bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt utskottets mening bör NRL innehålla även ett kapitel omtillåtlighetsprövning av industrianläggningar m. m. Ett sådantställningstagande innebär att motsvarande regler som alltså nu finns i 136 a §BL bör upphävas när NRL träder i kraft. Med hänvisning till det nu anfördaavstyrker utskottet bifall till moderata samlingspartiets partimotion1985/86:88 yrkande 3. Utskottet föreslår sålunda att antarNRL-förslaget i motsvarande del (4 kap. 1 §). I 4 kap. 2 § föreslås en bestämmelse av innebörden att, omen anläggning eller åtgärd som inte omfattas av kravet på tillstånd enligt 4kap. 1 § kan antas få betydande omfattning eller bli av ingripandebeskaffenhet, regeringen i ett visst fall får besluta att anläggningen elleråtgärden inte får utföras utan tillstånd enligt vad som anges i 4 kap. Utskottethar ingen erinran mot NRL-förslaget i denna del. Vissa anläggningar som för sin produktion tar i anspråkträfiberråvaror prövas enligt 136 a § BL. I propositionen anges att en prövningmed hänsyn till bl. a. denna hushållningsaspekt övervägs isärskild ordning inom . I fyramotioner tas upp frågan om slopande av prövningsskyldigheten 42 beträffandeanläggningar som förbrukar träfiberråvara. Ett sådant förslag BoU 1986/87:3förs fram i motionerna 1984/85:548 (c), 1984/85:2677 (m), 1985/86:580 (c) yrkande2 och 1985/86:Bo507 (m). I motion 1985/86:580 (c) har yrkandet begränsats tillatt slopa prövningen inom stödområdena A och B som ett led i att främja denindustriella utbyggnaden i inland. 1 motion 1984/85:2677 (m) föreslåsatt 136 a § BL avskaffas. Av motiveringen till motionen framgår emellertid attmotionärens förslag är att prövningsskyldigheten beträffande anläggningar somanvänder träfiberråvara bör avskaffas. Frågan om behovet av prövningbeträffande hushållning med tråfiberråva-ra övervägs iregeringens kansli. Resultatet av denna prövning bör avvaktas. Näringsutskottethar i sitt yttrande NU 1985/86:3 y enhälligt givit uttryck för en liknandeuppfattning. Med hänvisning till pågående överväganden avstyrker utskottet motionerna1984/85:548 (c), 1984/85:2677 (m), 1985/86:580 (c) yrkande 2 och 1985/86:Bo507(m). Det kommunala inflytandet m.m. Enligt 136 a § BL fär tillstånd enligt paragrafens förstastycke meddelas endast om kommunen tillstyrkt detta, det s. k. kommunala vetot.Hittills har ett nittiotal stora projekt som rört verksamheter av väsentligbetydelse för mark- och vattenhushållningen varit föremål för regeringensprövning. Det kommunala inflytandet genom användande av vetorätten haraktualiserats i fyra fall. Två har avsett värmekraftstationer, ett fall haravsett en oljelagringsanläggning. Ett fall avsåg provbrytning i . I överensstämmelse med den gällande ordningen föreslås i 4kap. 3 § NRL första stycket en bestämmelse om att tillstånd enligt 4 kap. 1eller 2 § i princip inte får lämnas utan att den kommun inom vars områdeetableringen skall ske har tillstyrkt det. En viss inskränkning i kravet påkommunal tillstyrkan föreslås dock i paragrafens andra stycke. Sålunda föreslåsregeringen kunna lämna tillstånd utan att kommunfullmäktige tillstyrkt det"om det från nationell synpunkt är angeläget att en viss anläggning kommerfill stånd inom landet och om ingen annan i tekniskt, ekonomiskt eller annathänseende lämpligare plats för anläggningen har stått att finna än den somansökan avser". I propositionen anförs att en grundtanke är att kommunernaskall garanteras ett starkt inflytande över den lokala miljön. Dock kan, anförsdet i propositionen, vissa anläggningar vara av sådan nationell betydelse attde måste kunna lokaliseras till någon plats inom landet. Exempel på sådanaanläggningar ges i propositionen (s. 137). Det kan gälla anläggningar avbetydelse för landets självförsörjning i en avspärrningssituation eller för riketsförsvar och säkerhet eller anläggningar som i övrigt är av mycket storbetydelse för landet. Exempel på det sistnämnda slaget av anläggningar ärenligt proposifionen eU lager för kärnavfall eller för annat avfall, somuppkommit genom verksamheter i landet. Det kan också vara mycket betydelsefullamineralfyndigheter. Dock anges att uranbrytning inte kan betraktas som ennafionell angelägenhet av sådan karaktär att det skulle kunna bli aktuellt attinskränka det kommunala vetot. Frågan ominskränkning av det kommunala vetot har tagits upp i flera 43 motioner.I moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:88 yrkande 2 BoU 1986/87:3 såvitt nuär i fråga tillstyrks regeringens förslag i sak. emellertidav att motionärerna yrkar avslag på hela NRL-förslaget föreslås bestämmelsernai 4 kap. 3 § ingå i 136 a § BL. i sinpartimotion 1985/86:89 inskränkningen av det kommunala vetot. dennamotion anförs att en etablering, mot kommunens beslut, endast bör få I partimotioner 1985/86:85 yrkande 7 och1985/86:Bo512 yrkande 2 detta yrkande såvitt nu är i fråga, i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 6 detta yrkande såvitt nu är ifråga samt i motionerna 1985/86:83 (c), 1985/86:84 (c) yrkande 2, 1985/86:Bo511(c) framförs yrkanden som går ut på att inte skall anta 4 kap. 3 §andra stycket NRL-förslaget. Förslaget om inskränkningen av det kommunala vetotbehandlas i näringsutskottets yttrande NU 1985/86:3 y. anförbl. a. följande. tolkar propositionen så att denföreslagna undantagsbestämmelsen är avsedd att utnyttjas ytterst restriktivt.Enbart det förhållandet att ett veto får stora negativa ekonomiska konsekvenserför det berörda företaget och för samhället skulle inte utgöra grund förregeringen att använda sig av bestämmelsen. Det skall finnas tvingandenationella skäl till att verksamheten bedrivs inom landet och det skall ocksåha klarlagts att lämpligare alternativ saknas till den valda lokaliseringen avanläggningen. Enligt näringsutskottets bedömning skulle undantagsbestämmelsenknappast vara tillämplig på sådana ärenden i vilka den kommunala vetorättenhittills har utnyttjats. I sammanhanget kan hänvisas till uttalandet i propositionen(s. 137) om att uranutvinning inte kan betraktas som en nafionell angelägenhetav sådan karaktär att det skulle kunna bli aktuellt att inskränka det kommunalavetot. 1 propositionen anges lager för kärnavfall och annatavfall som exempel på anläggningar som måste kunna lokaliseras inom landet. Iflera av de motioner som behandlar frågan hävdas att den föreslagnaundantagsbestämmelsen tar sikte främst på anläggningar för förvaring avkärnavfall, särskilt använt kärnbränsle. I syfte att belysa denna fråga harutskottet i det föregående lämnat en kortfattad redogörelse för gällanderiktlinjer för sådan förvaring i . Av redogörelsen framgår att all lagring och slutförvaringav olika slags kärnavfall från den inhemska kärnenergiverksamheten förutsättsske inom landet. Omfattande förberedelser i form av forskning ochutvecklingsarbete rörande olika förvaringsmetoder m. m. pågår under statligtöverinseende. Val av plats för en anläggning för slutförvaring av använtkärnbränsle kan behöva träffas omkring . Mot den angivna bakgrunden finner näringsutskottet attregeringens förslag om viss inskränkning i den kommunala vetorätten bör godtas. När det gäller förvaring av kärnavfall måste uppenbarligen principen om nationellt ansvar för avfallet kunna hävdas. Detta gäller i synnerhet förvaringen av högaktivt avfall från kärnkraftsreaktorer. Såvitt näringsutskottet kan bedö ma finns det inget annat område där lika tvingande skäl för lokalisering inom landet av anläggningar för utvinning, tillverkning eller avfallsförvaring kan förutses. Det kan emellertid inte uteslutas att det uppstår flera fall då en oinskränkt vetorätt skulle kunna få orimliga konsekvenser. Det synes alltså befogat att möjligheten för regeringen att 44 lämnatillstånd utan tillstyrkan från kommunen skall gälla alla slag av BoU1986/87:3 anläggningar som kan bli föremål för prövning enligt 4 kap. NRL. Ensådan möjlighet bör emellertid användas ytterst restriktivt. vill anföra följande om det kommunalavetot. Som framgår av proposition 1985/86:1 om en ny PBL och avbostadsutskottets betänkande BoU 1986/87:1 i ärendet är en grundtanke i PBL attkommunerna skall garanteras ett starkt inflytande över den lokala miljön. Detär, som framhålls i den nu behandlade propositionen, naturligt att sammagrundsyn får prägla bestämmelserna om kommunernas inflytande över tillkomstenav sådana industrietableringar som skall prövas enligt NRL. Utskottet delaruppfattningen i propositionen att kommunen liksom bör ha ett betydandeinflytande och att tillstånd i princip inte bör få lämnas om inte den kommundär etableringen skall ske tillstyrkt detta. Som framhålls i propositionen kanemellertid vissa anläggningar ha en sådan nationell betydelse att de måstekunna lokaliseras inom landet. Om alla kommuner som kan komma i fråga motsättersig en lokalisering i ett sådant fall skulle etableringen, med ett kommunaltveto, inte kunna komma till stånd inom landet. Även i sådana situationer måstedet enligt utskottets mening emellertid vara möjligt att fatta beslut om enlokalisering. Kommunens uppfattning måste därvid tillmätas en betydande tyngdoch fillgodoses så långt möjligt. Det är också av stor vikt och närmastsjälvklart att av det utredningsmaterial som skall ligga till grund för ettbeslut om etablering framgår att någon lämpligare lokalisering inte står attfinna. Med anledning av vad motivledes anförts i folkpartietspartimotion 1985/86:89 om att beslut om etablering - mot en kommuns avstyrkan -endast skall få fattas av vill utskottet erinra om att riksdagenenligt 11 kap. 8 § regeringsformen inte får fullgöra förvaltningsuppgift ividare mån än som följer av grundlag eller riksdagsordningen. Den avmotionärerna aktualiserade lösningen är sålunda inte möjlig. Vad rör frågan om inskränkning av det kommunala vetot villutskottet förorda att denna fråga ytterligare övervägs inom regeringens kanslieller i annan ordning. Utan att närmare binda dessa överväganden anserutskottet, som också framgått ovan, att det mot en kommuns avstyrkan oeh med deförbehåll utskottet ovan givit uttryck för måste vara möjligt att fatta beslutom lokalisering av sådana etäbleringar som skall prövas enligt NRL. En lösningpå den fråga som behandlas bör utgå från detta synsätt. Det kan emellertidfinnas anledning att ytterligare överväga bl. a. vilka utredningar m. m. somskall läggas till grund för ett tillståndsbeslut samt hur kommunens synpunkterm. m. efter fillåtlighetsprövningen skall komma till uttryck bl. a. i vad avserlokaliseringen i detalj och den närmare utformningen av anläggningen.Regeringen bör efter dessa överväganden oeh efter vederbörlig beredning förriksdagen lägga fram ett nytt förslag i frågan. Vad nu förordats innebär sålunda att 4 kap. 3 § andrastycket regerings förslaget inte bör antas av . bör vidare som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om ytterligare överväganden om utformningen av kommunernas inflytande avseende sådana industrietable ringar som skall prövas enligt NRL. En anslutning till vad nu förordats innebär också en anslutning till vad i parfimotioner 1985/86:85 45 yrkande 7och 1985/86:Bo512 yrkande 2, kommunisternas BoU 1986/87:3partimotion 1985/86:93 yrkande 6'samt motionerna 1985/86:83 (c), 1985/ 86:84(c) yrkande 2 och 1985/86:Bo511 (c) det andra och tredje yrkandet såvitt nu äri fråga föreslagits. 1 propositionen föreslås (4 kap. 4 §) att regeringen ivissa fall skall kunna medge undantag från krav på tillstånd. NRL-förslaget idenna del motsvarar 136 a § femte stycket BL. 1 propositionen erinras om att deverksamheter för vilka obligatorisk prövningsskyldighet föreligger normalt setthar stor inverkan på omgivningen. I vissa fall kan emellertid inträffa att enetablering är av så begränsad omfattning att en prövning inte är motiverad. 1likhet med vad som gäller föreslås regeringen kunna medge undantag frånkravet på tillstånd. Av promemorian (Ds Bo 1984:3) med förslag till NRL m.m.framgår (s. 343) att undantag från prövningsskyldigheten medgetts i ca 15 fall,de flesta . Ett stort antal av dessa undantag har avsett mindreanläggningar för framställning av kemikalier. I kommunisternas partimotion 1985/86:93yrkande 6 såvitt nu är i fråga föreslås att 4 kap. 4 § inte skall finnas i NRL.Med hänvisning till att den kommunala vetorätten är knuten tilltillståndsplikten anser motionärerna det viktigt att möjligheten att medgeundanlag från kravet på tillstånd inte skall finnas i NRL. Liksom i BL bör även i NRL finnas en möjlighet alt medge undantagfrån tillståndskravet. utgår därvid från att de principer omundantag som tillämpats enligt BL kommer att vägleda tillämpningenäven enligt NRL. Vad nu anförts innebär att 4 kap. 4 § bör ingå i NRL. Vad ivänsterpartiet kommunisternas partimotion 1985/86:93 yrkande 6 såvitt nu är ifråga föreslagits avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnittcenterpartiets partimotioner 1984/85:2878 yrkande 13 och 1985/86:Bo512 yrkande2 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga samt molionerna 1984/85:785 (c)och 1985/86:84 (c) yrkande 1 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga.Motionerna 1984/85:785 och 1984/85:2878 väcktes är 1985 innan innehållet i dennu behandlade propositionen var känt. I dessa båda motioner föreslås ändring i136 a § BL så att en tillståndsprövning enligt paragrafen kommer all görasavseende kärnbränslecykelns olika led. Liknande yrkanden förs fram också i detvå andra motionerna. Dock har yrkandet i motion 1985/86:84 ett vidare syfte.Motionärerna anser att prövningsplikt enligt NRL också skall gällaprospektering efter uran och provborrning för kärnavfallsförvaring. Denna delav yrkandet behandlar utskottet nedan. Först tas upp yrkandena såvitt de i övrigtavser "kärnbränslecykelns övriga led". Som upplyses i näringsutskottets yttrande NU 1985/86:3 y(s. 12) innebär det nu föreliggande regeringsförslaget att prövningsplikten för anläggningar inom kärnbränslecykeln genom 4 kap. 1 § NRL vidgas betydligt i förhållande till vad som gäller enligt BL. Den skall gälla dels anläggningar som prövas av regeringen enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärnteknik lagen), dels anläggningar, för brytning av uranhaltigt material eller andra ämnen som kan användas för framställning av kärnbränsle. Prövningen enligt kärntekniklagen omfattar bl. a. anläggningar för hantering, bearbet ning, lagring och slutlig förvaring m. m. av kärnämne och kärnavfall. den föreslagnautformningen av 4 kap. 1 § NRL blir alltså anläggningar inom BoU 1986/87:3alla led av kärnbränslecykeln från uranbrytning till avfallsförvaring underkastadeprövningsplikt enligt denna lag. delar vad näringsutskottet enhälligtanfört om att regeringens förslag synes tillgodose motionärernas önskemålbeträffande prövningens omfattning. partimotioner 1984/85:2878yrkande 13 och 1985/86:Bo512 yrkande 2 detta yrkande såvitt nu är i fråga samtmotionerna 1984/85:785 (c) och 1985/86:84 (c) yrkande 1 detta yrkande såvitt nuär i fråga avstyrks med hänvisning till vad nu anförts. Även vad i motion 1985/86:84 (c) yrkande 1 föreslagits omatt prövningen enligt NRL skall avse provborrning för kärnavfallsförvaring m.m. har behandlats i näringsutskottets yttrande. påpekar attsyftet med de av regeringen föreslagna bestämmelserna i 4 kap. NRL, liksom medde nuvarande bestämmelserna i 136 a § BL, är att möjliggöra en övergripandeprövning av lokalisering av sådana stora anläggningar som har betydelse förhushållningen med mark och vatten. De verksamheter t. ex. provborrning förkärnavfallsförvaring som enligt motionen skulle omfattas av prövningspliktenhar enligt näringsutskottet en annan karaktär. De innebär i sig obetydligaingrepp. erinrar om att utskottet vid ett flertal tillfällenoch (NU 1984/85:30 s. 62) haft att behandla motionsyrkanden fråncenterpartiet och kommunisterna om förbud mot uranprospekteringoch uranbrytning. Yrkandena har avslagits av . Beträffande provborrning för kärnkraftsavfallslager anförnäringsutskottet att de borrningar som utförts och de som planerasför ingår i ett forsknings- och utvecklingsprogram somföreskrivs i kärntekniklagen. Det rör sig om allmänna berggrundsundersökningarsom inte syftar till platsval. avstyrker enhälligt bifall tillmotion 1985/86:84 (c) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Inte heller enligt bostadsutskottets uppfattning finnstillräcklig anledning att tillstyrka det nu behandlade motionsyrkandet om attbl. a. provborrning för lager för kärnkraftsavfall skall prövas enligt vill erinra om att regeringen enligt 4 kap. 2 § NRL fårbesluta att anläggning m. m. som inte omfattas av kravet på tillstånd enligt 4kap. 1 § inte får utföras utan tillstånd enligt kapitlet. Det finns sålundamöjlighet att pröva de i motionen aktualiserade verksamheterna enligt NRL. Vad i övrigt i propositionen föreslagits och anförts omutformningen m. m. av 4 kap. NRL-förslaget har inte givit utskottet anledningtill erinran eller särskilt uttalande. Ikraftträdande m. m. förordar att antar lagförslageti vad det inte behandlats ovan, i enlighet med vad i propositionen föreslagits. Ipropositionen föreslås att NRL träder i kraft den . NRL bör träda i kraft som PBL. I betänkandet BoU1986/87:1 har utskottet föreslagit att PBL träder i kraft . Utskottet föreslår därför ikraftträdande av NRL . 1 propositionen hemställs att beslutar alt de avriksdagen BoU 1986/87:3 godkända FRP-riktlinjerna för hushållningmed mark och vatten inom ramen för FRP inte skall gälla sedan NRL m. m. trätt ikraft. Utskottet har inledningsvis (s. 10) i detta betänkandeuttalat att en lagreglering av FRP-riktlinjerna bör ske. Med hänvisning tilldetta ställningstagande föreslår bostadsutskottet att - i enlighetmed vad i propositionen hemställs - beslutar att FRP-riktlinjerna inte skallgälla sedan NRL m. m. trätt i kraft. Kunskapsförsörjningen m. m. 15 kap. i NRL-förslaget behandlas myndigheternas uppgifteroch ansvarsfördelningen mellan staten och kommunerna m. m. I kapitlets förstaparagraf framhålls samordnande roll i fråga omkunskapsförsörjningen. skall ställa samman program som harbetydelse för hushållningen med naturresurser i länet och som finns hosstatliga myndigheter. Berörda förvaltningsmyndigheter skall inom sina områdenställa samman underlag för tillämpningen av NRL. Vikten av att länsstyrelsentar de initiativ som behövs för att undanröja besvärande brister och oklarheteri fråga om kunskapsförsörjningen betonas i propositionen. 1 propositionenanförs att det pågått en diskussion i vårt land om s. k.miljökonsekvensbeskrivningar för större exploateringsföretag efter en modellsom har tillämpats i . Enligt vad som anges i den ovan nämnda promemorian(Ds Bo 1984:3) har sådana beskrivningar medfört en betydande tungroddhet ihanteringen oeh inneburit betydande extra kostnader och i många fall en mycketstor tidsutdräkt. I det system som traditionellt tillämpas i Sverigeankommer det i första hand på den som söker tillstånd till ettexploateringsföretag att belysa verkningarna av företaget. Enligt vad som angesi propositionen finns inte anledning att nu frångå den modell som tillämpas ivårt land. I partimotioner 1984/85:2244 yrkande 3 och1985/86:Jo799 yrkande 22 båda yrkandena såvitt nu är i fråga yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära förslag till inrättande av ettsystem för miljökonsekvensbeskrivningar. Motionerna behandlas i jordbruksutskottets yttrande JoU1985/86:3 y. delar uppfattningen i proposifionen att det inormalfallet inte finns någon anledning att frångå den modell som tillämpas iSverige när det gäller att belysa verkningarna av ett exploateringsföretag. vårt land tillämpade ordningen har i korthet beskrivits ovan. Inte heller enligt bostadsutskottets uppfattning finnstillräcklig anledning förorda en annan ordning än den i vårt land allmänt tillämpadei vad avser inhämtande av kunskaper i avsikt att bl. a. belysa miljöpåverkan avvissa etäbleringar. Den modell för kunskapsinhämtande som föreslås i centerpartietspartimofioner 1984/85:2244 yrkande 3 och 1985/86:Jo799 yrkande 22 bådayrkandena såvitt nu är i fråga bör inte vinna anslutning. Vad i övrigt i propositionen föreslagits om utformningenav 5 kap. har inte givit bostadsutskottet anledning till erinran eller särskiltställningstagande. 1jordbruksutskottets yttrande behandlas två till jordbruksutskottet hänvi- 48 sade ochtill bostadsutskottet överlämnade motioner. Det gäller motionerna BoU1986/87:3 1984/85:2237 (m) och 1985/86:Jo727 (m). I den förstnämnda motionen yrkas dels att miljökvalitetsnormerför luften avseende vissa typer av luftföroreningar införs, dels att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att olika miljölagar bör kompletteras.I den sistnämnda motionen begärs en utredning i syfte att reformera det miljörättsligasystemet. Motionären anser att bör slå fast att de långsiktigamiljömålen är överordnade andra mål och bygger på ekologisk grundsyn. Enligt jordbruksutskottets uppfattning bygger synpunkternai motionerna på samma grundsyn som naturresurs- och miljökommitténs betänkande.Jordbruksutskottet anser det inte möjligt att i det nu aktuella reformarbetetvidta åtgärder av den omfattning som kommittén föreslagit. har ovan givit uttryck för sammauppfattning som jordbruksutskottet. Även enligt bostadsutskottets mening börmotionerna 1984/85:2237 (m) och 1985/86:Jo727 (m) avslås av . Frågan om naturresursräkenskaper tas upp i centerpartietspartimotioner 1984/85:2244 yrkande 3 och 1985/86: Jo799 yrkande 22 bådayrkandena såvitt nu är i fråga. I den sistnämnda motionen anförs attkonsekvenserna för naturresurser och miljö bör belysas på samma sätt som man redovisar t. ex. ekonomiska, regionalpolitiska och arbetsmarknadspolifiskaeffekter av en föreslagen åtgärd. Det kan rimligen inte finnas berättigade invändningar moten uppfattning som innebär att fullödig information om ett företagsmiljöpåverkan bör vägleda beslutsfattande. finner emellertidinte tillräcklig anledning föreligga att föreslå atf ett system förnaturresursräkenskaper skall inrättas. Utskottet utgår från att regeringenvidtar de åtgärder som befinns erforderliga för att belysa den miljöpåverkansom blir följden av vissa etäbleringar inom ramen för den ordning förkunskapsförsörjning m.m. som angivits i propositionen och som redovisats ovan. Med hänvisning till det anförda avstyrks de bådapartimotionerna från . 1. beträffandeavslag på propositionen attriksdagen avslår motion 1985/86:88 yrkandena 1 och 4, 2. beträffandelagens rubrik attriksdagen med avslag på motion 1985/86:85 yrkande 1 beslutar att lagens rubrikskall ges den i propositionen föreslagna lydelsen, 3. beträffandesamhällsekonomisk bedömning attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motion 1985/86:85 yrkande 2antar 1 kap. 1 § med den lydelse som i bilaga 1 till detta betänkandebetecknats som utskottets förslag, 4. beträffande en anknytning av FRP-riktlinjernatill vissa lagar att avslår motion 1985/86:88 yrkande 2 såvitt nu är i fråga. 4 1986/87. Rättelse: S. 55 rad 12 Står: behövlig R,ittat till:obehövlig 5. beträffandeutgångspunkterna för en naturresurslag BoU1986/87:3 att avslår motion 1985/86:93 yrkande 1, . 6. beträffandesambandet mellan naturresurslagen och lagen om skötsel av jordbruksmark m.m. a) avslår mofion1985/86:89 yrkande 1, b) med anledningav regeringens förslag antar 1 kap. 2 § med den lydelse som i bilaga 1 tilldetta betänkande betecknats som utskottets förslag, 7. beträffandeavvägning mellan konkurrerande intressen attriksdagen avslår motion 1985/86:85 yrkande 8 såvitt nu är i fråga, 8. beträffanderedovisning av ekologiskt känsliga områden att avslår motion1985/86:85 yrkande 3, 9. beträffandejord- och skogsbrukets intressen attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1985/86:85yrkande 4, 1985/86:89 yrkande 2 och 1985/86:92 yrkande 1 antar 2 kap. 4 § medden lydelse som i bilaga 1 till detta betänkande betecknats som utskottetsförslag och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omviss samrådsskyldighet, 10. beträffandeinnebörden av begreppet riksintresse att avslår motion 1985/86:Bo514,