bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Det ärsjälvklart att även ägare till tomter som har byggrätt enligt gamla planerskall kompenseras för förluster som orsakas av statliga och kommunala beslut.Det enda sättet att undvika den konfiskafion som kan bli fallet med PBL är attavslå hela förslaget till ny PBL. Med anledning av det anförda tillstyrker utskottet bifalltill motion 1985/86:66. Propositionen och mofioner med ändringsförslagavstyrks. Det betyder att nuvarande lagstiftning successivtreformeras. Bl.a. följande principer bör ligga till grund för en nylagstiftning. Generalplanen avskaffas och ersätts med enfrivillig översiktsplan. Översiktsplanen skall inte vara styrande utan istället utgöra ett beslutsunderlag, i vilket olika utvecklingsalternativskisseras. Snabbhet oeh flexibilitet i planprocessen eftersträvas. Kommunerna skall själva fastställa detaljplanerna eftersomde har bättre detaljkännedom än den statliga myndigheten. Allaplaner med rättsverkan skall kunna överklagas. Vid planändringar skallutgångspunkten vara att full ersättning för förluster skall ges. Vid intrångoch andra markreglerande åtgärder skall markägarna hållas skadeslösa. Ombyggnader bedöms vara av sådant kulturhistoriskt värde att de skall bevarasskall fastighetsägarna kunna erhålla kompensation för fördyringar som drabbardem på grund av detta. Det skall inte vara möjligt låta byggnadsförbud ligga över stora områden. Temporäranybyggnadsförbud måste dock kunna tillgripas vid planändringar. Kommunernamåste i en sådan situation kunna visa att de verkligen arbetar med endetaljplan för att få införa byggnadsförbud. Byggnadsförbud får gälla . Kommunen har då denna tidrymd att utarbeta ny plan. Det måste ges positiva incitament tillplangenomförande i stället för de negativa som begränsade byggrätter innebär.Det behövs andra effektivare metoder för att garantera ett plangenomförande.Exploateringssamverkan är ett exempel på sådana metoder. Det räcker med att detaljplaner läggs för " tättbebyggdaområden och för områden i känsliga kulturmiljöer m.m. BoU 1986/87:1 Byggande utanför planlagt område kan därmed släppas helt fritt. Reglerna i byggnadsstadga och Svenskbyggnorm måste förenklas och detaljeringsgraden minskas. Bygglovsplikten för ombyggnads-och tillbyggnadsåtgärder bör slopas utom i speciellt känsliga områden. Därmedminskas också byråkratin i byggandet. Har inte reagerat påanmälan får detta betraktas som att byggnadslov beviljats. Vad utskottet ovan anfört innebär sålunda ett avslag på dei detta betänkande behandlade propositionerna 1985/86:1 med förslag till nyplan- och bygglag och 1984/85:207 om försöksverksamhet med förenklade reglerombyggnadslov m. m. i vissa kommuner. Beträffande sistnämnda propositionergäller att ett genomförande av vad utskottet nu anfört om byggnadslovgivningeninnebär en betydande lättnad jämfört med . Några speciella byggnadslovsreglerför vissa kommuner behövs därför inte. Utskottets förslag till innebär en tillstyrkanav moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:66 yrkande 1, av folkpartietspartimotioner 1984/85:2801 yrkande 10 såvitt nu är i fråga, 1985/86:80 yrkande1, partimotion 1985/86:69 yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Vidarefillstyrker utskottet motionerna 1984/85:664 (m), 1984/85:783 (m), 1984/85:2152 (c) yrkande 5 och 1984/85:2674 (fp). Utskottets ställningstagande ovan innebär också attutskottet föreslår att med anledning av moderata samlingspartietspartimotioner 1984/85:2707 yrkande 20 och 1985/86:66 yrkande 2, motionerna1984/85:2676 (m), 1984/85:2684 (m) och 1985/86:72 (m) som sin mening geregeringen till känna vad utskottet ovan anfört om en reformeradbyggnadslagstiftning. Övriga i detta betänkande behandlade motionsyrkandenavstyrks. Vissa av dem har tillgodosetts genom vad utskottet ovan förordat oehföreslagit. att med bifall fill motionerna 1984/85:664,1984/85:783, 1984/85:2152 yrkande 5, 1984/85:2674,1984/85:2801 yrkande 10 såviUnu är i fråga och yrkande 12, 1984/85:3218 yrkande 1, 1985/86:66 yrkande 1 och1985/86:80 yrkande 1 samt med anledning av motionerna 1984/85:2676,1984/85:2684, 1984/85:2707 yrkande 20, 1984/ 85:3218 yrkandena 2-4, 1985/86:66yrkande 2, 1985/86:69 och 1985/86:72 a) avslår propositionerna 1984/85:207 och 1985/86:1 samtmotionerna 1984/85:1097, 1984/85:1478. 1984/85:2135, 1984/85:2217, 1984/85:2319,1984/85:3217 yrkande 1,1984/85:3219 yrkande 1,1985/86:67, 1985/86:68,1985/86:70, 1985/86:71, 1985/86:73. 1985/86:74, 1985/ 86:75, 1985/86:76, 1985/86:77, 1985/86:78, 1985/86:79, 1985/86:80 ' Vid bifall till denna hemställan förfaller utskottetshemställan i dess helhet. yrkandena2 och 3 a-o, 1985/86:92 yrkande 2. 1985/86:Bo502, BoU 1986/87:11985/86:Bo503, 1985/86:Bo504. 1985/86:Bo505 yrkande 1. 1985/ Reservationer 86:Bo506, 1985/86:Bo508, 1985/86:Bo510, 1985/86:Bo512 yrkande 1.1985/86:Bo516, 1985/86:Bo517, 1985/86:Bo518 och 1985/86:Bo520, b) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2 En ny plan-och bygglag (mom. 1) och (båda fp) anser attutskottets yttrande och hemställan bort lyda: Sammanfattning av regeringens förslag m.m. I proposition 1985/86:1 läggs fram ett förslag till en nyplan- och bygglag (PBL). Avsikten är att PBL skall ersätta den nuvarandebyggnadslagen (BL), byggnadsstadgan (BS) och lagen om påföljder och ingripandenvid olovligt byggande. Lagförslagetshuvudsakliga inriktning kan sammanfattas på följande sätt. Alla kommuner skall ha en översiktsplan som omfattarkommunens hela yta. Planen skall kunna ändras och fördjupas för olikadelområden. Områdesbestämmelser kan antas för att bl. a. säkerställa syftet medöversiktsplanen inom begränsade områden. Dagens stadsplan och byggnadsplanföreslås ersättas av en enda som kallas detaljplan. Regionplan skall kunnaanvändas för samordning av flera kommuners planläggning. Detaljplaner föreslås för engenomföran-defid som begränsar byggrätten i tiden. Om en byggnad strider motdetaljplanen, får fastighetsägaren ändå göra både yttre och inre ändringar avbyggnaden. fastställelseprövning av planer föreslåsslopad. skall på vissa i lagen angivna grunder kunna upphäva detaljplaneroch områdesbestämmelser. Översiktsplaner skall inte prövas av . Medborgarinflytandet avses förbättras. Alla boende somberörs av en plan eller ett beslut om tillstånd, skall, liksom hyresgästernasorganisationer, ha samma ställning som sakägarna. Tillstånd till byggande m. m. avses lämnas i form avbygglov, rivningslov och marklov. Förhandsbesked skall kunna lämnas beträffandeåtgärder som kräver bygglov. Skyldigheten att söka lov skall kunna varieras genomkommunala beslut. Kommun kan besluta att vissa åtgärder inom områden utandetaljplan får utföras utan bygglov. Exempel på sådana åtgärder är uppförandeav komplementbyggnader, mindre tillbyggnader och inre ändringar av byggnader.För områden med detaljplan föreslås kommunerna i planen ges möjlighet attbesluta att enklare fritidshus, kolonistugor och liknande byggnader fåruppföras eller byggas till eller på annat sätt ändras utan lov. Av denovan redovisade sammanfattningen framgår att propositionens 13 1986/87. förslag i allt väsentligt bygger på principerna i dagensbyggnadslagstiftning. Emellertid innebär trots detta ett förverkligande avregeringens förslag en genomgripande förändring av nu gällande ordning för denfysiska planeringen. Den nuvarande byggnadslagstiftningen är svåröverskådlig. Ibyggnadsstadgan återfinns en mängd regler som borde finnas i en förordning.Lagstiftningen är också otidsenlig bl.a. för att i den inte regleras den översiktligaplanering som nästan alla kommuner bedriver. Det saknas t. ex. även lagreglerför medborgarinflytande över denna planering. Många fastigheter har kommit att beläggas mednybyggnadsförbud. Nybyggnadsförbuden är ett resultat av att planerna har enobegränsad giltighetstid. Detta har medfört att det finns många byggrätter somsamhällsutvecklingen gjort mycket olämpliga. Då kommunerna har saknat resurseratt upprätta och genomföra nya planer och i samband med det ge ersättning tillfastighetsägare med byggrätter har de i stället valt att lägga nybyggnadsförbud. Byggnadslagstiftningen berör i hög grad den enskildesintressen. Det understryker ytterligare vikten av en enkel lagstiftning som ärlätt att överblicka. Det får inte råda några oklarheter om t. ex. vilkaåtgärder som kräver bygglov. I dessa avseenden är PBL en förbättring, t. ex.genom att det i lagen införs en rätt att erhålla förhandsbesked vid ansökan ombygglov och genom att skyddet för pågående markanvändning förstärks. BoU1986/87:1 Reservationer En rad politiska beslut har försvagat denenskildes ställning gentemot det allmänna. Förslaget till ny plan- och bygglagutgör-som det nu är utformat - ytterligare ett steg i samma riktning. Det kandärför enligt utskottets uppfattning inte godtas i sitt nuvarande skick. Som anförs i partimotion 1985/86:80 är detemellertid angeläget att en ny och modern plan- och bygglag kan komma tillstånd. De långvariga byggnadsförbuden är ett av flera tecken på att detnuvarande regelsystemet är föråldrat. Utskottet anser därför att den gällandebygglagen inte kan ligga till grund för ett successivt reformarbete. Planering är ofta en fråga om avvägningar mellan olikaangelägna men sinsemellan motstridande intressen. Utan en genomtänktlagstiftning riskerar viktiga värden såsom kulturminnes- och naturvård attkomma i kläm. Det måste dock starkt understrykas att utgångspunkten fören plan- och bygglag måste vara den enskildes rätt att förfoga över sinegendom. Det är bara med stöd av lagen som den enskilde kan hävda sin rättgentemot myndigheterna. När allmänna intressen måste göra sig gällande skallrimliga ersättningsregler garantera kompensation. Under utskottsarbetet har vissa förbättringar föreslagits,framför allt vad gäller kraven på bygglov utanför tätbebyggelse men också vissaavsnitt i ersättningsreglerna. Förbättringarna är dock enligt utskottetsuppfattning inte tillräckliga. De förändringar som måste komma till stånd är såpass omfattande att den föreliggande propositionen bör avslås och regeringen fåi uppdrag att återkomma till med ett omarbetat förslag. Mot denna ordning kan invändas att den skulle innebära enviss försening BoU 1986/87:1 av en redan utdragen lagstiftningsprocess. Men enbart det faktum att ett omfattande och mångårigtlagstiftningsarbete nu är inne i sitt slutskede är inte tillräckligt skäl attgodta ett regelsystem som kan beröva människor byggrätter utanersättning. Ett nytt förslag till plan- och bygglag som utgår från vad nedanförordas bör skyndsamt föreläggas . Utskottet utvecklar nedan sin syn på hur en plan- ochbygglag bör utformas samt motiven för att avslå det nu föreligganderegeringsförslaget. Enligt utskottets mening bör alltså avslåpropositionen oeh hemställa att regeringen återkommer med ett nytt förslag somtillgodoser följande krav på förbättringar. o Den enskildes ställning börframhävas tydligare i lagen. I PBL sägs att mark får bebyggas om det ärlämpligt ur allmän synpunkt. Utskottet föreslår att lagen utformas så att detfinns en rätt att bygga men att den kan inskränkas beroende på allmännaintressen. Härigenom utformas också lagen i enlighet med Europadomstolenstolkning av artikel 1 i första tilläggsprotokollet till Europarådskonventionenangående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternasom har skrivit under. o Det är angeläget attöversiktsplanerna inte blir alltför detaljerade. Införandet av en översiktsplanfår inte leda till ett kostsamt och omfattande planeringsarbete i kommunerna. o I propositionen föreslås att endetaljplan ges en genomförandetid . Enligt utskottets mening bördetta ändras så att genomförandetiden normalt skall sättas till lägst , iundantagsfall till . Någon maximitid bör inte anges i lagen. o Kommunen skall inte ges möjlighetatt utan normalt expropriationsförfa-rande lösa in mark som inte har bebyggtssedan genomförandetiden i en plan har gått ut. o Möjligheterna för kommunerna attbesluta att åtgärder får vidtas utan krav på bygglov bör utökas väsentligt. Detskall t. ex. alltid vara möjligt att besluta att garage, förråd, bastu osv.skall få byggas utan lov. o Alla skall ha rätt att göramindre tillbyggnader eller mindre ombyggnader även om åtgärderna strider mot endetaljplan eller andra bestämmelser. o Avskaffandet av det s. k. tätbebyggelseförbudetmåste innebära att det blir lättare att få bygglov i områden som inte ärdetaljplanerade. o Kommun skall inte kunna vägrabygglov med hänvisning till att kommunen avser att upprätta endetaljplan för ett område. o Kommunens beslut omförhandsbesked om rätt att bygga skall gälla . o Detskall inte vara möjligt att i detaljplan reglera utvecklingen av handeln. o Organisationer som berörs av enplan, t. ex. miljögrupper, naturvårdsföreningar och köpmannaföreningar skallha möjligheter att påverka planarbetet och rätt att överklaga beslut. oHyresgästerna skall kunna överklaga ett beslut om bygglov även om hyresgästföreningentillstyrkt bygglovet enligt bosladssaneringslagen. o Ersättningen till fastighetsägareför vissa bebyggelsereglerande åtgärder som t. ex. att vägra rivningslov ochskydd för kulturhistoriskt värdefulla fastigheter måste utformas så attenskildas rätt bättre tillvaratas. o Planer som är fastställda efter1978 skall ges en genomförandetid efter PBL:s ikraftträdande.Ersättningsreglerna till markägare i områden med äldre planer mednybyggnadsförbud måste bli generösare än i det liggande förslaget. Vad utskottet nu sammanfattningsvis redovisat om en ny PBLutvecklas ytterligare nedan. Utskottets uppfattning om innehållet i en sådan nylagstiftning tillgodoser kraven i partimotion 1985/86:80. Plansystemets förenlighet med regeringsformens normbegrepp En fråga som behandlas ingående bl. a. i lagrådetsyttrande över PBL-förslaget gäller hur PBL:s reglering av kommunernasplanläggning förhåller sig till bestämmelserna om normgivning i regeringsformen(RF). Denna fråga har också ägnats stor uppmärksamhet i propositionen och underriksdagsbehandlingen. Beträffande översiktsplanerna har satts i fråga om dessakan anses innefatta bindande riktlinjer. Vad rör områdesbestämmelser ochdetaljplaner är frågan om dessa skall anses utgöra föreskrifter enligt RF:smening eller om de är förvaltningsbeslut. I ett yttrande till bostadsutskottetanför att det i dessa frågor finns utrymme att kommatill olika tolkningsresultat och att det inte är acceptabelt att dennaosäkerhet kvarstår. Med anledning av de olika uppfattningar som förts fram harbostadsutskottet utarbetat ett förslag till ändringar i propositionens lagförslagi avsikt att undanröja oklarheten i fråga om PBL-förslagets förenlighet mednormgivningen enligt RF. beslöt inhämtalagrådets yttrande över förslaget. Lagrådet avgav ett yttrande överförslaget. lagrådsremiss samt lagrådets yttrande har tagitsin i en bilagedel till detta betänkande. Utskottet hänvisar till denna bilaga. BoU1986/87:1 Reservationer Bostadsutskottetsförslag till utformning av ett nytt PBL-förslag Det nya PBL-förslaget som regeringen enligt utskottetsuppfattning bör förelägga bör självfallet vara utformat så att varjetvekan om plansystemets förenlighet med regeringsformens normbegrepp undanröjs.I avsikt att undanröja denna tvekan måste plansystemet i PBL i detta hänseendeges en annorlunda utformning. Utskottet hänvisar i denna fråga till sin lagrådsremissi ärendet av och lagrådets yttrande över remissen den 3 april1986. Med utgångspunkt i remissen och lagrådets yttrande villutskottet framhålla vikten av att, i ett nytt PBL-förslag, översiktsplanernainte görs till ett bindande planinstrument för den efterföljande planeringenoch för eventuell bygglovgivning utanför detaljplan. Översiktsplanerna får integöras mera omfattandeoch detaljerade än vad den aktuella planeringssituationen BoU 1986/87:1 kräver. Om i ett framtida plansystem områdesbestämmelser skallingå som en del i plansystemet måste bestämmelserna utformas så att de omfattarendast begränsade delar av en kommun. De får heller inte rikta sig till ett förstort antal fastigheter eller träffa alltför många människor. Personkretsen börmed andra ord begränsas i numerärt avseende. Även beträffande detaljplaneinstitutets utformning hardetta en geografisk och en numerär aspekt. Utskottet föreslår att med bifall till vad ifolkpartiets partimotion 1985/86:80, i bostadsutskottets lagrådsremiss och ilagrådets yttrande anförts som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet ovan förordat om förändringar i avsikt att uppnå förenlighet mellanRF och PBL. Utskottet föreslår att vad lagrådet förordat beträffandeändringar i PBL-förslaget får vägleda det fortsatta arbetet. Dock bör såvittavser 4 kap. 1 § den av utskottet föreslagna förändringen gälla. Detta innebäratt det av översiktsplanen skall framgå grunddragen i den avsedda användningenav mark- och vattenområden. Enligt artikel 1 i tilläggsprotokoll tillEuroparädskonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna är konventionsstaterna förpliktade att lämna envarfysisk eller juridisk persons egendom okränkt. Denna förpliktelse måste varautgångspunkten för regleringen i PBL av rätten till bebyggelse av mark. Avkonventionen följer visserligen att nyttjandet av enskild egendom kaninskränkas av hänsyn till allmänna intressen. Den i propositionen föreslagnalydelsen av 1 kap. 6 § ger emellertid inte uttryck enbart åt detta utan angeratt allmänna intressen skall vara helt avgörande för om marken skall fåanvändas för bebyggelse eller inte. Den i regeringsförslaget förordade lydelsenkan därför inte anses vara förenlig med den tolkning som gjortav konventionen. Av konventionen följer att det måste ske en avvägning avolika allmänna och enskilda intressen i bebyggelsefrågor. Detta bör också kommatill klart uttryck i lagtexten. I fillkännagivande till regeringenatt utforma ett nytt PBL-förslag bör ingå ett uttalande härom. Vad nu förordatsinnebär en anslutning fill vad i motion 1985/86:67 (m) yrkande 1 och ifolkpartiets partimotion 1985/86:80 föreslagits. Ett system med genomförandetid - genomförandetidens längd För att komma till rätta med problemen med långvariganybyggnadsförbud är det motiverat att införa en ordning med genomförandetider.En förutsättning för att utskottet skall vara berett att acceptera en sådanordning är dock att kommunen i vidare omfattning än vad regeringen harföreslagit skall betala ersättning för skador som kan följa på ändring ellerupphävande av en plan. Till denna fråga skall utskottet återkomma nedan. Ifråga om hur som bör förflyta innan en plan skall få ändras, dvs. detidenskall få vara, har utskottet en annan uppfattning än dén som kommer BoU1986/87:1 till uttryck i propositionen. Den föreslagna minimitiden ärför många Reservationer fastighetsägare alldeles för kort för att medgegenomförande av större byggprojekt. Den minsta tid som generellt bör tillåtasär . I undantagsfall kan den minsta tiden få sättas till . När detgäller att bestämma genomförandetidens längd, bör det avgörande vara vilken typav bebyggelse som planen skall reglera. Detaljplaner för bostadsområden börkunna ges en betydligt längre genomförandetid. Den minsta tiden för sådanaplanområden bör inte vara kortare än . Någon övre gräns bör inte anges ilagstiftningen. Kommunerna kan alltså fastställa planer som ger den enskilderätt att bebygga mark , exempelvis 30 eller . Det börslutligen också göras möjligt för kommunerna att anta planer utan någongenomförandetid alls. Utskottets uppfattning överensstämmer med vad somförordats i partimotion 1985/86:80. Ett tillkännagivande ienlighet med motionärernas förslag bör därför göras av . Inlösen efter genomförandetidens utgång Enligt 6 kap. 24 § andra stycket lagförslaget avseskommunen efter genomförandetidens utgång få rätt att lösa in mark som inte harbebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med en detaljplan. Utskottet anser attkommunernaintebörgesensådanlösenrätt. Anledningen till att en plan inte hargenomförts kan vara att planen varit så utformad att den varit svår attförverkliga. Det kan också finnas andra skäl till att markägaren inte bebyggtsin mark, t. ex. att han velat spara den för sina barn eller andra anhöriga.Markägarens motiv bör kunna prövas mot de motiv som kommunen kan ha för attvilja lösa marken. Kommunen bör därför vara hänvisad till att ansöka omexpropriationstillstånd varvid dess behov av marken bör vägas mot markägarenssynpunkter. Yrkande 3 d i partimofion 1985/86:80 bör därförbifallas. Ett tillkännagivande till regeringen om att ett nytt PBL-förslag tarhänsyn till vad nu och i partimotionen förordas bör sålunda göras av . Det har vuxit fram en ökande medvetenhetoch kunskap om vikten av att beakta klimatologiska förhållanden vid placeringoch utförande av byggnader. Inte minst ur energihushållningssynpunkt är det avstor betydelse att bebyggelsen anpassas till dessa förhållanden. Vid byggnadensplacering bör sålunda hänsyn tas till orientering i väderstreck, vanligenrådande vindförhållanden, befintlig växtlighet, områdets typografi samtbyggnadens utformning med avseende t. ex. på skuggande byggnadsdelar m. m.Genom att redan vid bebyggelseplaneringen ta hänsyn till klimatdata av dettaslag skapas förutsättningar för att byggnaderna placeras på ett sätt somfrämjar god energihushållning. Enligt bostadsutskottets mening bör det med hänvisningtill det ovan anförda i det omarbetade förslaget till PBL skrivas in att klimatdata skall beaktas vid bebyggelseplanering. Vad nu anförts ligger helt i linje med 1"° förslageti motion'1985/86:Bo510 (fp). bör med anledning av BoU 1986/87:1motionen som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet nu anfört. Utformning av föreskrifter till byggnadslagstiftningen m.m. Som framhålls i partimotion 1984/85:2801 ärbostadsmarknaden en av de mest reglerade sektorerna i samhället. Det finnssålunda en rad statliga och kommunala instrument som alla styr byggandet iolika avseenden. Det gäller t. ex. bostadslångivningen, förvärvs- oehförköpslagstiftningen, mark- och anbudsvillkor samt bostadsanvisningslagen.Sammantaget har regelsystemet nu blivit så omfattande och så svåröverskådligtatt en tillfredsställande överblick saknas. Utvecklingen har gått så långt att regelverket födersig självt. Det finns en uppenbar risk att det blir så detaljerat aU deväsentliga regleringarna skyms av oväsentligheter och smådetaljer. Svenskbyggnorm (SBN) utgör enligt bostadsutskottets mening ett talande exempel härpå.Byggnormen har fått en sådan omfaUning au de ur olika aspekter nödvändigareglerna i det närmaste drunknar i den flod av onödiga detaljregleringar somSBN också omfattar. Förutom att den ökade regelfloran i SBN skapar ettomfattande och svåröverskådligt regelsystem medför den också ökade kostnaderför bostadssektorn - kostnader som den boende får betala. Det gårdock att komma till rätta med dessa problem. I det uppmärksammade Uppsalaexperimentetmed "normfritt byggande" lyckades sålunda byggföretagen pressabyggnadskostnaderna högst väsentligt. Resultatet från anbudstävlingen visadebl. a. att hyrorna i nya lägenheter skulle kunna sänkas med /mbara genom en mer flexibel tillämpning av gällande byggnormer. Vad som redovisats leder utskottet till slutsatsen attutformningen av byggnormen måste ses över. Utgångspunkten bör härvid vara attregleringen endast skall omfatta sådana krav som är nödvändiga med avseende påde boendes hälsa och säkerhet. Dessutom bör reglera energifrågor ochfrågor om handikapptillgänglighet. Övriga regler kan enligt bostadsutskottetsmening utmönstras ur byggnormen. Vad utskottet nu med anledning av partimotion1984/85:2801 yrkande 10 såvitt nu är i fråga anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. I Svensk byggnorm (SBN) regleras vilka ljudnivåer sominomhus kan accepteras från olika bullerkällor. Dessa bullervärden harfastställts med utgångspunkt i vad som enligt hälsoskyddslagstiftningen är attbetrakta som sanitär olägenhet. Enligt hälsoskyddslagstiftningen är en störning som kanvara skadlig för människans hälsa och som inte är ringa eller tillfällig attbetrakta som en sanitär olägenhet.