bet · GA01LU27 · 1986-12-31 00:00:00 — omriktade emissioner m. m. 1986/87:76 delvis) Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87:76 vari läggs fram förslag till lagom riktade emissioner m, m, som skall gälla för börsbolag och OTC-bolag, s,k,aktiemarknadsbolag. Förslaget innebär att emissioner riktade till anställda ibolaget m, fl, alltid måste beslutas eller godkännas av bolagsstämman. Vidareföreslås vissa ändringar av reglerna i aktiebolagslagen (1975:1385), vilkasyftar till att stärka minoritetsskyddet i samband med beslut om riktadeemissioner och vid tilldelning av aktier. propositionen framlagt förslag om ändring i bankaktiebolagslagen haröverlämnats till näringsutskottet för att där behandlas i samband medproposition 1986/87:12 om ny banklagstiftning. Ibetänkandet behandlar utskottet ocksä dels två med anledning av propositionenväckta motioner, dels fem under /87 väckta motioner i vilka tasupp olika aktiebolagsrättsliga frågor, dels ett yrkande i en med anledning avproposition 1986/87:141 väckt motion vilket har överlämnats till lagutskottetav näringsutskottet. Utskottettillstyrker förslagen i proposifionen med vissa redaktionella ändringar.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden bl. a. med hänvisning tillpågående utredningar. Tillbetänkandet har fogats tio reservationer, tre (fp, c), tre (m), tre (fp) samten av en enskild m-ledamot. Iproposition 1986/87:76 bereds tillfälle att ta del av vad statsrådetJohansson anfört i sin anmälan till lagrådsremissen. Vidareföreslår regeringen () - efter hörande av lagrådet - attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till 1, lag om riktade emissioner m,m., 2, lag om ändring iakfiebolagslagen (1975:1385), 3, lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713), 4, lag om ändring ibankaktiebolagslagen (1987:000). Lagförslagen 1-3 har intagits i bilaga 1 tillbetänkandet. Lagförslag 4 har av lagutskottet överlämnats till näringsutskottetför samordning med de iproposition 1986/87:12 om ny banklagstiftning framlagda lagförslagen. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför nedanpå s. 4 och 5. 1 1986/87. Rällelse: 8/ 11 rad 26 tillkommer: eller i derasdotterbolag S. 1 r rad27, S. 16 rad 39, S. 20 rad 16 och S. 21 rad 26 m. m. flyttat efteraktiemarknadsbolag. S. 17 rad10 tillkommer: och 5 kap. 1 §. S. 36 rad 21-47 tillkommer: 5 kap. S. 36 rad8 bägge högra spalterna stär: m. m. Flyttat till rad 9 Motionsyrkanden lu 1986/87:27 Med anledning av proposition 1986/87:76 väckta motioner Motion 1986/87:LI28 av m. fl. (c) vari yrkasatt med ändring av förslaget i proposition 1986/87:76 beslutar attbeslut om riktade emissioner endast får fattas av bolagsstämman. Motion 1986/87:L129 av m. fl, (m) variyrkas 1, att riksdagenmed avslag på propositionen i berörda delar hos regeringen hemställer omsådana förslag till ändrad lydelse av aktiebolagslagen, bankaktiebolagslagenoch försäkringsrörelselagen som erfordras för att inarbeta det i proposifionenframlagda förslaget rörande riktade emissioner, 2, att riksdagenbegär att regeringen sä omarbetar det framlagda förslaget att beslut omemission som avses med förslaget kan fattas om minst två tredjedelar av deavgivna rösterna och de vid stämman företrädda aktierna biträtt förslaget, 3, att riksdagenavslår regeringens förslag om ändring av 4 kap, 9 § akfiebolagslagen, 4 kap, 11§ försäkringsrörelselagen och 4 kap. 10 § bank-akfiebolagslagen. Under /87 väckta fristående motioner Motion 1986I87:L205 av m, fl. (fp) vari -med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N344 - yrkas 1, att hos regeringen begär förslag om förbudmot röstvärdesdif ferentiering vid börsnoterat företags nyemission, 2, att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i aktiebolagslagen att riktadeemissioner av aktier, konvertibler m, m, endast får fattas på bolagsstämma, 3, att riksdagenhos regeringen begär förslag till lag med innebörd att en aktör som lägger ettanbud på av aktierna i ett börsföretag måste erbjuda samtligaaktieägare motsvarande villkor. Motion 1986/87:L206 av () vari - medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N373 - yrkas att hosregeringen begär förslag till lagstiftning om extra bolagsstämma vid s. k.uppköpsbud. Motion I986/87:L208 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om en översyn av frågan om användning avbolagsmedel för ansvarsförsäkring av ledamöter i akfiebolagsstyrelser. Motion 1986/87:L209 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägsom en förändring av aktiebolagslagens regler om tvångsinlösen av aktier. Motion 1986/87:L2I0 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen genom direktiv till den utredning som skalltillsättas för att utreda börsfrågor anger att utredningen skall beakta vad somanförts i motionen. Medanledning av proposition 1986/87:141 väckt motion lu 1986/87:27 Motion1986/87:NI69 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu är i fråga (yrkande2), yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om den s. k. Londonregeln. Associafionsrättenhar varit föremål för ett fortlöpande reformarbete.Arbetet har avsett såväl aktiebolagsrätten som lagsfiftningen om ekonomiskaföreningar samt den om handelsbolag och enkla bolag. På akfiebolagsrättensområde togs ett första steg då betydelsefulla ändringar vidtogs i 1944års aktiebolagslag (prop, 1973:93, LU 19). Ett viktigt syfte med reformen varatt trygga bolagens kapitalförsörjning. a. ändrades reglerna om nyemissionpå så sätt att avvikelse kunde ske från de gamla ägarnas företrädesrätt(riktade emissioner). Vidare infördes en rätt för bolagsstämman att fillstyrelsen delegera beslutanderätten i fråga om nyemission och om avvikelsefrån företrädesrätten. I syfte att motverka missbruk av de nya reglerna frånbolagsstyrelsens och aktieägarmajoritetens sida togs i lagen in engeneralklausul om att bolagsstämman inte får fatta beslut som berederotillbörlig fördel åt aktieägare eller annan person fill nackdel för bolageteller annan aktieägare. gavs den befintliga generalklausulenbeträffande bolagsstyrelsens beslut en motsvarande lydelse. År1975 (prop, 1975:103, LU 1975/76:4) ersattes akfiebolagslag med en nyakfiebolagslag (1975:1385). Lagsfiftningen innebar i huvudsak en ,genomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nya aktiebolagslagen (ABL)trädde i kraft . Vissa ändringar i ABL genomfördes åren1980-1984, Näraanknytning till det aktiebolagsrättsliga regelsystemet har de bestämmelser somreglerar värdepappersmarknaden. Genom lagen (1979:749) om fondbörsinfördes nya regler om börsens organisation och arbetsformer. Enligt lagenåligger det börsstyrelsen att bl, a. se till att handeln där sker underförhållanden som överensstämmer med lagen och andra författningar och godaffärssed. Vidare infördes genom lagen (]985:571)omvärdepappersmarknadenstraffsanktioneradeförbud möts. k. insiderhandel medaktier och andra värdepapper som getts ut av börsbolag eller OTC-bolag. Motbakgrund av utvecklingen på aktiemarknaden tillkallades ägarutredningen(I 1985:04) och den s.k. . skall enligtsina direktiv kartlägga förändringar i ägande och inflytande inom det svenskanäringslivet , analysera orsakerna till dessaförändringar samt analysera effekterna av förändringarna i ägar- ochinflytandestrukturen på enskilda företags effektivitet, kapitalförsörjningeninom hela industrin och fördelningen av kapital mellan branscher och/ellerföretag. kartläggningsrapportom s. k. korsvist ägande, (Ds I 1986:6) Ömsesidigt LU 1986/87:27aktieägande mellan svenska företag. uppdrag var att klarlägga vad somfaktiskt skett i den s. k. Leo-affären samt att undersöka andra liknandeförfaranden. I uppdraget ingick även att överväga om det fanns anledning attinföra ytterligare regler till de mindre aktieägarnas skydd och vidta andraåtgärder till tryggande av att handeln med akfier sker under sunda och rättvisaformer. Kommissionen slutförde sitt uppdrag genom avlämnande av rapporten(Ds Fi 1986:21) Riktade emissioner av aktier m.m. På begäran av (NU 1986/87:4, rskr. 20)fillkallade regeringen en kommitté med uppdrag att göra en översynav värdepappersmarknaden. Enligt direktiven (dir. 1987:11) skall kommitténbl.a. överväga frågor om fondbörsens ställning och organisation, om normbildningoch kontroll och reglerna för börsverksamheten liksom vissa aktiebolagsrättsligafrågor. Vid sidan av de initiativ som tagits frän statsmakternassida har också åtgärder vidtagits från börsstyrelsens och näringslivets sida.Sålunda har börsstyrelsen utfärdat rekommendationer angående bl. a. deninformation som skall ges vid riktade emissioner. Vidare har utfärdat flera rekommendationer angående bl.a riktade emissioneroch offentliga erbjudanden om aktieförvärv i och för samgående mellan bolag(uppköpsbud). är ett permanent organ som tillsattsav och inoustritör-bund med uppgift attverka för en bättre och mer enhetlig information från börsföretagen när detgäller deras resultat och ställning. inrättade Stockholmshandelskammare och en (). Nämnden skall enligt sina stadgar verka för god sed påden svenska aktiemarknaden genom uttalanden samt rådgivning och information. Med utgångspunkt i Leo-kommissionens nämnda rapportbehandlas i propositionen de regler om riktade emissioner i aktiebolagsrättensom infördes . I propositionen understryks att dessa regler enligt sinaförarbeten skall tillämpas med stor restriktivitet. 1 propositionen läggs vidare fram förslag till lag omriktade emissioner m. m. som skall gälla för börsbolag och OTC-bolag, s. k.aktiemarknadsbolag, samt dotterbolag till sådana bolag. Ett beslut om riktademission i ett sådant bolag skall fattas eller godkännas av bolagsstämman omemissionen riktar sig till bl. a. ledande befattningshavare i bolaget. Beslutetär giltigt endast om det har biträtts av aktieägare med minst nio tiondelar avsåväl de vid stämman avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna. Videmissioner i ett dotterbolag, som inte självt är ett aktiemarknadsbolag, måstebeslutet godkännas av stämman i moderbolaget. Motsvarande regler gäller vidförsäljning av aktier som innehas av ett bolag i en koncern. Vidare föreslåsvissa åtgärder för att stärka minoritetsskyddet i aktiebolagslagen. Förslagenavser reglerna om information till akfieägarna vid riktade emissio- ner iallmänhet samt förfarandet vid tilldelning av aktier vid nyemission. Om LU1986/87:27 en bolagsstämma skall behandla ett förslag om en riktad emissionföreskrivs sålunda bl. a. att kallelsen till stämman skall innehålla uppgift omförslagets huvudsakliga innehåll. Vidare kommer uppgiften att besluta omtilldelning av aktier efter det.att aktieteckningen vid en nyemission avslutatsatt alltid ankomma på styrelsen och således inte längre kunna delegeras till enenskild styrelseledamot. Motsvarande ändringar föreslås också iförsäkringsrörelselagen (1982:713) och förslaget till bankaktiebolagslag(1987:000). Lagstiftningen föreslås träda i kraft . Vid fondemission och vid nyemission, där de nya aktiernaskall betalas kontant, gäller som huvudregel att aktieägarna har företrädesrätttill de nya aktierna i förhållande till sitt tidigare aktieinnehav. Ibolagsordningen kan emellertid föreskrivas en annan fördelningsgrund mellanaktieägarna. Genom den lagstiftning som genomfördes (se ovan s. 3) harvidare öppnats en möjlighet att i samband med beslut om nyemission mot kontantbetalning göra avsteg från huvudregeln så att endast vissa aktieägare ellerandra än aktieägare får teckna nya aktier, s. k. riktade emissioner. Det ärockså möjligt för bolag som ger ut s. k. konvertibla skuldebrev och skuldebrevförenade med optionsrätt till nyteckning av aktier att bestämma att sådanaskuldebrev oavsett om de innehas av aktieägare eller annan skall vara förenademed en företrädesrätt vid nyemission. Beslut om nyemission och eventuella avsteg frånaktieägarnas företrädesrätt skall i princip fattas av bolagsstämman. Förbeslutet krävs blott enkel majoritet. Måste bolagsordningen ändras - t. ex: närdet gäller aktiekapitalets storlek - krävs dock kvalificerad majoritet.Bolagsstämman kan emellertid också bemyndiga styrelsen att besluta omnyemission och att därvid göra avsteg frän företrädesrätten under förutsättningatt bolagsordningen inte behöver ändras (4 kap. 15 § ABL), Bemyndigandet gällertill nästa ordinarie bolagsstämma. Styrelsen har också möjlighet att fattasädana beslut utan bemyndigande under förutsättning av bolagsstämmansgodkännande. Samma regler gäller för beslut om utgivande av konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning. I propositionen föreslås att nuvarande regler ombolagsstämmans rätt att till styrelsen delegera beslutanderätten om riktadeemissioner inte skall gälla i fråga om emissionsbeslut i aktiemarknadsbolag ochdotterbolag till sådana bolag som riktar sig till bl.a. anställda i allmänheteller till ledande befattningshavare eller styrelseledamöter i det emitterandebolaget eller till dessa personalkategorier i annat företag i samma koncern.Reglerna avser såväl nyemission av aktier som emission av konvertiblaskuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning.Emissionsbesluten skall i dessa fall fattas eller i efterhand godkännas avbolagsstämman. Bolagsstämmans beslut blir giltigt endast om det har biträtts avaktieägare som företräder nio tiondelar av såväl de vid stämman avgivna rösternasom de aktier som är företrädda på stämman. Ettmoderbolag får inte på bolagsstämman i ett dotterbolag biträda ett 1 * 1986/87. 8sa//d. beslut omsådan emission som här avses utan att beslut därom fattats på LU 1986/87:27bolagsstämma i moderbolaget. Det ovan angivna kravet på kvalificerad majoritetskall gälla också för beslutet på moderbolagets stämma. Om en bolagsstämma skall behandla ett förslag tillemission, som innebär frångående av aktieägarnas företrädesrätt, föreslås attkallelsen till stämman skall ange emissionsförslagets huvudsakliga innehåll.Sistnämnda regel skall gälla för samtliga riktade emissioner i alla typer avaktiebolag. Sedan emission till anställda m. fl. i aktiemarknadsbolag har ägtrum skall informafion om denna vidare lämnas i bolagetsförvaltningsberättelse. I motion L205 (fp) yrkas (yrkande 2) att skallbegära förslag om att ABL-:s regler ändras så att möjligheten för bolagsstämmanatt delegera beslutanderätten om riktade emissioner av aktier, konvertibler ochliknande värdepapper avskaffas. Motionärerna framhåller att reglerna om riktadeemissioner i flera fall har missbrukats till nackdel för aktieägarna. Motionärernaanser att beslut om riktade emissioner av värdepapper alltid bör fattas avbolagsstämman. Genom en sådan ordning skulle skapas garantier för attemissionsvillkoren blir offentliga. Utskottet erinrar om att regler om riktadeemissioner tillkom bl. a. för att möjliggöra för ett bolag att emittera friaaktier utomlands och därmed få finansiering med hjälp av utländskt kapital. Ettannat skäl för lagändringen var att skulle få möjlighet attdirekt tillskjuta riskkapital till företag. Alt bolagsstämman fick rätt atttill styrelsen delegera uppgiften att besluta om en riktad emission motiveradesmed alt företagen snabbt skulle kunna genomföra emissioner och anpassaemissionsvillkoren efter växlande marknadslägen. I förarbetena tilllagändringen uttalades att den ökade handlingsfrihet, somdelegationsmöjligheten ger bolagsstyrelsen och den bestämmande aktieägargruppeni bolaget, inte får medföra att enskilda aktieägares intressen åsidosätts. Föratt aktieägarnas intressen skall kunna tillgodoses är det, framhölls det,därför av väsentlig betydelse att ABL erbjuder ett effektivt skydd motförfaranden som är illojala och till nackdel för enskilda aktieägare. I syfteatt motverka otillbörliga förfaranden intogs därför i ABL mera allmänt hållnaregler, s.k. generalklausuler, mot maktmissbruk, vilka ger uttryck åtgrundsatsen att bolagsorganen är skyldiga att handla lojalt mot enaktieägarminoritet. Vidare underströks att ett beslut om att en viss grupp avaktieägare skall ges rätt att teckna aktier bör.kunna fattas endast om detfinns objektivt godtagbara skäl för en sådan avgränsning av företrädesrättenoch att det torde vara synnerligen ovanligt att sådana skäl kan åberopas föratt endast vissa aktieägare skall ha företrädesrätt vid en kontantemission. Som utskottet tidigare harframhållit, (LU 1986/87:5), har möjligheten till riktadeemissioner haft stor betydelse för bolagens kapitalförsörjning. Utvecklingenhar sålunda visat att företagen genom riktade emissioner har kunnat dra tillsig nytt kapital i en omfattning som inte varit möjlig om de gamla aktieägarnai första hand skulle haft rätt all teckna de nya aktierna. Möjligheten tillriktade emissioner har visat sig särskilt värdefull genom att bolagen ibetydande utsträckning kunnat placera aktier utomlands, något som inte varitgenomförbart om aktieägarna haft företrädesrätt. De riktade emissionerna har också haft betydelse för Enligt utskottets mening finns det således LU 1986/87:27anledning att från flera synpunkter se i huvudsak positivt på den reform somgenomfördes . I likhet med vad utskottet tidigare uttalat vill utskottetdock stryka under att den ökade handlingsfriheten för bolagsstyrelsen och denbestämmande aktieägargruppen som reformen innebär inte får medföra att deenskilda aktieägarnas intressen åsidosätts. Inte heller när det gällerförändringarna i övrigt på aktiemarknaden kan det godtas att en utveckling skerpå bekostnad av en aktieägarminoritet eller en enskild aktieägare. anför är det därför viktigt att riktade emissionerkringgärdas med regler som förhindrar missbruk. Den restriktivitet vidtillämpningen av reglerna om riktade emissioner som förarbetena till 1973 årsreform ger uttryck för är således välgrundad. Enligt propositionen har påvisat attemissioner till såväl ledande befattningshavare som anställda i allmänhet haften betydande omfattning . Denna utveckling kunde inteförutses när reglerna om riktade emissioner kom . Enligt utskottetsmening finns det därför skäl att nu överväga i vad mån gällande reglerbeträffande riktade emissioner har en tillfredsställande utformning. Vid en bedömning av frågan om vilka lagstiftningåtgärdersom kan anses erforderliga måste självfallet beaktas att en betydandesjälvsanering har påbörjats inom del börsetiska området. Såväl Stockholmsfondbörs som Näringslivets börskommilté har som tidigare nämnts utfärdatrekommendationer beträffande förfarandet vid riktade emissioner. Avintresse är också verksanihet, som inleddes i september1986. Utskottet delar statsrådet uppfattning att resultatet av rekommendationernaoch arbete bör avvaktas innan mera ingående materiellalagregler om riktade emissioner införs. När det gäller riktade emissioner tillanställda m. fl. framstår emellertid lagstiftnings-behovet som sä angeläget atteffekterna av de självsanerande åtgärderna inte bör inväntas. Som framhålls ipropositionen måste garantier redan nu skapas för att beslut om emissioner ochliknande transaktioner av aktuellt slag fattas i former som är betryggande frånniinoritetsskyddssynpunkt och för att informationsgivningen både före och eftersådana beslut fyller högt ställda krav. Enligt utskottels mening gör sig behovet avminoritetsskyddsregler starkast gällande beträffande aktiemarknadsbolagen medhänsyn bl.a. till den ägarspridning som förekommer i sådana bolag. Emissionerriktade till anställda förekommer visseriigen också i andra företag änaktiemarknadsbolag men här torde allmänintresset i vart fall inte förnärvarande vara lika framträdande. Utskottet vill emellertid understryka vadsom uttalas i propositionen om att utvecklingen beträffande emissioner tillanställda i företag som inte är aktiemarknadsbolag bör följas noggrant. På grund av det anförda ansluter sig utskottet tillförslaget i propositionen att särskilda regler om emissioner riktade tillanställda m. fl. i aktiemarknadsbolag nu bör genomföras. Härigenom tillgodosesi inte oväsentlig mån önskemålet i motion L205, yrkande 2, och motionen idennadel bör inte föranleda någon vidare åtgärd. I motion L128 (c) hänvisas till att redan vidreformens genomfö- LU 1986/87:27 rande motsatte sig att möjligheten tillriktade emissioner infördes. Motionärerna framhåller att de farhågor somdärvid uttalades har besannats genom utvecklingen. Mot den bakgrunden riktaskritik mot förslaget att bolagsstämman i efterhand skall kunna godkänna ettemissionsbeslut. En sådan möjlighet kan, enligt vad som anförs i motionen, ledatill situationer där bolagsstämmans handlingsfrihet i praktiken är mycketbegränsad vid beslutstillfället. I syfte att stärka de enskilda aktieägarnasinflytande yrkar motionärerna att beslut om riktade emissioner till anställdam. alltid skall fattas av bolagsstämman. När det gäller emissioner riktade till anställda m. fl, iaktiemarknadsbolag är det, som utskottet tidigare berört, särskilt angelägetatt aktieägarnas rätt till inflytande och information säkerställs. Hänsynentill aktieägarnas intressen kräver att bolagsstämman ges det avgörandeinflytandet vid beslut om sådana riktade emissioner. Den nuvarande möjlighetenatt i dessa fall delegera beslutanderätten till styrelsen bör därför avskaffas.Enligt utskottets mening torde det däremot inte vara nödvändigt att uppställaett krav på att själva emissionsbeslutet alltid skall fattas av bolagsstämman.Även en ordning där bolagsstämman i efterhand godkänner en riktad emissionskapar garanfier för aktieägarnas inflytande. Metoden med emissioner underförutsättning av bolagstämmans efterföljande godkännande var tillåten redanenligt akfiebolagslag. Den har såvitt känt inte inneburit någranackdelar för aktieägarna. En fördel med bolagsstämmans efterföljandegodkännande är att företaget snabbt kan få till stånd en emission utan attbolagsstämman avhänds det slutliga avgörandet. De flesta remissinstanserna harockså lämnat den i propositionen föreslagna ordningen utan erinran. Skulle deti framtiden visa sig att metoden missbrukas får frågan om dess fortsattatillåtlighet tas upp till förnyat övervägande. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagi nu behandlad del och avstyrker bifall till motion L128. Som tidigare redovisats föreslås i propositionen attbeslut om eller godkännande av emissioner till anställda m, fl. skall bligiltiga endast om nio tiondelar av de på bolagsstämman närvarande aktieägarnaröstat för det och om dessa företräder också nio fiondelar av de avgivnarösterna. I motion LI29 (m) anförs att det förslagnamajoritetskravet är alltför strängt, eftersom det medför att en liten minoritetaktieägare kan stoppa en emission. I motionen framhålls att emissioner riktadetill anställda allmänt sett fär anses vara till nytta för företaget. En sådanåtgärd möjliggör nämligen att de anställdas lojalitet med företaget kanutvecklas som de fär möjlighet att genom realisation av aktiertillförsäkra sig ett resultat av den egna arbetsinsatsen och anställningen. Imotionen yrkas (yrkande 2) att begär att regeringen omarbetarförslaget så att bolag.sstämmans beslut kan bli giltigt om det biträds av minsttvå tredjedelar av såväl de vid stämman avgivna rösterna som de aktier som ärföreträdda vid stämman. Vid ett ställningstagande till frågan om vilketmajoritetskrav som bör uppställas mäste enligt utskottets mening beaktas attreglerna om riktade emissioner inte har kommit till i syfte att möjliggörasådana emissioner till bolagsfunktionärer utan har motiverats av företagensbehov av bättre Under förutsättning att villkoren för LU 1986/87:27emissioner till anställda m.fl. i ett bolag fastställs pä marknadsmässigagrunder finns det emellertid i princip inte några avgörande hinder mot attsådana emissioner genomförs. I likhet med statsrådet vill utskottetstryka under att emissioner riktade till anställda inte bör ses som en belöningför gjorda insatser utan i stället bör syfta till att höja motivationen i detframtida arbetet inom företaget.