bet · GA01SoU22 · 1986-12-31 00:00:00 — (fp) hemställsatt som sin mening ger till känna vad i motionen anförts beträffandekvinnor och missbruk (yrkande 3 delvis) samt att beslutar att inomanslaget H 4 avsätta 3 milj. kr. för försöks- och utvecklingsprojekt förkvinnor med alkoholproblem (yrkande 4). Motionärerna framhåller attalkoholkonsumtionen har ökat bland kvinnor och att alkohol är en av deviktigaste kända faktorerna bakom fosterskador. Trots detta är vaksamheten motkvinnligt alkoholmissbruk betydligt lägre än mot manligt. Kvinnorna är enligtmotionärerna ofta bättre på att dölja sitt missbruk, vilket gör att det kanpågå utan att det upptäcks. Inom anslagtill utvecklings- och försöksverksamhet bör 3 milj. kr. avsättas för försöks-och utvecklingsprojekt för kvinnor med alkoholproblem. I motion So280 av '. illander och (bådac) hemställs att som sin mening ger till känna vad i motionen anförsom vård av kvinnliga missbrukare (yrkande 7). Motionärerna anför att antaletkvinnliga missbrukare ökar oroväckande och att missbruk bland kvinnor ocksåtycks ge svårare biverkningar än missbruk bland män. Motionärerna framhålleratt vården av kvinnliga missbrukare har anpassats efter den etableradevårdorganisationen som har byggts upp för att vårda manliga alkoholister ochnarkomaner. Enligt motionärernas mening är det angeläget att ta tillvara de nya forskningsrön om vård av kvinnliga missbrukare som presenteratssamt uppmärksamma sjukvårdshuvudmännen och kommunernas socialtjänst på detta. Utskottet har behandlat de kvinnliga missbrukarnasspeciella vårdproblem bl. a. i betänkandena SoU 1984/85:14 och SoU 1985/86:17.Det s.k. vid , , hardärvid beskrivits. Syftet med projektet var att genom intensifierat uppspårandeoch erbjudande av en lättillgänglig vårdmöjlighet kunna behandla kvinnor sominte tidigare kunnat nås för medicinsk alkoholistvård. Verksamheten är nu endel av klinikens reguljära verksamhet under namnet Ewa-mottagningen. Då det gäller förebyggande verksamhet har tidigare givit stöd till flera projekt som vänder sigtill kvinnor. Projekten har beskrivits i - Omdrogförebyggande arbete () och spänner över vitt skilda områden,såsom musik, teater, verktygscirklar och rena samtalsgrupper. har genom en kartläggning av befintligavårdresurser för kvinnliga missbrukare kunnat konstatera dels att kvinnligaavdelningar nu organiseras vid flera institutioner, dels att öppenvårdsprojektför tidig upptäckt bedrivs på flera håll. En redovisning av kartläggningenkommer i . avser attfölja upp kartläggningen med ett erbjudande till samtliga landsting om entredagarskonferens om kvinnliga missbrukare. Vid konferensen kommer särskiltmetoderna för arbetet med kvinnliga missbrukare att behandlas. Socialstyrelsenskall vid sin fördelning av medel från anslaget H 4 för a. prioritera insatser för missbrukande SoU 1986/87:22kvinnor. Utskottet har tidigare (SoU 1984/85:14 s. 15) understrukitvikten av att orsaker till och behandling av alkoholproblem hos kvinnor även ifortsättningen ägnas särskild uppmärksamhet. Detta gällde inte minst beträffande de gravidamissbrukarna mot bakgrund av de risker som alkohol innebär för fostret. Enannan fråga som borde uppmärksammas gällde enligt utskottet behovet avsärskilda behandlingsmöjligheter för kvinnor. Utskottet vill även nu framhålla behovet av insatser förkvinnliga alkoholmissbrukare. Motsvarande insatser krävs för kvinnor med andramissbruksproblem. Som redovisats ovan har vård av den typ som förespråkas imotionerna börjat bedrivas på allt fler platser i landet. Socialstyrelsenarbetar vidare med dessa frågor. Utskottet anser mot bakgrund av det anfördainte erforderligt med något uttalande med anledning av motion So215(fp) yrkande 3 i motsvarande del samt motion So280 (c) yrkande 7, som alltsåavstyrks. Mot bakgrund av detta ställningstagande anser utskottetdet inte heller befogat att anslå ytterligare medel för försöks- ochutvecklingsprojekt för kvinnor med alkoholproblem. Utskottet avstyrker såledesäven motion So215 yrkande 4. Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen under anslaget H 4. Utvecklings- och försöksverksamhet. I motion So229 av m.fl. (s) hemställs omatt sociala insatser för prostituerade måste intensifieras. Motionärerna anföratt prostitutionen är ett uttryck för ett oerhört kvinnoförakt och att dekvinnor som en gång varit prostituerade har mycket svårt att få en accepteradroll, både i sina egna och andras ögon. De drabbas psykiskt och förlorar sinsjälvkänsla. Kvinnorna som redan är prostituerade behöver således hjälp påolika sätt för att komma ur den livssituation de befinner sig i, och de socialainsatserna måste därför enligt motionärerna intensifieras. I motion So275 av m. fl. (vpk) hemställs omytterligare satsning på social jourverksamhet för att hjälpa prostitueradekvinnor att bryta sitt levnadsmönster. Åtgärder för att hindra att unga människor dras in iprostitution och för att hjälpa kvinnor som redan är prostituerade har länge förekommit. I Stock holm, , och - de orter där gatuprostitution förekommer - finns uppsökande grupper som arbetar med prostituerade kvinnor. Dessa grupper ingår i den ordinarie organisation, och verksamheten är en del av insatser bland utsatta grupper. har under en följd av år arbetat med ett projekt om prostitutionsförebyggande arbete. Arbetet, som var inriktat på kunskapsin- samlande, är nu avslutat och en delredovisning ges i rapporten i riskzon, som i första hand är avsedd att användas som arbetsmaterial för yi personalsom arbetar med utsatta ungdornsgrupper. En ytterligare redovis- . SoU1986/87:22 ning kommer att presenteras . Avsikten är attprojektet skall avslutas med ett seminarium då de samlade erfarenheterna skall redovisas. Prostituerade som missbrukar narkotika har uppmärksammatsspeciellt på grund av risken för spridning av HIV-smitta. I budgetpropositionen(s. 136) redovisas att efter förslag från regeringen för budgetåret1986/87 har anvisat 100 milj. kr. för bekämpningen av AIDS. Av dessa medelskall stöd bl. a. utgå för att utveckla den uppsökande verksamheten blandprostituerade och den långsiktiga behandlingen för dem. Utskottet har inhämtatatt projektmedel för intensifierad verksamhet har utgått till ochMalmö samt att stöd till verksamheten i kommer att utgå. Frågan omåtgärder för prostituerade narkotikamissbrukare kommer även att behandlas iAIDS-delegationen. Socialministern anförde i ett frågesvar omåtgärder för att , hindra spridning av AIDS genom prostituerade att det iförsta hand krävs att ett snabbt omhändertagande kan erbjudas missbrukandeprostituerade i krissituationer. För det andra krävs enligt socialministern ensnabbare utveckling av den långsiktiga vården för kvinnliga missbrukare, ochför det tredje krävs en snabbare utveckling av innehållet i LVM-vården. Vidarekrävs enligt socialministern insatser för att effektivare nå de prostitueradeskunder. Förutom vad ovan angivits om stöd till arbete med prostituerademissbrukare i storstäderna angav socialministern även att förhjälp åt läkemedelsmissbrukare - RFHL - har fått stöd till prostitutionsprojektoch harstartat ett s. k. motivationshem för de prostituerade missbrukarna.Slutligen uppgav socialministern att prostitutionsfrågan kommer attsärskilt uppmärksammas i AIDS-delegationens informationskampanj.Informationskampanjen har bl. a. som mål att göra de prostituerades kundermedvetna om de risker de utsätter sig för. Det åligger enligt socialtjänstlagen kommunen att ansvaraför att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. I dettaligger att. skall förebygga att kvinnor drivs till prostitutionoch genom aktiva sociala insatser hjälpa de kvinnor som är prostituerade attkomma ur sin situation. Utskottet konstaterar att sådan verksamhet ocksåbedrivs i de städer där gatuprostitution förekommer samt att verksamheten fåtteller kommer att få statligt stöd för utvecklingsarbete. Genom socialstyrelsenbedrivs ett allmänt forsknings- och utvecklingsarbete för att förebyggaprostitution. Enligt utskottets uppfattning finns det därför inte behov avnågot uttalande från . Motionerna So229 (s) och So275 (vpk) avstyrks. Socialt stödprojekt bland invandrarungdom I motion So230 av m. fl. (vpk) föreslås attett socialt stödprojekt startas bland invandrarungdom (yrkande 1), att stödprojektet organiseras och administreras av kommunerna med full kostnadstäckning genom stats bidrag (yrkande 2) och att statsbidraget finansieras genom en särskild arbetsgivaravgift (yrkande 3). Motionärerna anser att det krävs ett samman- 28 sattåtgärdsprogram för att stötta de arbetslösa invandrarungdomar som är, SoU1986/87:22 ellerhåller på att bli, utslagna. I detta börenligt motionärerna ingå ett socialt stödprojekt,som bör organiseras så att invandrare anställs för att arbeta inom sinegen nations- och språkgrupp. De invandrare som skall arbeta med verksamhetenmåste enligt motionärerna ges en grundlig utbildning för att finna sigväl till rätta bland svenska institutioner och andra vårdområden, inomutbildningssystemet och inom arbetsmarknadsväsendet. framhållermotionärerna, nödvändigt för att invandrarungdomen skall få det konkretastöd de behöver i olika situationer. Utskottet har behandlat frågan om ett socialt stödprojektbland invandrarungdom i sina betänkanden SoU 1983/84:20 och SoU 1984/85:14. Idet förstnämnda betänkandet redovisades bl. a. att 1983erhållit medel från allmänna arvsfonden för att under en fyraårsperiodgenomföra flera projekt med och bland invandrarungdom. I försöksverksamhetenskulle olika barn- och ungdomsorganisationer samt Riksidrottsförbundetsamverka med invandrarnas egna organisationer. Syftet var bl. a. att organiserainvandrarungdom i föreningsverksamhet. Bland de orter som har berörts ärStockholm, , , och . Projekten kommer attavslutas , och då kommer även enligt vad utskottet inhämtatfrån en utvärdering att ske. I det nämnda betänkandet angavs vidare att treinvandrartäta kommuner (, och ) efterinitiativ från invandrarverket erhållit medel ur allmänna arvsfonden för attutveckla metoder för förebyggande arbete med invandrarungdom. Projekten har nuutvärderats och redovisas i boken svensk som du. Från invandrarverket har inhämtats att en stor del avverksamheten bland invandrarungdomar nu bedrivs genom invandrarnas egnaorganisationer, vilka i ökande utsträckning får stöd till sinungdomsverksamhet. Några större centrala projekt av ovan beskriven art planerasför närvarande inte. Mot bakgrund av att en mycket stor del av de inskrivna vidolika ungdomsinstitutioner har invandrarbakgrund avser attpåbörja ett projekt för metodutveckling för arbete med dessa ungdomar.Socialstyrelsen har dessutom i sina Allmänna råd 1986:2, Individinriktadeinsatser i invandrarfamiljer, även berört invandrarungdomens problem. Utskottet konstaterar att den omfattande projektverksamhetsom tidigare pågått nu inte är lika omfattande och att vissa av de storaprojekten har utvärderats eller kommer att utvärderas, vilket kommeratt ge ledning för det fortsatta arbetet. En större del av verksamheten blandinvandrarungdom bedrivs nu genom invandrarnas egna organisationer.Socialstyrelsen har utarbetat Allmänna råd till ledning för den vanligasocialtjänstens arbete med invandrarungdom och deras familjer i öppenverksamhet och avser nu att utveckla metoder för arbetet med invandrarungdompå institutioner. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet inte attmotion So230 (vpk) bör föranleda någon åtgärd. Rättelse: S. 34 Hemställan 30. 32. ändrat till: 31.32. 33. samt 30. ersatt av ny text. Familjerådgivningen SoU 1986/87:22 I motion So227 av och Hans Petterssoni (båda s) hemställs att ger till känna vad som imotionen anförs om behovet av en samlad översyn av familjerådgivningen.Motionärerna anser att familjerådgivningen befinner sig i en akutkrissituation. Anledningen härtill är främst att familjerådgivningen inte är enobligatorisk lagreglerad verksamhet och att huvudmannaskapsfrågan fortfarandeär olöst. Enligt motionärerna gör bristande resurser att familjerådgivningen påmånga håll är nedläggningshotad och att väntetiderna på många håll är fleramånader. Motionärerna framhåller att som resurserna inomfamiljerådgivningen urholkas väntas verksamheten få nya arbetsuppgifter.Tanken har enligt motionärerna varit att familjerådgivningen skulle finnas atttillgå för att förebygga stridigheter och underlätta umgänget mellan frånskildaföräldrar och deras gemensamma barn vid gemensam vårdnad. Familjerådgivarefungerar också i flera fall som handledare för socialsekreterare som arbetarmed omhändertagande och med familjer i kris. I familjer med AIDS-drabbade krävsen kompetent och kunnig hjälp från människor som är vana att hantera kriser.Enligt motionärerna skulle också i sådana situationer familjerådgivarna varatill ovärderlig hjälp. Sammanfattningsvis anser motionärerna att det, för attavhjälpa uppenbara brister och för att åstadkomma en nödvändig slagkraftigövergripande organisation av verksamheten, med någon form av samlat ellersamordnat huvudmannaskap, krävs skyndsamma initiativ i frågan. 1 motion So277av m.fl. (s) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att landsting och kommunerbör ges ökade möjligheter att erbjuda samarbetssamtal inom ramen för denlandstings-eller primärkommunala familjerådgivningen (yrkande 1). Motionärernaerinrar om att Barnens rätt-utredningen i sitt betänkande Om föräldraansvar m.m. (SOU 1979:63) föreslog att alla kommuner i princip skulle vara skyldiga atterbjuda s. k. samarbetssamtal till de föräldrar som i domstol begärt upplösningav den gemensamma vårdnaden och som tvistade om vårdnaden och/eller umgänget ombarnet. När ändrades hade förslaget emellertidkrympt till möjlighet för tingsrätten att vilandeförklara ett mål i avvaktan påatt samarbetssamtal slutförts. Enligt motionärerna har dock intresset församarbetssamtal efter 1983 ökat bland professionellt verksamma av olikakategorier. Resurserna har emllertid inte ökat, tvärtom har utbyggnaden avfamiljerådgivningen, som ansågs ha de personella resurserna församarbetssamtal, enligt motionärerna avstannat. För att inte satsningen påsamarbetssamtal skall bli en pappersreform måste frågorna som rör utbyggnadenav familjerådgivningen m. m. utredas i enlighet med vad som anförts i motionen. hade i uppdrag att utreda hur denverksamhet som bedrivs inom den psykiska barn- och ungdomsvården (PBU/BUP) och den kommunala familjerådgivningen skall kunna samordnas inbördes och med andra verksamheter med närliggande arbetsuppgifter. I delbetänkandet Familjerådgivning, verksamhet och organisation (Ds S 1983:8) redogjorde kommittén bl. a. för familjerådgivningens dåvarande organisation. fanns det44 kommunala familjerådgivningsbyråer i landet. Av dessa drevs 32 SoU1986/87:22 av landsting och 12 av primärkommuner. De landstingsdrivna hadedessutom 60 filialmottagningar. I kyrklig-ekumenisk regi drevs ca 25rådgivningsbyråer. Kommittén ansåg att familjerådgivningen var en viktig ochvärdefull verksamhet som även borde få fungera som en självständigverksamhet. Kommittén ansåg att såväl landstingskommunalt som primär-kommunalthuvudmannaskap skulle kunna förekomma men ansåg att landstingen borde känna ettgrundansvar för att en familjerådgivningsverksamhet byggs upp. Kommitténframlade inte några förslag som innebar att familjerådgivningen skulle byggasut så att denbättre svarade mot de behov som enligt kommitténs uppfattningtorde finnas i samhället, men ansåg att familjerådgivning borde finnas i varjelän. Utskottet delar uppfattning attfamiljerådgivningsverksamheten är av mycket stort värde, både direkt för dehjälpsökande och indirekt genom den handledning som kan ges t. ex. till de socialsekreteraresom har i uppgift att leda samarbetssamtal. Det är enligt utskottets meningnödvändigt att verksamhetens fortlevnad garanteras. Utskottet anser att regeringen nu skyndsamt bör ta uppfrågan om hur familjerådgivningsverksamheten skall kunna tryggas. Detta börriksdagen med anledning av motionerna So222 (s) och So227 (s) yrkande 1 geregeringen till känna. I motion So220 av (), yrkande 1,hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ungdomarsom tas om hand för fylleri bör registreras. Motionären anför bl. a. att dettakan skapa ett tryck på ungdomar därför att fylleriförseelser kan fördröjamöjligheterna till körkort. Enligt 1 § lagen (1976:511) om omhändertagande av berusadepersoner m. m. (LOB) får den som anträffas så berusad av alkoholdrycker ellerannat berusningsmedel att han inte, kan ta hand om sig själv eller annars utgören fara för sig själv eller för någon annan omhändertas av en polisman. I 7 §andra stycket stadgas ätt om den omhändertagne bedöms vara i behov av hjälpeller stöd från samhällets sida, skall polisen innan omhändertagandet upphör gåhonom till hända med råd och upplysningar samt, i den mån det lämpligen kanske, samråda med annat samhällsorgan som har till uppgift att tillgodose sådantbehov. Enligt 87 § andra stycket körkortsförordningen (1977:772)skall polismyndigheten anmäla till trafiksäkerhetsverket när man omhändertagitnågon enligt LOB. Uppgifterna bevaras i körkortsregistret i högst (91och 92 §§ körkortsförordningen). I de fall den omhändertagne är under 20 årskickar polismyiidigheten regelmässigt kopia av underrättelsen till trafiksäkerhetsverkettill socialnämnden. Önskemålet i motionen får enligt utskottets mening ansestillgodosett genom gällande bestämmelser. Något initiativ frän ärdärför inte påkallat. Utskottet avstyrker motion So220 (c). Internationellainsatser SoU 1986/87:22 I motion So280 av och (bådac) hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförs ominsatser för det internationella arbetet, särskilt avseende åtgärder inomNordiska rådets ram (yrkande 3). Motionärerna anför att ett samlat internationelltarbete är en förutsättning för en minskning av tillgången på narkotika och attett gemensamt nordiskt agerande i inställningen till narkotikaproblemet ärviktigt. Arbetet inom de internationella organen bör enligt motionärernainriktas på breda samarbetslösningar i syfte att begränsa och elimineratillgången på narkotika. Inom ram måste de problem somChristiania, , medför återigen aktualiseras av de svenska delegaterna. I propositionen 1984/85:19 om en samordnad ochintensifierad narkotikapolitik anfördes att för att stoppa narkotikamissbruketoch den illegala handeln krävs ett intensivt och uthålligt internationelltsamarbete, som för del sker dels i det nordiska och europeiskasamarbetet, dels genom FN. I propositionen anfördes vidare att då det gällerarbetet med att minska produktionen av narkotiska preparat iutvecklingsländerna spelar en stor roll. En utvärdering avde projekt som har fått svenskt stöd gjordes 1983 av ochvisar att fonden genom projekten utvecklat verksamma instrument för att minskaillegal narkotikaproduktion. Det har varit förenligt med de svenskabiståndspolitiska målen att lämna bidrag till fondens verksamhet och förinnevarande budgetår har 10 milj. kr. utbetalats till fonden. Vid session 1985 antogs etthandlingsprogram mot narkotika. Programmet grundar sig till stor del på en 1982 antagen rekommendation nr 14/1982 angående effektivareinsatser mot narkotika samt det överordnade mål att skall göras till ettnarkotikafritt område som fastslogs av social- och justitieministrarna vidderas möte i . Den egentliga handlingsplanenutgörs av beskrivningar under fyra rubriker, nämligen "tiltak for åredusere tilgjeng-eligheten", "tiltak for å redusereefterspörselen", "tiltak innenfor forskning" och"internasjonalt samarbeid". Samspelet mellan dessa fyra områden skallockså enligt planen ägnas särskild uppmärksamhet. En uppföljning avhandlingsplanen har behandlats av rådssession och i denna upplyses bl.a. om att ministerrådet har beslutat att förlängahandlingsplanens räckvidd till att omfatta även 1987. Planen skall under dettaår omfatta följande programpunkter. AIDS och narkotikamissbruk, nordiskttjänstemannautbyte, erfarenhetsutbyte för personal inom skolan ochinformations- och behandlingsområdet, åtgärder i lokalmiljöer, informationskonferenssamt rapport om narkotikasituationen. har också beslutat att ur1987 års MR-reserv anslå för ändamålet. Utskottet konstaterar att deltar i arbetet motnarkotika såväl inom FN:s ram som inom ram. Genom det antagna nordiska handlingsprogrammet mot narkotika har enligt utskottets mening de nordiska länderna tagit ett viktigt steg mot målsättningen att göra till ett narkotikafritt område. Syftet med motion So280 (c) yrkande 3 32 är enligtutskottets uppfattning tillgodosett, varför yrkandet avstyrks. SoU 1986/87:22 Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslagtill medelsanvisning beträffande anslaget I 1. Bidrag tillväridshälsoorganisationen samt internationellt socialpolitiskt samarbete m. m.samt anslaget I 2. Vissa internationella kongresser i . 1. beträffande resurser för information att avslår motion 1986/87:So207, 2. beträffandeen attitydförändring till alkohol att riksdagenavslår motion 1986/87 :So258 yrkande 1, 3. beträffandeopinionsbildning mot droger attriksdagen avslår motion 1986/87:So280 yrkande 2 och motion 1986/87:So258yrkande 3, 4. beträffandeen kampanj mot langning attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 2, 5. beträffande enkampanj för minskad alkoholkonsumtion att avslår motion1986/87:So272, 6. beträffandeinformation om ett acceptabelt konsumtionssätt att avslår motion1986/87:So239 och motion 1986/87:So255, 7. beträffandemedelsanvisning till upplysning och information på drogområdet m. m. attriksdagen till Upplysning och information på drogområdet m. m. för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 8. beträffandemålsättningen för alkoholpolitiken att avslår motion 1986/87:So215yrkande 1, 9. beträffandeintentionerna alkoholpolitiska beslut att avslår motion1986/87:So280 yrkande 1, 10. beträffandedefinition av narkotika att avslår motion 1986/87:So210, 11. beträffandelokal och regional samordning av åtgärder mot missbruk attriksdagen avslår motion 1986/87:So225, motion 1986/87:So258 yrkande 2 ochmotion 1986/87:So273, 12. beträffandekommunala handlingsprogram mot droger att avslår motion 1986/87:So280yrkande 9, 13. beträffandenykterhets- och narkotikanämnder att avslår motion 1986/87:So217yrkande 1, 14. beträffandemedelsanvisning för bidrag till missbrukarvård m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1986/87:So484 yrkande 2 till Bidrag till missbrukarvård m. m. för /88anvisar ett förslagsanslag av , 15. beträffande yrkesutbildning inommissbrukarvården att avslår motion 1986/87:So212, 16. beträffandestödet till SoU 1986/87:22 att avslår motion 1986/87:So220yrkande 2, 17. beträffandemedelsanvisning för bidrag till organisationer attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion1986/87:So238 till Bidrag till organisationer för /88 anvisarett reservationsanslag av , 18. beträffandestöd till att avslår motion 1986/87:So244, 19. beträffnndestöd till föreningen I Samhället () att avslårmotion 1986/87:So270, 20. beträffandeutvecklingsbidrag till CAN att avslår motion 1986/87:So242, 21. beträffandeutveckling av vårdmetoder attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 7, 22. beträffandevårdinsatser för narkomaner attriksdagen avslår motion 1986/87:So217 yrkande 3, 23. beträffandevård i familjehem attriksdagen avslår motion 1986/87:So280 yrkande 6, 24. beträffandekvinnors missbruk attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 3 delvis och motion 1986/87:So280yrkande 7, 25. beträffande medel för försöks- ochutvecklingsprojekt för kvin nor med alkoholproblem attriksdagen avslår motion 1986/87:So215 yrkande 4, 26. beträffande medelsanvisning till utvecklings-och försöksverk samhet attriksdagen med bifall till regeringens förslag till Utvecklings- ochförsöksverksamhet för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 27. beträffandeåtgärder mot prostitution attriksdagen avslår motion 1986/87:So229 och motion 1986/87:So275,