denna lag träder i kraft den . Intill den 1januari 1988 skall FiU 1986/87:20 dock hänvisningen i I § första stycketavse lagen (1979: 362) om skatteutjämningsbidrag och hänvisningen i 4 § femte stycket till 14 § lagen (1987: 000) om skatteutjämning avse 8 §lagen (1985: 533) om skatteutjämningsavgift. Lag om ändring i lagen (1982: 221) med särskildabestämmelser angående det kommunala skatteunderlaget m. m. Härigenom föreskrivs att 1 c §lagen (1982:221) med särskilda bestämmelser angående det kommunalaskatteunderlaget m. m. skall ha följande lydelse. I c §' Vid bestämmande av det förskott Vidbestämmande av det förskott påkommunalskatt, landstingsskatt på kommunalskatt, landstingsskatt och församlingsskatt enligt 4 och och församlingsskatt enligt 4 och 4 a §§ lagen (1965: 269) med särskil- 4 a §§ lagen (1965: 269) med särskil da bestämmelser om kommuns och da bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av annan menighets utdebitering av skatt, m. m. som skall utbetalas un- skatt, m. m. som skall utbetalas un der samt av der samt av skatteunderlag för bidragsåren skatteunderlag för/)(J/ag.yfl/-er 1987 1987 och 1988 enligt lagen enligt lagen (1979:362) om skatteut- (1979:362) om skatteutjämningsbi- jämningsbidrag och för skatteut drag skall beräkningen grundas på enligt lagen ett justerat skatteunderlag enligt (1987:000) om skatteutjämning följande. skall beräkningen grundas på ett justerat skatteunderlag enligt följande. Antalet skattekronor och skatteörenenligt taxeringsnämndens beslut vid 1986 respektive taxering skallomräknas till det antal som kan beräknas ha blivit påfört om grundavdragetenligt 48 § 2 mom. första stycket kommunalskattelagen (1928: 370) hade uppgåtttill 8 300 respektive vid nämnda taxeringar. Vid bestämmande av skattesats skallbestämmelserna i denna paragraf beaktas. Denna lag träder i kraft den . Senaste lydelse 1986:494. Motionsyrkandena Fiu 1986/87:20 Avvägning mellan generella och specialdestinerade bidrag 1986/87:Fi304 av och () variyrkas 3. att hos regeringen begär åtgärder så att despecialdestinerade bidragen inlemmas i den kommunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi306 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt hos regeringen begär att skyndsamt utarbetaroch förelägger ett nytt förslag som utgör ett samlatåtstramningspaket, vari samtliga (även specialdestinerade) statsbidrag om 60miljarder kronor vägs in i en helhetslösning med syftet att alla kommuner -"rika och fattiga" -deltar och bär sina relativa delar avnedskärningarna efter bärkraft samt beslutar att nuvarande skatteutjämningssystem/reglerfår gälla tills vidare i avvaktan på denna helhetslösning. 1986/87:Fi310 av och () variyrkas 1. att hos regeringen begär att ett förslag fillskatteutjämning mellan kommuner skyndsamt utarbetas, vilket har formen av ett samlat åtgärdspaket vari samtliga (även specialdestinerade) statsbidrag på området vägs in i en helhetslösning syftande till att alla kommuner, rika lika väl som fattiga, alltefter bärkraft skall ta på sig sin relativa del avnedskärningarna, och att förslaget ofördröjligen framläggs för , 1986/87:Fi313 av m.fl. (c, m) vari yrkas 4. att beslutar att finansieringen för 1988gentemot budgetpro positionen sker i sin helhet och i huvudsak genom nedskärningar i de specialdestinerade statsbidragen. 1986/87:Fi321 av och () vari yrkas 2. att godkänner de allmänna riktlinjer förstatsbidrag till komunerna som anförts i motionen. 1986/87:Fi215 av m.fl. (m) vari yrkas 7. att hos regeringen begär förslag tillförändringar av det kommunala skatteutjämningssystemet, i enlighet med vad somi motionen föreslagits, i sådan tid att förändringarna kan träda i kraftfr.o.m. 1986/87:Fi217 av () vari yrkas 4. att beslutar att hos regeringen begära ettnytt förslag till kommunalskatteutjämningssystem i enlighet med vad som imotionen anförts. 1986/87:Fi223 av och () vari -med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:A466 -yrkas 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om skatteutjämningssystemet. 1986/87:Fi301av m.fl. (m) vari yrkas att med FiU 1986/87:20avslag på regeringens förslag till förändrat system för kommunalskatteutjämninghos regeringen begär nytt förslag i enlighet med de riktlinjer som i motionenanförts. 1986/87:Fi302 av m.fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå proposition 1986/87:100 vad avser förslag om revidering avskatteutjämningssystemet, 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till omarbetade övergångsbestämmelser förskatteutjämningssystemet i enlighet med vad som anförs i motionen, varvidsystemets anpassning för övergång till en enhetlig skatt för stat och kommunerbeaktas. 1986/87:Fi303 av och () variyrkas att beslutar avvisa regeringens förslag om revidering av detkommunala skatteutjämningssystemet. 1986/87:Fi304 av och () variyrkas 1. att beslutar avslå regeringens förslag ibudgetpropositionens bilaga 9 om ändringar i lagen om skatteutjämning. 1986/87;Fi305 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt med avslag på regeringens förslag om ändratskatteutjämningssystem som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen beträffande systemets framtida utformning. 1986/87:Fi308 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till nytt kommunaltskatteutjämningssystem , 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära förslag till provisorisktskatteutjämningssystem med den inriktning som anges i motionen. 1986/87:Fi309 av m.fl. (c, fp, m) variyrkas att beslutar avslå förslaget om skatteutjämning samthos regeringen begär nytt förslag utifrån vad som i motionen anförts. 1986/87:Fi310 av och () variyrkas 2. att hos regeringen anhåller att nuvaranderegler för skatteutjämning mellan kommunerna får, i avvaktan på den under 1begärda helhetslösningen, gälla tills vidare. 1986/87;Fi311 av () vari yrkasatt hos regeringen yrkar avslag på förslaget till nyttskatteutjämningssystem. 1986/87:Fi312 av () vari yrkas attriksdagen, med avslag på regeringens förslag om skatteutjämning, anhåller omnytt förslag som bättre beaktar de enskilda kommunernas faktiskaförhållanden. 1986/87:Fi313 av m.fl. (c, m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till nytt kommunaltskatteutjämningssystem, 2. att riksdagenbeslutar att begära att regeringen skyndsamt utarbetar och 2 1986/87. föreläggerriksdagen förslag till ett nytt kommunalt skatteutjämningssystem FiU1986/87:20 med i motionen angiven inriktning, 3. att beslutar att nuvarandeskatteutjämningssystem/regler får gälla tills vidare i avvaktan på dennahelhetslösning. 1986/87:Fi314 av och () vari -med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:Ub680 - yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag till förändringar av den kommunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) Vari yrkas 3. att avslår regeringens förslag till nyttskatteutjämningssystem och därav föranledda lagändringar, 1986/87:Fi321 av och () vari yrkas 1. att avslår regeringens förslag till nyttskatteutjämningssystem. 1986/87:Fi322 av och ()vari - med hänvisning till motiveringen i motion 1986/87:A498 - yrkas attriksdagen beslutar avslå regeringens förslag till nytt komrhunaltskatteutjämningssystem. 1986/87:Sk386 av () vari yrkas 10. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till ändring av reglerna för skatteutjämning enligt vad som anförts imotionen. Skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner 1986/87:Fi304 av och () variyrkas 2. att beslutar justera lagen om kommunalskatteutjämning, så att län i likhet med garanteras en grundgaranti på av medelskattekraften. 1986/87:Fi315 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att får grundgarantin höjd i enlighet med vad somgäller för kommuner i Bergslagsområdet, och att i övrigt de synpunktertillgodoses som i motionen anförts om behovet av förändringar i systemet förkommuner i . 1986/87:Fi318 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av skateutjämning för . 1986/87:Fi316 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära att det statligaskatteutjämningssystemet kompletteras med en regional skatteutjämning av detslag som för närvarande.finns i , varvid resurser överförs tilllandstingen genom minskning av den statliga skatteutjämningsavgiften. Extraskatteutjämningsbidrag FiU 1986/87:20 1986/87:Fi317 av m.fl. (s) vari yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande behovet av extra skatteutjämningsbidrag utöver regeringens förslag. 1986/87:Fi319 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att ytterligaremedel tillförs anslaget Extra skatteutjämningsbidrag för att därigenom lindraövergångsproblemen för de i motionen nämnda kommunerna. Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna 1986/87:Fi320 av m. fl. (fp) vari yrkas 4. att till Skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Utredning om ett nytt skatteutjämningssystem 1986/87:Fi302 av m.fl. (vpk) vari yrkas 3. att hemställer om tillsättande av enparlamentarisk utredning om övergång till enhetsskatt för stat och kommuner. 1986/87:Fi308 av m.fl. (c) vari yrkas 5. att beslutar'att hos regeringen begäraberedning och förslag .' . för att åstadkomma en effektiv skatteutjämning att gälla enligt vad i motionen anförts. 1986/87:Fi317 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande den framtida inriktningen av den kommunala skatteutjämningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 2. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om ett nytt system för statsbidrag till kommunerna enligt de riktlinjer som anförts i motionen. 1986/87:Fi321 av och () vari yrkas 3. att hos regeringen begär en skyndsamutredning om ett nytt system för statsbidrag till kommunerna enligt de riktlinjer som anförts i motionen. 1986/87:Fi308 av m.fl. (c) vari yrkas 3. att riksdagenbeslutar att avskaffa den särskilda kommunalaskatteutjämningsavgiften (/skaftekrona), 4. att riksdagenbeslutar avskaffa den progressiva tilläggsavgiften ovanför avmedelskattekraften . 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 19 6. att antar förslag till lag omskatteutjämningsavgift enligt vad som anförts i motionen. Kompensationför slopad företagsbeskattning FiU1986/87:20 1986/87:Fi228 av m.fl. (c) vari yrkas 7. att avslår regeringens förslag om bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. 1986/87:Fi320 av m.fl. (fp) vari yrkas 5. att avslår förslaget om Bidrag tillkommunerna med anledning av avskaffandet av kommunala företagsbeskattningen. Konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut medkommunalekonomiska konsekvenser 1986/87:Fi307 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kravet på kostnadsanalys och konsekvensbeskrivning i propositioner,som medför kommunala kostnadsökningar. I propositionen anförs att skatteutjämningssystemettillkom för att ge kommuner och landsting möjligheter att bygga utverksamheten så att alla medborgare i princip skulle få samma standard utan attskillnaderna i skattesats blev alltför stora. Förhållandena har sedan dessändrats så till vida att skillnaderna i standard numera inte torde vara såstora. Däremot kvarstår alltjämt relativt stora skillnader i utdebitering.Systemet behöver nu ändras anförs det i propositionen i syfte att nå en bättreutjämning av de ekonomiska skillnaderna. Mellan de kommuner som har högst resp.lägst sammanlagd utdebitering är skillnaderna mycket stora. Nämnda skillnaduppgick till /skr. Det nuvarande skatteutjämningssystemet, som trädde i kraftår , betydde en kraftig höjning av garantinivån i de södra och mellerstadelarna av landet. I den norra delen höjdes garantierna väsentligt mindre.Reformen innebar en ökning av bidragen med tillsammmans ca 2,9 miljarder i 1979års penningvärde eller : Förhoppningen om att den kraftiga satsningen påskatteutjämningsbidragen skulle leda till en utjämning av skattesatsernainfriades inte. Skillnaderna i utdebitering har i stället ökat sedan år 1979.Den nämnda inriktningen av reformen ledde till att skattesatserna generelltsett blev betydligt högre i än i övriga delar av landet. I propositionen anförs att utvecklingen mot allt störreutdebiteringsklyftor mellan den norra delen och övriga delar av landet måstebrytas och bättre jämvikt mellan landsdelarna åstadkommas. Skatteutjämningssystemet,som är av stor betydelse i strävandena att nå en bättre regional balans, bör fåen mer påtaglig regionalpolitisk inriktning än . I vissaregionalpolitiskt prioriterade områden bör därför skatteutjämningsbidragetförstärkas. måste de statsfinansiella påfrestningarna till följd avskatteutjämningssystemets snabba kostnadsökning genom automatiken i systemetdämpas. Systemet för skatteutjämning måste därför ändrasså att man FiU 1986/87:20 inom en reducerad medelsram får en kraftigareutjämningseffekt på skattesatserna. Medlen bör omfördelas så att en störreandel ges fill kommuner och landsting i de norra delarna av landet. Detta börkunna ske inom ett i stort sett oförändrat skattetryck. Den tekniska uppbyggnaden av skatteutjämningssystemet böri princip behållas med bl.a. anknytningen till medelskattekraften som en viktigdel i systemet. Det nuvarande intervallet om mellan skattekraftsklassernabör dock minskas till 2. Skälet till detta är att effekterna av vissa ändringarsom föreslås bör inarbetas i grundgarantin. Omvandlingen av dessa effekter tillskattekraftsklasser underlättas om intervallerna minskas. Spärreglerna i nuvarande system bör avvecklas ocheffekterna av dessa inarbetas i grundgaranfierna. I ett nytt system behöverockså det nuvarande bidraget till högskattekommunerna för sänkning avskattesatserna inarbetas i grundgarantin. Den skattesats som får användas vidberäkningen av skatteutjämningsbidraget föreslås bli maximerad till viss nivå.Kommuner och landsting med en högre skattesats får därför mindre bidrag än deskulle ha fått om den egna skattesatsen obegränsad fått ligga till grund förbidragsberäkningen. I möjligaste mån har hänsyn tagits till denna förlust, närförslag till grundgaranfier har upprättats. Det är nödvändigt med en relativt kraftig förändring avrelationerna i grundgarantinivå mellan den norra och den södra delen av landetför att uppnå den eftersträvade utjämningen. I propositionen föreslås därföratt grundgarantierna i den södra delen i princip sänks ochatt bidragsvolymen i den norra delen behålls i stort sett oförändrad. I vissasysselsättningsmässigt utsatta områden bör bidraget förstärkas. Grundgarantiernaför Bergslagskommunerna bör därför höjas, liksom grundgarantierna förkommunerna och i . För att ytterligare förstärka denregionalpolifiska effekten föreslås vidare att en viss omfördelning görs inomnorra delen av landet från kust till inland. I propositionen föreslås en ny teknik för beräkning avskillnader i kostnader för åldersstruktur och social struktur.Remissinstanserna har påtalat vissa tekniska brister i förslaget.Beräkningsmetoden bygger i huvudsak på skatteutjämningskommitténs förslag.Åldersfaktorn och bidrag för befolkningsminskning beräknas var för sig ochbestäms med en decimal. De åldersberoende verksamheter som beaktas iskatteutjämningssystemet kompletteras med gymnasieskolan för kommunerna och medden öppna vården för landstingen. Två komponenter för beaktande av kostnader förstatskommunala bostadsbidrag, som kommittén har föreslagit, tas bort.Ifrågavarande komponent anger andel invånare år. Skälet härför är avnärmast teknisk natur. Kostnaderna föreslås bli beräknade enbart med hänsyntill andelen familjer med bostadsbidrag. Kostnaderna för barnomsorg beräknas med utgångspunkt iantalet barn i berörda åldrar och att den faktiska utbyggnaden av barnomsorgentills vidare vägs in till , dvs. i princip det system som tillämpas. Hänsyn bör tas till kommunernas kostnader försocialbidrag. För att kommunerna själva i så liten utsträckning som möjligt skall kunna påverka 21 skatteutjämningsbidragetsstorlek bör beräkningen baseras på antalet bi- FiU 1986/87:20 dragshushålli resp. kommun. Vissa kostnader för socialbidrag ersätts av staten med stöd av förordningen (1984:683) orh statlig ersättning för mottagandeav flyktingar och vissa andra utlänningar. för vilkastatlig ersättning lämnas enligt denna förordning bör räknas bort vid Enligt nuvarande system får kommunerna ett tillägg tillgrundgarantin om befolkningsminskningen under den senaste tioårsperiodenöverstiger . I propositionen föreslås att samma gränsvärden även skall gällaför landstingen. Det innnebär att bidraget för befolkningsminskning mer änfördubblas. Den egna skattesatsen används viduträkningen av skatteutjämningsbidraget. Detta förhållande har kritiserats frånden utgångspunkten att skatteutjämningssystemet i princip skall varaopåverkbart av kommunernas och landstingens egna åtgärder. I propositionenföreslås en maximering av den skattesats som får läggas till grund förbidragsberäkningen. Taket sätts till /skr. för kommunerna, 13:50kr./skr. för landstingen och till /skr. för de kommuner som inte ingåri landsting. De kommuner och landsting som har en högre skattesats får genomdenna ändring minskade skatteutjämningsbidrag. Denna bidragsminskning har imöjligaste mån kompenserats genom en högre grundgaranti. I propositionen anförs att det i nuvarandestatsfinansiella läge finns skäl att behålla skatteutjämningsavgiften. Den bördock minskas successivt med sammanlagt /skr. under åren 1988-1990.Målet bör enligt propositionen vara att helt kunna avvecklaskatteutjämningsavgiftens generella del. Den nuvarande tilläggsavgiften behålls. Gränsen föruttagande av tilläggsavgiften bör emellertid sänkas från nuvarande till av medelskattekraften.Progressiviteten bör behållas oförändrad. I motion Fi320 (fp) anförs att skatteutjämningssystemetinte kan ses som ett från övriga statsbidrag isolerat bidragssystem tillkommuner och landsting. De Sammanlagda statliga bidragens effekter på denkommunala verksamhetens omfattning och inriktning måste kartläggas ochbeaktas. En annan utgångspunkt är att ambitionsnivån inom detsystem som skall utjämna måste vara hög. Annars blir effekterna för demänniskor som lever i svaga regioner enligt motionärernas uppfattningoacceptabla. Motionärerna tar en tredje utgångspunkt i den viktigaprincipen om självstyrelse och demokrati. Motionärerna anseratt medborgarna i enskilda kommuner och landsting bör ha rätt att självabesluta om omfattning och inriktning på den kommunala resp. landstingskommunalaservicen i så stor utsträckning som möjligt. Varje kommun bör således självfatta beslut om avvägningen mellan skattesatsens höjd och servicensambitionsnivå. Självfallet finns det undantag där enhetlighet inom hela riketbör gälla, men detta kan styras lika väl genom lagstiftning som genomstatsbidragens utformning. För detfjärde anser motionärerna att statsbidragen bör vara så konstruera- 22 de attinga "dubbla budskap" uppstår. är det otvivelaktigtså FiU 1986/87:20 att vissa statsbidrag fungerar som stimulanser tillytterligare utbyggnad som statsmakternas övriga signaler tillkommunerna går ut på att begränsa utbyggnaden. Sådana motstridiga signaler böri möjligaste mån undvikas och i varje fall inte byggas in i det permanentabidragssystemet. Slutligen anser motionärerna det viktigt attbidragssystemet är så litet byråkratiskt som möjligt. I dagens system detgäller framför allt i fråga om driftsbidragen - är de administrativahanteringskostnaderna avsevärda. Med utgångspunkt i dessa principer anser motionärerna fördet första att de nuvarande driftbidragen bör förändras till mer generella ochschablonise-rade efter invånarantal. Med sådana schabloniserade statsbidrag blirbidragssystemet neutralt mellan "rika" och "fattiga"kommuner. Systemet innehåller då inte heller några statliga pekpinnar utanvarje kommun får själv avgöra hur olika verksamheter skall bedrivas. Motionärerna föreslår en kartläggning som bör diskutera omsådana bidragsbelopp skall vara helt fria för användning inom vilken verksamhetsom helst eller om de skall vara bundna till något visst område. Efter det att en schablonisering har genomförts bör dentotala nivån i statsbidragen till kommunerna justeras genom förändringar idessa schablonbidrag. För det andra anser motionärerna att det som komplementtill ett sådant folkmängdsrelaterat statsbidragssystem krävs ettutjämningssystem med hög ambitionsnivå. måste det påpekas att behovetav kompenserande omfördelning blir mindre när den nuvarande favoriseringen av"rika" kommuner genom driftbidragen försvinner. Det finns enligt motionärernas uppfattning starkaprincipiella skäl till att den skattesats som skall användas vid beräkningen avskatteutjämningsbidraget bör vara medelutdebiteringen och inte den egnautdebiteringen t.ex. /skr. för primärkommun och /skr. förlandstingskommmun och /skr. för kommuner utanför landsting. Med denna konstruktion på statsbidragen till kommunernaförsvinner behovet av skatteutjämningsavgiften. Om utjämningssystemets reglerinnebär en automatisk kostnadsökning för staten kan detta justeras inom ramenför de generella folkmängdsrelaterade bidragen. Motionärerna påpekar att en omläggning av statsbidragentill kommunerna enligt dessa riktlinjer måste ske under en lång övergångstid.De nämnda principerna kommer att medföra stora förändringar istatsbidragsbelopp för olika primärkommuner resp. landsting. Flertalet av dagens driftbidrag torde kunna schabloniserasutan alltför omfattande omfördelande effekter mellan olika kommuner. Ettväsentligt undantag är emellertid statsbidragen till barnomsorgen. En schablonisering kan dock inte genomföras för alla typerav statsbidrag. Det finns t.ex. vissa verksamheter som vid olika tidpunkterbara krävs inom vissa kommuner/regioner. Den föreslagna schabloniseringen bör inte utesluta attstaten vill stimulera utbyggnaden av någon verksamhet genom ett temporärt investeringsbidrag. Sammanfattningsvis kräver motionärerna en snabb utredningom de totala FiU 1986/87:20 statsbidragen till kommunerna enligt dessariktlinjer. I avvaktan på förslag enligt ovanstående bör nuvarandeskatteutjämningssystem fortsätta att gälla med vissa förändringar i fråga omskatteutjämningsavgiften. Den indragning av medel från den kommunala sektorn somföreslås bör tills vidare ske genom en höjning av skatteutjämningsavgiften.