bet · GA01UbU15 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa för den grundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor m.m. HwV,o-7 c (prop.1986/87:100) :, I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt ! proposition 1986/87:100 bilaga 10() under avsnittet D. Högskola och forskningrubrikerna Vissa anslagsfrågor och Hinder för fortsatt utbildning inomhögskolan samt punkterna D 3. Redovisningscentralerna vid universiteten, D 4.Datorcentralen för högre utbildning och forskning i , D 5.Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna, D 6. Vissa tandvårdskostnader, D 7.Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. och D 10. Utbildning för vårdyrkeni vad avser ändring av högskolelagen (1977:218) jämte motioner. Vissa för den grundläggande högskoleutbildningengemensamma frågor Regeringen har under rubriken (s.194-196) föreslagit att bemyndiga regeringen att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad som förordats ipropositionen. dels under rubriken för fortsatt utbildning inomhögskolan (s. 198210) föreslagit att godkänna vad som förordats ipropositionen om inrättande av en central av frågor omavskiljande av studerande från högskoleutbildning, dels under anslaget Utbildning för vårdyrken (s. 273),såvitt nu är i fråga, föreslagit att anta ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i högskolelagen (1977:218) i vad avserinförande av en ny 10a §. 1986/87:Ub524 av () vari yrkas attriksdagen sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom att frågan om bedömning av det nödvändiga i att avskilja en studerande frånstudier bör göras av resp, högskola. 1 1986/87. 1986/87:Ub529av m. fl. (vpk) vari yrkas att som sin UbU1986/87:15 mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om enöversyn av högskolans samarbete med det privata näringslivet. 1986/87:Ub550 av (vpk) och (vpk)vari yrkas att hos regeringen hemställer om förslag om avskaffande aykårobligatoriet vid universitet och högskolor. 1986/87:Ub581 av (vpk) och (vpk)vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar avslå förslaget om införande av paragraf 10 a högskolelagen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framhålls om andraåtgärder än avskiljande från högskolan. 1986/87:Ub590 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om betydelsen av att högskoleinstitutionerna leds avprofessorer. 1986/87:Ub628 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts i motionen angående avskiljandefrågor. 1986/87:Ub641 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den s.k. direktantagningskvoten skall höjas från till , 15. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen om en utvärdering av uppdragsutbildningen inom högreutbildning och forskning. 1986/87:Ub812 av m. fl. (m) vari - såvitt nu äri fråga - yrkas . " 21. att beslutar om en garanti fördirektövergång från gymnasieskola till högskola om , 27. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om uppdraget som prefekt, 31. att hos regeringen begär förslag till nytttillträdessystem till högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts attföreläggas i sådan tid att beslut kan fattas . 1986/87:Ub819 av m. fl. (s) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att möjliggöra sjuksköterskeutbildning i form avuppdragsutbildning. Regeringen begär (s. 196) riksdagensbemyndigande att få göra överföringar mellan anslag för högskolan. Utskottetfillstyrker att regeringen får det begärda bemyndigandet. Hinder förfortsatt utbildning inom högskolan (avskiljande) UbU 1986/87:15 I propositionen föreslås regler för avskiljande avstuderande från högskoleutbildning. finns inga sådana regler,vilket har upplevts som en allvarlig brist framför allt av företrädare förvårdyrkes - och lärarutbildningarna. Det förslag som föreligger har föregåtts av ettingående utredningsarbete inom UHÄ. Förslaget innebär att det genom en ändringav högskolelagen blir möjligt att avskilja en studerande från pågåendeutbildning. Ett beslut om avskiljande kan innebära att den studerande antingenskiljs från all högskoleutbildning eller enbart från viss utbildning, t. ex.sådan som innefattar patientkontakt. Enligt förslaget kan ett avskiljandebeslutvidare innebära att den studerande föreskrivs studieuppehåll med möjlighet attsenare återkomma till utbildningen. Ett beslut om avskiljande skall kunnaomprövas . En studerande som lider av psykisk sjukdom eller psykiskabnormitet eller har allvarliga missbruksproblem eller har gjort sig skyldigtill allvarliga brott skall kunna avskiljas från högskoleutbildning om detsamtidigt föreligger risk för att den studerande kommer att skada annan personeller värdefull egendom under utbildningen. Frågor om avskiljande skall prövasav en särskild central nämnd. Regeringen föreslår att en sådan inrättas den 1juli 1987. Nämnden bör bestå av fem ledamöter - en lärare, en studerande, enpsykiatrisk expert och en företrädare för allmänna intressen. Ordförande börvara jurist med en längre tids domarerfarenhet. 1 tremotioner behandlas frågan om avskiljande. I motion 1986/87:Ub524 (fp) avstyrks regeringens förslagom en särskild central nämnd. Enligt mofionären bör det ankomma på resp.högskoleenhet att besluta i fråga om avskiljande. I motion 1986/87:Ub581 (vpk) yrkas avslag på regeringensförslag om avskiljande av studerande från högskoleutbildning. I stället börstudievägledning och psykologisk rådgivning vid högskolorna förstärkas. I mofion 1986/87:Ub628 (c) yrkande 4 framhålls attavskiljande endast får tillämpas i yttersta nödfall. I första hand bör kurativaoch studierådgivande insatser göras. Utskottet anser att frågan om avskiljande av studerandefrån högskoleutbildning fått en tillfredsställande lösning i regeringensförslag. Det har fidigare inte varit möjligt att hindra en studerande att deltai undervisningen när han bedömts vara farlig för annan persons liv och hälsaeller när risk förelegat att han skadar eller förstör värdefull egendom förvilken högskolan bär ansvaret. Även den som avtjänat straff för allvarligtbrott kan vara en risk. Utskottet anser i likhet med vad som föreslås ipropositionen att en för hela landet gemensam nämnd bäst tillgodoser kravet pårättssäkerhet. Med den kvalificerade sammansättning som föreslås ger en sådannämnd de bästa förutsättningarna för en enhetlig och opartisk bedömning. Dettainnebär inte att den berörda högskolan därmed lämnas utanför. Enligt förslagetär det enbart läroanstalten i fråga som kan begära att ett ärende omavskiljande skall tas upp av nämnden. Det är också berörd högskolas skyldighetatt sörja för behövlig utredning. Enligt föredragande statsrådet kommer frågaom 1* 1986/87. Nr 15 Rättelse: S. 8 raderna14-16 ny text avskiljande att beröra ettmycket litet antal högskolestuderande. Det UbU 1986/87:15 betonas atthögskolan i första hand bör försöka att komma till rätta med problemen genomstudierådgivning. Detta tillgodoser enligt utskottet kraven i mofion 1986/87:Ub628. Motbakgrund av vad som anförts tillstyrker utskottet förslaget i budgetpropositionenbeträffande avskiljande av studerande från högskoleutbildning i vad avserförslag fill ändring av högskolelagen och inrättande av en särskild nämnd.Utskottet föreslår att avslår motionerna 1986/ 87:Ub524,1986/87:Ub581 och 1986/87:Ub628 yrkande 4. Riksdagenantog är 1985 riktlinjer för uppdragsutbildning i högskolan (prop. 1984/85:195,UbU 1985/86:4, rskr. 1985/86:16). Uppdragsutbildning är formellt intehögskoleutbildning och kan aldrig avse utbildning som motsvarar utbildning påallmänna utbildningslinjer. Uppdragsutbildning kan däremot avse utbildning sommotsvarar utbildning på påbyggnadslinjer, lokala linjer och enstaka kurser.Uppdragsutbildning kan givetvis också avse utbildning på högskolenivå som intemotsvarar någon befintlig högskoleutbildning. De som deltar iuppdragsutbildning får ges betyg och utbildningsbevis enligt bestämmelsernaför högskoleutbildning om vissa villkor är uppfyllda beträffande kursplan,lärare och de studerandes behörighet. Imofion 1986/87:Ub529 (vpk) hemställs om en översyn av högskolans samarbete meddet privata näringslivet i vad gäller uppdragsutbildning. Motionärernamotsätter sig Inte att det finns ett visst mått av samarbete mellan högskolanoch näringslivet men anser att måste finna en form för detta, därhögskolans grundläggande verksamhet tryggas och det råder balans mellanhögskolans egen verksamhet och den externt finansierade verksamheten.Motionärerna befarar att uppdragsutbildningen leder till orättvisor då dessastuderande antas på andra kriterier än de ordinarie högskolestuderandena ochhar andra ekonomiska villkor under utbildnings-fiden. De anför också attuppdragsutbildning kan leda till kvalitetsskillnader i förhållande till denordinarie högskoleutbildningen. Detväxande inslaget av uppdragsutbildning i högskolan bör även enligt motioni986/87:Ub641 (fp) yrkande 15 utvärderas mycket noga, då det är vikfigt att slåvakt om högskolans integritet. Motionärerna hänvisar till att det frånhögskolerepresentanter har efterlysts klarare och fastare regler för olikaformer av uppdragsverksamhet och bisysslor. Även i denna motion uppmärksammasrisken för kvalitetsskillnader mellan den ordinarie utbildningen ochuppdragsutbildningen. Vid en översyn bör man hitta former för samarbetet mellanhögskolan och näringslivet som gör att högskolans självständighet bevaras. Enändring av gällande bestämmelser för uppdragsutbildningen yrkas i motion1986/87:Ub819 yrkande 1. Mot bakgrund av sjuksköterskebristen i vissa delar avVärmlands län och behovet av att kunna erbjuda utbildning i bristområdena ansermotionärerna att det måste bli möjligt för landstingen att själva få anordnasjuksköterskeutbildning i form av uppdragsutbildning, dvs. utanför denordinarie högskoleutbildningen. Utskottet har inhämtat att UHÄ i anvisningar tillhögskoleenheterna UbU 1986/87:15 beträffande verksamhetsberättelserna /86 begärt beskrivningar av uppdragsutbildningen. Dennaredovisning bör enligt anvisningarna innehålla uppgifter om vilka utbildningarsom anordnats (ämnesområden) och deras omfattning, dvs. Vidare skallanges elevantalet i de utbildningar som anordnats, beställare avuppdragsutbildningarna, formerna för samverkan med olika beställare samtintäkterna. UHÄ har också begärt en summarisk historik i första hand över tiden1983/84-1985/86, en bedömning av utvecklingen under den kommande treårsperiodensamt en redovisning av övriga synpunkter och omständigheter, t. ex. om manaktivt verkat för att öka uppdragsutbildningens volym. De inkomna uppgifternabearbetas inom UHÄ och skall redovisas i UHÄ:s egenverksamhetsberättelse för /86. Enligt utskottets mening är det naturligt att en nyföreteelse inom högskolan, såsom uppdragsutbildningen, utvärderas.Detta ingår i det ordinarie arbetet inom högskolan både lokalt och centralt.Det är därför värdefullt att en så omfattande redovisning av fakta kringuppdragsutbildningen nu har samlats in från högskoleenheterna. Redovisningenav detta material bör avvaktas innan det är möjligt att ta ställning till om ensamlad översyn av uppdragsutbildningen behöver göras och vad som därvidsärskilt bör analyseras. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riksdagenavslår . motionerna 1986/87:Ub529 och 1986/87:Ub641 yrkande 15. har så sent som beslutat attuppdragsutbildningen inte får avse utbildning som motsvarar en allmänutbildningslinje. Med hänvisning härtill och till att en första samladredovisning av erfarenheterna från den hittillsvarande uppdragsutbildningen nuskall göras av UHÄ föreslår utskottet att avslår motion 1986/87:Ub819yrkande 1. tillsattes för en samladöversyn av de regler som infördes i samband med högskolereformen år.1977.Utredningen har avlämnat ett betänkande (SOU 1985:57) Tillträde fill högskolanoch en rapport (SOU 1985:59) Prov för urval till högskolan. Betänkandet harremitterats till ett stort antal remissinstanser. Utredningsförslagen ochremissyttrandena bereds inom . Enligt motion 1986/87-:Ub812 (m) yrkande 31 bör riksdagenbegära att regeringen förelägger förslag i sådan fid att riksdagenunder kan besluta om ett nytt tillträdessystem för högskolan. Dettasystem bör utformas i enlighet med riktlinjer som dras upp i motionenbeträffande krav på genomgången treårig gymnasielinje för behörighet tilllängre högskoleutbildningar, betyg som huvudsakligt urvalsinstrument,intagningsprov för utbildning som är inriktad mot specifika yrkesområden,studielämplighets-prov för dem som av olika anledningar inte har tillräckligabetyg samt individuell bedömning av sökande med utländsk examen. Enligt vad utskottet erfarit kommer regeringen att underår 1987 förelägga förslag grundade på tillträdesutredningensbetänkande. Utskottet anser att inte nu bör ange rikfiinjer för hurdetta förslag skall utformas,såsom föreslås i motion 1986/87:Ub812, varför motionens yrkande UbU1986/87:15 31 bör avslås av . I motionerna 1986/87:Ub641 (fp) yrkande 13 och1986/87:Ub812 (m) yrkande 21 hemställs att skall besluta att andelendirektantagna studerande från gymnasieskolan med högst betyg börökas från till /88. Utskottet anser att inte bör bifallamotionsyrkandena om en ändrad direktantagningskvot då fillträdesutredningensbetänkande nu bereds och ett förslag kan väntas . börsåledes avslå motionerna 1986/87:Ub641 yrkande 13 och 1986/87:Ub812 yrkande 21. I motion 1986/87:Ub550 (vpk) yrkas att skallbegära förslag om avskaffande av kårobligatoriet vid ochhögskolor. Obligatoriet strider enligt motionärerna mot varje människas rättatt själv avgöra vilka föreningar han eller hon vill vara med i. Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande senastvid /86.1 betänkande 1985/86:3 (s. 9) anfördes bl. a. att om detobligatoriska medlemskapet skulle ersättas av ett frivilligt, skulle dettaförutsätta anfingen en avsevärt sänkt ambitionsnivå i fråga om bådestuderandefacklig och studiesocial service eller ett behov av betydandestatliga bidrag för verksamheten. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1986/87:Ub550. Den verkställande ledningen av en insfitution inom enhögskoleenhet är sedan högskolereformen anförtrodd en prefekt utseddbland lärarna av högskolestyrelsen (prop. 1975:9 s. 566, UbU 1975:17, rskr.1975:179). Enligt 14 § 18 kap. högskoleförordningen (1977:263) kan till prefektför en institution utses sådan arbetstagare vid en institution som är behörigatt inneha tjänst som lärare vid en högskoleenhet och som har sådanavetenskapliga, pedagogiska och andra kvalifikationer som behövs för uppdraget. I mofionerna 1986/87:Ub590 (m) yrkande 2 och 1986/87:Ub812(m) yrkande 27 hemställs att det skall ställas krav på hög vetenskapligkompetens för behörighet till uppdraget som prefekt. Prefekten bör inormalfallet vara professorn/ämnesföreträdaren. Prefekten skall vidaregaranteras god lön samt tid för forskning. Utskottet anser att det inte har förts fram några skäl imotionerna som skulle motivera att uttalar sig för en ändring avbehörighetsreglerna i vad gäller uppdraget som prefekt för institution.Ersättning till prefekter är en avtalsfråga. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motionerna 1986/87:Ub590 yrkande 2 och1986/87:Ub812 yrkande 27. Hemställan UbU 1986/87:15 1. beträffandeöverföringar mellan anslag för högskolan attriksdagen bemyndigar regeringen att göra överföringar i enlighet med vad somförordats i proposition 1986/87:100, 2. beträffande hinder tills vidare att genomgåutbildning inom högskolan (avskiljande) attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionerna1986/87:Ub524 delvis, 1986/87:Ub581 delvis och 1986/ 87:Ub628 yrkande 4 antardet i proposition 1986/87:100 framlagda och vid detta betänkande som bilagafogade förslaget fill lag om ändring i högskolelagen (1977:218) såvitt avser 10a §, 3. beträffande inrättande av en central nämnd förprövning av frågor om avskiljande av studerande från högskoleutbildning attriksdagen med avslag på motionerna 1986/87:Ub524 delvis och 1986/87 :Ub581delvis godkänner vad som förordats i proposition 1986/87:100, 4. beträffandeöversyn av uppdragsutbildningen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Ub529 och 1986/87:Ub641 yrkande 15, 5. beträffande ändringav bestämmelserna för uppdragsutbildning att avslår motion1986/87:Ub819 yrkande 1, 6. beträffandeförslag om nytt tillträdessystem auriksdagen avslår motion 1986/87:Ub812 yrkande 31, 7. beträffandeandelen direktantagna studerande att riksdagenavslår motionerna 1986/87:Ub641 yrkande 13 och 1986/87:Ub812 yrkande 21, 8. beträffandeavskaffande av kårobligatoriet att avslår mofion 1986/87:Ub550, 9. beträffandeuppdraget som prefekt attriksdagen avslår mofionerna 1986/87:Ub590 yrkande 2 och 1986/ 87:Ub812 yrkande27. Redovisningscentralernavid universiteten UbU 1986/87:15 Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt D 3.(s. 223) och hemställer att till Redovisningscentralerna viduniversiteten för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Datorcentralen för högre utbildning och forskning i Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt D 4.(s. 223-224) och hemställer attriksdagen till Datorcentralen förhögre utbildning och forskning i Stockholmför /88 anvisar ett.förslagsanslag av 1 000 Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna Utskottet har vid sin beräkning av anslaget Lokalkostnaderm.m. vid högskoleenheterna utgått från oförändrade inkomster av upplåtelse avlokaler och hemställer att med anledning av proposition 1986/87:100fill Lokalkostnader m. m. vid högskoleenheterna för /88 anvisarett förslagsanslag av 1 . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 6.(s. 226-227) och hemställer att till Viwö ra/jc/wårJioi/nnrfer /88 ' .' anvisar ett reservationsanslag av . Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. Regeringen har under punkt D 7. (s. 227-228) föreslagitriksdagen att till Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m. för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . 1986/87:Ub597 av (c) vari yrkas attriksdagen beslutar om en höjning av anslaget D 7. Vissa särskilda utgifter inomhögskolan med . 1986/87:Ub623 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär åtgärder som innebär attverksamheten med värdering av utländsk högre utbildning får ökade resurser iförhållande till vad som sägs i budgetpropositionen. 1986/87:Ub628av m. fl. (c) vari - såvitt nu är i fråga - yrkas UbU1986/87:15 14. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om internationalisering och nordiskt samarbete. 1986/87:Ub638 av m.fl. (m) vari medhänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf521 yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att universitets- och högskoleämbetetsekvivalering av utländska examina skyndsamt bör fullföljas. 1986/87:Ub641 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas .18. att beslutar att under anslaget D 7. Vissasärskilda utgifter inom högskolan m.m. anslå . utöver vadregeringen har föreslagit för att användas i arbetet med att internationaliseragrundutbildningen och att främja internationell forskningssamverkan. 1986/87:Ub654 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attbeslut om värdering av utländsk högskoleutbildning bör fattas. 1986/87:Ub826 av m.fl. (fp) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mofionen anförts om värdering av utländska examina. 1986/87:Ub829 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 3. att beslutar begära att regeringen samrådermed finska regeringen om ömsesidigt köp av utbildningsplatser inom den högre utbild ningen, så att Sverigefinnar kan få akademisk utbildning på finska i och finlandssvenskar högskoleutbildning på svenska i . 1986/87:Ub830 av () vari - såvitt nu är ifråga - yrkas 4. att beslutar att hos regeringen begäraförslag till inrättande av en myndighet eller instans för meritvärdering av invandrares utbildningar från hemlandet och planering av kompletterande kurser i bl. a. svensk yrkesterminologi. Av propositionen framgår att det för nästa budgetår underdetta anslag skall föras upp tre anslagsposter varav en, som beräknas till , fill universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) disposition förinternafionalise-ring och en, som beräknas till , fill regeringensdisposition. Den tredje anslagsposten om . avser Vissa kostnader förlokal antagning. /85 bedriver UHÄ en försöksverksamhetmed värdering av utländsk högre utbildning. Verksamheteninnebär att personer, som vistas i och som har ' genomgåtthögskoleutbildning vid utländskt universitet, har möjlighet att få sinutbildning-såvitt möjligt-jämförd med motsvarande svensk utbildning. Avsiktenär att det värderingsutlåtände som UHÄ avger skall utgöra ett bevis påpersonens utbildningsmässiga behörighet och kompetens - eventuellt fillsammansmed en rekommenderad komplettering av utbildningen. Utlå- UbU 1986/87:15 tandetär inte identiskt med ett utbildningsbevis på slutförd utbildning på linje, menförutsätts ha samma värde. Syftet är att den som erhållit ett sådant utlåtandeskall kunna använda det för att finna uppgifter på den svenska arbetsmarknadensom svarar mot den egna utbildningen eller för att kunna bedriva fortsattahögskolestudier. UHÄ:s verksamhet med värdering av utländsk högreutbildning (ekvivalering) har sin grund i att ratificerade enUNESCO-konvention med syfte att befordra den akademiska rörligheten (academicmobility) över nationsgränserna. Enligt konventionen har förbundit sigatt med olika åtgärder göra det möjligt för personer med avslutad eller delvisfullgjord högskoleutbildning att fillgodogöra sig den i ett annat land på ihuvudsak samma villkor som i det egna. UHÄ bedriver sin verksamhet med värdering av utländskhögre utbildning med medel som anvisats av efter förslag i 1984 årsbudgetproposition (). Utöver de medel som UHÄ på detta sättdisponerar använder UHÄ för ekvivalering 2,3 personår inom ramen för sin egenreguljära personalstat. I sin anslagsframställning för /88 begärdeUHÄ ökade resurser (-.) 1986:17, som bifogades anslagsframställningen, redovisade UHÄ enökande balans med ärenden för värdering. Under budgetåren 1984/85 och 1985/86inkom till UHÄ 546 ärenden och avgjordes 172. inkom 419 ärenden och avgjordes 256. Den negativa balansen hardärmed, trots särskilda insatser från UHÄ:s sida, ökat med 163 fill 335 ärenden. UHÄ ansåg vidare att ekvivaleringsverksamheten i huvudsakfunnit former som fungerar väl och att man byggt upp en betydande kompetens påområdet. UHÄ begärde därför i sin anslagsframställning även en permanentningav verksamheten, dock först fr. o. m. /89. De av UHÄ framförda förslagen om förstärkning ochpermanentning av verksamheten med värdering av utländsk högre utbildning harinte biträtts i propositionen. I motionerna 1986/87:Ub597 (c) och 1986/87:Ub623 (fp)föreslås en höjning av anslaget Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m.med . för en förstärkning av UHÄ:s verksamhet med värdering avutländsk högre utbildning. I båda motionerna betonas vikten av att tartill vara den kompetens som invandrare på detta sätt tillför Sverige.Humanitära skäl bör också ligga till grund för en förstärkning av verksamheten.Enligt motion 1986/87:Ub830 (c) yrkande 4 bör en särskild myndighet ellerinstans inrättas för värdering av utländsk högre utbildning. I övriga motioner- 1986/87:Ub638 (m), 1986/87:Ub654 (m) och 1986/87:Ub826 (fp) yrkande 4 -betonas vikten av att arbetet med värdering av utländsk högre utbildningintensifieras. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. De flesta ekvivaleringsärenden som UHÄ behandlat rörpersoner som kommit till som flyktingar. Många av dessa har funnits i landet förhållandevis utan att kunna finna uppgifter på den svenska 10 arbetsmarknadensom motsvarar deras utbildning.