bet · GA01BoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — I motionen föreslås därför att kostnaden föralternativ/extra värmeproduktion som inte är beroende av el skall få räknas ini låneunderlaget vid ny- eller ombyggnad av fastighet. Inom ramen för det nuvarande bostadsfinansieringssystemetutgår bostadslån för kostnaden för bl. a. värmeanläggning. Lånets storlek ärberoende av vilken typ av anläggning som installeras. För extra värmeanläggningareller värmekällor utgår dock inga lån. Förslaget i den nu behandlade motioneninnebär däremot att stöd skulle lämnas för mer än en värmeanläggning vid denstatliga bostadslångivningen. Enligt bostadsutskottets mening finns det intetillräckliga skäl för staten att inom bostadslånesystemets ram stödjainstallation av extra värmekällor i enlighet med motionsförslaget. MotionBo223 (c) avstyrks med hänvisning härtill. Med hänvisning till tidigare motioner i ämnet tas i motionBo250 (m) upp belåningen av flergenerationsbostäder. I motionen hävdasuppfattningen att det låga byggandet av flergenerationsbostäder till ickeoväsentlig del ligger i de statliga lånebestämmelserna. Enligt motionärernaskulle möjligheten att utnyttja denna form av byggande avsevärt befrämjas omresp. generation kunde söka statliga lån var för sig för sin del avfastigheten. Utskottet har tidigare (se bl.a. BoU 1983/84:23 s. 17)understrukit värdet av bostäder för flergenerationsboende. Det torde inteheller ha satts i fråga att denna typ av bostäder fyller en viktig funktion.Flergenerationsbostäder bör enligt utskottets mening sålunda kunna producerasinom ramen för den efterfrågan som finns efter denna bostadstyp. Liksom tidigarekan dock utskottet konstatera att reglerna för erhållande av statliga lån i siginte utgör något hinder i detta avseende. Det får enligt utskottets meningsålunda förutsättas att en berättigad efterfrågan på flergenerationsbostäderkan tillgodoses inom ramen för nuvarande bostadsfinansieringssystem.Bostadsutskottet vidhåller således sin fidigare uppfattning att flergenerationsbostäderkan produceras fullt ut redan med den utformning som dagens finansieringssystemhar. Motion Bo250 (m) avstyrks med hänvisning härtill. I detta avsnitt tar utskottet också upp frågan om ett"fritt" byggande inför bostadsmässan . Med hänvisning till att det kommer attanordnas en stor bostadsmässa i föreslås i motion Bo209 (m) att försök med ett "fritt" byggande skall genomföras i anslutning till mässan. 4 1986/87. ren utgör bostadsmässanett lämpligt tillfälle att pröva ett byggande där BoU 1986/87:10 avsteggörs från de statliga bestämmelserna för enstaka projekt. Bostadsutskottetdelar motionärens uppfattning att en bostadsmässa kan vara ett lämpligttillfälle att pröva ett byggande med en ny och annorlunda utformning. De tvåbostadsmässor som genomförts har också visat att det finnsintresse för ett byggande med denna inriktning. Som ett led i ett sådantbyggande kan det naturligtvis också bli aktuellt att göra avvikelser från endel av de regler som gäller för byggandet. Det gäller i första hand byggnormeroch reglerna för bostadslån. DenI träder en ny plan- och bygglag (PBL) i kraft. Enligt 16 kap. 1 §denna lag får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ienskilda fall medge undantag från kraven på byggnader i 3 kap. i samma lag.Sådant undantag får dock inte omfatta reglerna om handikapptillgänglighet m.m.i 3 kap. 7 §. Med stöd av detta bemyndigande kan alltså regeringen medge attbostadsprojekt genomförs trots att de i vissa avseenden innebär avsteg frånkraven på byggnader och med stöd härav utfärdade byggnormer. Det faktum attundantag inte kan medges från kraven på handikappanpassning får enligtbostadsutskottets mening ses mot bakgrund av den ökade tyngd dessa krav kommitatt få. bör enligt utskottets uppfattning även ett byggande med enmera experimentell och framåtblickande karaktär ges en sådan utformning att detkan tjäna som exempel för ett framtida byggande. Som en naturlig del i ettsådant framtida byggande måste naturligtvis ingå att det ger för alla boendetillgängliga och användbara bostäder. Även med utgångspunkt häri bör det dockenligt utskottets mening vara möjligt att genomföra ett byggande med den imotionen förordade inriktningen. Detnu behandlade motionsförslaget innefattar också krav på att regeringen skallbemyndigas att medge undantag från reglerna för bostadslån. Utskottet har iprincip ingen erinran mot att så sker och föreslår att regeringen i detenskilda fallet och i huvudsak enligt motionärens förslag bemyndigas besluta omvissa avsteg. Emellertid vill utskottet framhålla att avsteg inte får görasfrån tillgänglighetsnormerna. Undantaget bör avse något eller några projekt avden karaktär motionären beskrivit. Det finns enligt utskottets mening ocksåanledning betona att det förordade undantaget inte bör innebära alltför storaavvikelser från de regler och tillämpningsföreskrifter m. m. som väglederbedömningen i låneärenden. Ytterst ankommer det på regeringen att avgöra vilkaavsteg som är möjliga och lämpliga för att syftet med den i motion Bo209 (m)aktualiserade frågan skall kunna realiseras med den inriktning som utskottet nuangivit. nu med anledning av motion Bo209 (m) anfört bör somsin mening ge regeringen till känna. Fråganom aktieutdelning i allmännyttiga bostadsföretag tas upp i motion Bo248 (s). Enligtmotionärerna har flera kommuner begärt utdel ning på aktier i de av kommunerna ägda allmännyttiga bostadsföretagen. Beslut om aktieutdelning anges emellertid gå stick i stäv med det bostads sociala ansvar kommunerna har. Så snart aktieutdelning kommer till stånd innebär detta enligt motionärerna att hyresgästerna drabbas av omedelbara 50 hyreshöjningar motsvarandekostnaden för aktieutdelningen. Med hänvis- BoU 1986/87:10 ning härtillförordas därför att regeringen bör överväga förslag med syfte att förhindraaktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag. Deallmännyttiga bostadsföretagen är organiserade antingen som aktiebolag ellersom självständiga stiftelser. Företagen som sådana är härigenom inteunderkastade kommunallagen, bostadsförsörjningslagen eller annan lagstiftningsom är inriktad på kommunens verksamhet. Företagen är därmed bl. a. inte bundnaav självkostnads- och likställighetsprincipen, deras beslut kan inte överklagasoch deras handlingar är inte underkastade offentlighetsprincipen. Däremot lydernaturligtvis de företag som är aktiebolag under aktiebolagslagens regler. som är stiftelser saknas det emellertid normalt sett en närmarelagreglering. Beslutsom meddelas av kommunfullmäktige, kommunstyrelsen eller av nämnd ochsom berör de allmännyttiga bostadsföretagen är dock underkastade dekommunalrättsliga reglerna. Det kan t.ex. gälla beslut om aktieteckning,kapitaltillskott och instruktioner för kommunens företroendeman päbolagsstämman. En första förutsättning är härvid att kommunens beslut att utövaviss verksamhet genom bolag eller stiftelse inte sträcker sig längre än denkommunala kompetensen. De allmännyttiga företagens ställning som ett instrumentför kommunerna inom bostadsförsörjningen kommer till uttryck i denändamålsbestämning som finns i bolagsordning eller stadgar. Enligt och -stadgar skall ändamålet vara att "förvärvafastigheter eller tomträtt för att på dem uppföra och förvalta bostadshus medtillhörande affärslägenheter och kollektiva anordningar". Inom ramen fördenna allmänna ändamåls-beskrivning kan sålunda kommunen i sin roll som ägare fattabeslut som rör dessa företag. Föratt ett bostadsföretag skall kunna godkännas, som allmännyttigt skall detuppfylla vissa i förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning m. m. avbostadslån och räntebidrag uppställda villkor. Enligt förordningens 32 § skallföretaget för att kunna godkännas utan enskilt vinstsyfte förvalta fastigheter.Om villkoren i denna del är uppfyllda skall godkännandet somallmännyttigt bostadsföretag återkallas. Deallmännyttiga bostadsföretagen skall sålunda inte vara vinstsyftande och iprincip bedrivas på självkostnadsbasis. En viss aktieutdelning har dock ansettsvara förenlig med detta villkor. Enligt av tidigare tillämpadebedömningar har sålunda en aktieutdelning motsvarande långfristig upplåningsräntabetraktats som förenlig med det nämnda villkoret. Somframgår av utskottets redovisning ovan måste det anses råda en betydandeosäkerhet i fråga om regleringen av aktieutdelningen från allmännyttigabostadsföretag. Det kan enligt bostadsutskottets mening mot bakgrund häravfinnas anledning att se över den hittillsvarande regleringen och desstillämpning. I en sådan översyn bör enligt bostadsutskottets mening ingå ivilken omfattning dagens regler för godkännande av bostadsföretag som allmännyttigtbör förtydligas. Regeringen bör för redovisa sin syn på frågan. Vad utskottet nu medanledning av motion Bo248 (s) anfört bör riksda- 5 gen som sin mening geregeringen till känna. Avslutningsvistar utskottet i detta avsnitt upp två motionsförslag om BoU 1986/87:10priskontrotl av byggnadsmaterial m.m. Motbakgrund av det minskade bostadsbyggandet föreslås i motion Bo215 (vpk) yrkande3 att en effektiv prisövervakning och priskontroll på byggnadsmaterial ochövriga byggkostnader skall införas. Enligt motionärerna utgör den högaprisnivån ett av hindren för ett ökat byggande. Äveni motion Bo408 (vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga förordas attproduktionskostnaderna för nyproduktion och ombyggnadsverksamhet måste hållasnere genom priskontroll och skärpt prisövervakning. Motbakgrund av prisökningarna inom bostadsprodukfionen har beslutat(prop. 1985/86:95, BoU 13) om ändrade regler för räntebidrag vidproduktionskostnadsbelånade projekt. Dessa regler, som beskrivits ovan (avsnitt5.3.4.2), innebär att räntebidraget minskar vid höga kostnader för att heltupphöra vid den andel av produktionskostnaden som för hyres- ochbostadsrättshus överstiger av pantvärdet. Den arbetsgrupp inombostadsdepartementet som haft till uppgift att vidareutveckla metoden förberäkning av låne- och räntebidragsunderlag m. m. har också studerat vilkaytterligare möjligheter som kan finnas att begränsa räntebidragsökningarnafill följd av ökade produktionskostnader. Utskottet har erfarit attarbetsgruppen kommer att lägga fram ett sådant förslag. Förslagetkommer att gå ut på remiss till berörda parter. Somframgår av ovanstående framställning har åtgärder vidtagits inom lånesystemetför att begränsa räntebidragens följsamhet kostnadsutvecklingen. mening bör dessa åtgärder kunna medverka till ett ökatkostnadsmedvetande inom byggprodukfionen. Vad i mofionerna Bo215 (vpk) yrkande3 och Bo408 (vpk) yrkande 1 såvitt nu är i fråga föreslagits avstyrks medhänvisning till vad som anförts. Ytterligare underlag för bedömningen av deav mofionärerna aktualiserade frågorna kommer att finnas när den ovan nämndaarbetsgruppen presenterat sina överväganden. vill för sin deli detta sammanhang också peka på det allmänna prisstopp, omfattande bl. a.byggnadsmaterial, som gäller. 5.5 Stöd för fastighetsförvärv m. m. 5.5.1Stöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahem Genomproposition 1986/87:48 föreläggs förslag om ett behovs prövat stöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahem. Enligt förslaget skall stödet förbehållas barnfamiljer med fler än ett barn och med låga inkomster. Stödet föreslås sålunda riktat till sådana hushåll som med hänsyn till sina inkomster och övriga förhållanden skulle komma att få bostadsbidrag efter inflyttning i den nya bostaden. Den förordade behovs prövningen knyter således an fill det system som används för bostadsbi dragen. Stödet skall enligt förslaget utformas på ett likartat sätt som när det gäller län för ny- och ombyggnad av egnahem. I varje enskilt ärende skall bestämmas ett låneunderlag, ett förvärvslån och ett räntebidragsun derlag. Låneunderlaget föreslås motsvara den av kommunen godkända 52 köpeskillingen för huset.Förvärvslånet föreslås i sin tur motsvara av BoU 1986/87:10låneunderlaget. Den egna insatsen kommer därmed att uppgå till av detgodkända priset. Förvärvslånetskall enligt förslaget vara förenat med räntebidrag. Räntebidragsunderlagetföreslås uppgå till av det godtagna priset. Den garanterade räntesatsen detförsta året föreslås satt till högre än vad som gäller vid ny-och ombyggnad, dvs. till 5,vid den nu gällande garanterade räntesatsen föregnahem. Upptrappningen skall därefter ske . Denya bestämmelserna bör enligt förslaget träda i kraft ochtillämpas på ansökningar som ges in till kommunen efter ikraftträdandet. Enligtregeringsförslaget skall förslaget på grundval av vunna erfarenheter prövas pånytt efter en försöksperiod . Förslagetom införande av behovsprövat stöd till barnfamiljer för köp av äldre egnahemhar mött invändningar i två med anledning av propositionen väckta motioner. Imotion Bol 11 (fp) yrkande 5 framförs den principiella uppfattningen attbarnfamiljerna skall stödjas genom generella bidrag. Enligt motionärerna hardessutom den avreglering av kreditmarknaden som kommit till stånd gjort detlättare och billigare att låna för köp av småhus också för barnfamiljer. Enligtmotion Bol 19 (m) yrkande 7 a kan de av regeringen förordade förvärvslånen, omde skulle få någon större omfattning, leda till prisökningar på småhus.Subventionen skulle enligt motionärerna därigenom i realiteten tillfallanuvarande husägare. Enligt motionärerna finns det dessutom en risk attbarnfamiljer som erhåller denna subvention satsar på ett boende som deegentligen inte har råd med. Avslutningsvis anför dock motionärerna att dedelar den grundläggande uppfattningen att även barnfamiljer med lägreinkomster måste ges ökade möjligheter till ett boende i eget hem. Detta bördock enligt motionärernas mening ske bl. a. genom förändringar i skatte- ochfamiljepolitiken och inte genom införande av nya subventioner. Motionärernai motion Bol 12 (c) yrkande 12 har inget att erinra mot förslaget om införandeav ett behovsprövat förvärvslån. Däremot finns det enligt deras mening en riskatt den administrativa hanteringen av stödet tar en sådan tid att en säljare aven äldre fastighet inte avvaktar om den aktuella familjen får stöd, utangenomför försäljningen till någon annan köpare medan prövningen ännu pågår. Imofionens yrkande 12 hemställs därför att den familj som är intresserad av ettfastighetsköp skall kunna få förhandsbesked huruvida stöd kan komma att utgåvid ett eventuellt köp av ett äldre småhus. Utskottettar först upp frågan om införande av ett behovsprövat stöd titt barnfamiljerför köp av äldre egnahem. Somockså bostadsministern framhåller (prop. 48 s. 64) konstaterade bostadskommittén att det, trots den allmänt höjda utrymmesstandarden, finns ett stort antal barnhushåll som bor trångt eller med lägre utrymmes standard än det stora flertalet. Majoriteten av dessa hushåll bor i flerbo stadshus, där lägenheterna i allmänhet är små. Större lägenheter finns 53 främst i småhus. Samtidigtbebos äldre småhus i stor utsträckning av BoU 1986/87:10 mindre hushållutan barn. Nya barnhushåll har därför oftast varit hänvisade tillnyproduktionen av småhus. Detär enligt bostadsutskottets mening mot bakgrund av den ovan skisseradesituationen som förslaget om ett behovsprövat stöd för barnfamiljer för köp aväldre egnahem skall ses. För att även barnfamiljer med låga inkomster skallkunna efterfråga och få tillgång till större bostäder bör sålunda enligtutskottets mening införas ett stöd med den av bostadministern förordadeinriktningen. Utskottet kan ställa sig bakom den förordade utformningen avstödet, något som bl. a. innebär att den garanterade räntesatsen det förstaåret sätts högre än för ny- och ombyggnadsfallen. Till frågan omden administrativa hanteringen av stödet i vissa avseenden återkommer dockutskottet nedan. Vad utskottet nu anfört innebär att motionerna Bol 11 (fp)yrkande 5 och Bol 19 (m) yrkande 7 a avstyrks. Avslutningsvistar utskottet upp frågan om den administrativa hanteringen av de behovsprövadeförvärvslånen. Tillgrund för beslut om och utbetalning av de nu förordade förvärvslånen måstenaturligtvis ligga en prövning av huruvida den aktuella barnfamiljen uppfyllervillkoren för stöd. Denna prövning måste dock enligt bostadsutskottets meningske på ett sådant sätt att den i sig inte motverkar att länen kommer att kunnautnyttjas, t. ex. genom att den tar . Prövningsförfarandet liksomlåneadministrationen i övrigt måste sålunda göras så enkel som möjligt utifrånde olika krav som måste ställas på verksamheten. Enligt bostadsutskottetsmening bör det mot bakgrund härav övervägas om och i vilken utsträckning ettförfarande med förhandsbesked kan användas i låneprövningen. Genom ettförhandsbesked skulle lånemyndigheten bl. a. ta ställning till om familjensinkomstförhållanden är sådana att förvärvslån kan utgå. Det bör dock ankomma påregeringen att med utgångspunkt i gjorda överväganden besluta om den närmareadministrativa hanteringen av förvärvslånen. nu med anledning av regeringens förslag och motion Bol 12 (c)yrkande 12 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. 5.5.2Stöd för fastighetsförvärv i övrigt SärskMaförvärvstån kan bl. a. utgå för förvärv av bostadsfastighet för permanentboende som säljs av staten och för fastighet som avstyckats i samband med rationalisering av jordbruk. Förvärvslån kan också lämnas för förvärv av vissa inlösta eller förköpta fastigheter. Den senare typen av lån lämnas för förvärv av fastigheter för permanent bruk i områden där efterfrågan på fritidshus är betydande. För den sistnämnda typen av lån gäller att de är förenade med räntesubventioner i samma utsträckning som statliga bostadslån. Övriga lånetyper är däremot inte förenade med direkta räntesubventioner. Med hänvisning till besparingsskäl föreslås i mofionerna Bo246 (m) 54 yrkande 2 såvitt nu är ifråga och Bo258 (fp) yrkande 26 såvitt nu är i fråga BoU 1986/87:10 ' attförvärvslånen skall avvecklas fr. o. m. . Bostadsutskottetbehandlade under föregående (BoU 1985/86:13 s. 22) motsvarandemotionsyrkanden. Vad utskottet härvid anfört om att dessa lån bl. a. utgör ennödvändig förutsättning för den systematiska avveckling av statens bestånd avhyresbostäder som godkänt riktlinjerna för (CU 1980/81:35) stårfast. Härutöver vill utskottet framhålla vikten av att behålla förvärvslånensom ett av medlen för att i vissa utsatta områden motverka omvandlingen frånpermanentbostäder till fritidshus. Utskottet avstyrker med hänvisning fill detnu anförda motionerna Bo246 (m) yrkande 2 och Bo258 (fp) yrkande 26, bådamotionsyrkandena såvitt nu är i fråga. Idetta sammanhang behandlar utskottet också motionsförslag om stöd för vissaandra typer av fastighetsförvärv m. m. Enligtmotion Bo217 (c) såvitt nu är i fråga är det angeläget att finna ett system somskapar större rättvisa mellan dem som bygger nytt och dem som väljer att satsapå ett äldre hus för att sedan förbättra det. Med hänvisning härtill föreslåsatt stattiga lån vid köp av äldre egnahem skall kunna utgå. Bostadsutskottethar haft att behandla motsvarandemotionsyrkanden (se bl. a. BoU 1984/85:13 s. 30 och BoU 1985/86:13 s. 40) ochdärvid avvisat förslagen med hänvisning till möjligheterna att på den allmännakreditmarknaden erhålla långfristiga lån för ändamålet. Utskottets principiellaställningstagande i denna del står fast. Inte minst den avreglering avkreditmarknaden som kommit till stånd bör ha bidragit till attfinansieringen av äldre egnahem underlättats. Något behov av en generellstatlig långivning för förvärv av äldre egnahem finns enligt bostadsutskottetsmening sålunda inte. vill dock utskottet peka på sittställningstagande ovan i fråga om införande av ett behovsprövat stöd tillbarnfamiljer för köp av äldre egnahem. För hushåll med en sämrebetalningsförmåga, och därmed också med sämre möjligheter att finansiera etthusköp med lån från den konventionella kreditmarknaden, kommer således enmöjlighet till statlig belåning att öppnas. Vad i motion Bo217 (c) hemställtsfår sålunda anses i inte ringa grad tillgodosett. Motionen såvitt nu är ifråga avstyrks. Äveni den med anledning av proposition 1986/87:48 väckta motionen Bol 11 (fp)yrkande 3 tas upp frågan om tån till äldre småhus. I motionen anförs att det påkort sikt är önskvärt att möjliggöra lån på marknaden där kostnaderna kanomfördelas över tiden. Om sådana lån kan erbjudas kan det enligt motionärerna imånga fall underlätta köp av äldre småhus som har inga eller låga statliga lån. Utskottethar ovan uttalat uppfattningen att det finns goda möjlig heter att på kreditmarknaden erhålla långfristiga lån för förvärv av småhus. Även om dessa lån inte är så konstruerade att de omfördelar kostnaderna i tiden får de genom att de har en förhållandevis lång löptid anses ge rimliga finansieringsförutsättningar vid köp av äldre småhus. För de familjer med sämre betalningsförmåga och därmed också sämre möjligheter att finansi era ett husköp vill utskottet dessutom peka på det förslag till behovspröva- 55 de statliga förvärvslånsom utskottet ställt sig bakom ovan. Vad utskottet BoU 1986/87:10 nu anförtinnebär att motion Bol 11 (fp) yrkande 3 avstyrks. Imotion Bo414 (c) yrkande 2 hemställs om införande av förmånliga lån för förvärvav äldre fastigheter för permanentboende i vissa skärgårdssamhällen. Enligtmofionären har det sedan en lång fid pågått en utveckling i många kustsamhällenmot att åretruntbostäder omvandlas till fritidshus, vilket bl.a innebär attmånga samhällen är i stort sett obebodda under fio av årets . Dettaär en enligt motionen olycklig utveckling som måste brytas. En av åtgärdernahärför anges vara att införa lån med samma förmånliga villkor som vid kommunaltförköp också när en fastighet säljs direkt till en köpare som avser att nyttjaden som permanentbostad. Bostadsutskottetdelar motionärens principiella uppfattning om vikten av att samhället medverkartill att permanentbostäder inte omvandlas till fritidsbostäder i områden därdet råder en avsevärd efterfrågan på sådana bostäder. Som även framhålls imotionen har också beslutat (BoU 1983/84:27) om ändringar i förköpslagensom innebär att förköpsrätt föreligger för fastigheter som är bebyggda med hussom behövs som permanentbostäder detta oavsett hur husen används vid fidenför försäljningen. Till denna förköpsrätt har också kopplats en möjlighet attfå särskilda förvärvslån. Utskottet är dock inte nu berett förorda att dessalån skall kunna utgå även vid köp där frågan om förköp inte aktualiserats.Frågan om förköpslagstiftningens utformning m. m. i det aktuella avseendetkommer utskottet att överväga i ett kommande betänkande. Motion Bo414 (c)yrkande 2 avstyrks med hänvisning fill det nu anförda. Avslutningsvistar utskottet i detta avsnitt upp två motionsyrkanden om stöd tillallmännyttiga bostadsföretag för fastighetsförvärv. Ivänsterpartiet kommunisternas partimotion Bo215 yrkande 6 hemställs attallmännyttiga bostadsföretag skall få räntestöd till förvärv av äldrehyresfastigheter och egnahem. Enligt motionärerna har de allmännyttigabostadsföretagen och den allmännyttiga bostadsrätten omisUiga värden för svenskbostadsmarknad. Riksdag och regering bör därför slå vakt om och bidra till attutveckla allmännyttan. Ett av medlen anges vara det av motionärerna förordadestödet för fastighetsförvärv. Äveni motion Bo415 (s) förs fram förslag som syftar till att förstärka deallmännyttiga bostadsföretagens roll. I mofionens yrkande 1 hemställs sålundaom införande av ett stöd för allmännyttiga bostadsföretags förvärv avbostadsfasfigheter. Enligt motionärerna bör statligt räntestöd för dessaföretag utgå vid köp av äldre hus, så att företagen får samma möjligheter atthävda sig ekonomiskt som t.ex. enskilda fastighetsägare eller bostadsrättshavare. Bostadskommitténhar i sitt slutbetänkande fört fram förslag om att de allmännyttiga bostadsföretagen skall få räntestöd vid köp av äldre hus. Enligt kommittén har de allmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall särskil da svårigheter att förvärva äldre hyresfasfigheter beroende bl. a. på att dessa företag inte kan utnyttja underskottsavdrag vid beskattningen.