bet · GA01LU18 · 1986-12-31 00:00:00 — Sedan bodelning eller arvskifte har förrättats av delägarna, skall boutredningsmannen lämna ut egendomen. Detsamma gäller när en delning som har verkställts av bodelningsförrättare eller skiftesman har vunnit laga kraft. Sedan bodelning eller arvskifte förrättats av delägarna,skall boutredningsmannen //// envar av dem utgiva honom tillkommande egendom.Samma tag vare, där av skiftesman verkställd delning blivit ståndande. Har boutredningsman frånträtt uppdraget utan att detblivit slutfört efter vad nu är sagt, är han ock redovisningsskyldig. Närboutredningsman slutfört sitt uppdrag, må han på begäran entledigas av rätten. LU1986/87:18 Bilaga 1 Omhändertages ej egendomen av delägare, boutredningsman eller testamentsexekutör, ankommer på annan, som efter vad i 18 kap. 2 § sägs har egendomen i sin vård, att föranstalta om bouppteckning. Dödsbodelägare som har egendomen i sin vård eller ockboutredningsman eller testamentsexekutör, skall bestämma bestämma tid och ortför bouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män att förrättaden. Till förrättningen skola kallas samtliga delägare. Efterlevandemake skall kallas, ändå att han ej är delägare. Skall lott i kvarlåtenskapenåtnjutas först sedan arvinge eller universell testamentstagare avlidit, skallock den kallas som vid fiden för bouppteckningen är närmast att sålunda tagaarv eller testamente. Dödsbodelägare som har egendomen i sin vård,boutredningsman eller testamentsexekutör skall bestämma tid och ort förbouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män att förrätta den.Samtliga delägare skall kallas i god . tid till förrättningen. Den avlidnesefterlevande make eller sambo skall alltid kallas. Skall lott i kvarlåtenskapenåtnjutas först sedan arvinge eller universell testamentstagare har avlidit,skall även den kallas som vid tiden för bouppteckningen är närmast attsålunda ta arv eller testamente. I bouppteckningen angivas dagen för förrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen, så ock deras namn och hemvist, vilka skolat kallas till förrättningen, med uppgift tillika, för underärig om hans födelsedag och för arvinge om hans skyldskap med den döde. Arvinge skall angivas, ändå att det står fast att han är utesluten från del i kvarlåtenskapen. Kan uppgift i visst hänseende ej lämnas, skall det anmärkas. I bouppteckningen anges dagen förförrättningen, den dödes fullständiga namn, yrke och hemvist samt dödsdagen.Även namn och hemvist för dem som skall ha kallats till förrättningen skallanges. För underärig skall anges födelsedatum och för arvinge skall anges hanssläktskap med den döde. Arvinge skall anges även om han är utesluten från deli kvarlåtenskapen. Om den döde efterlämnar en make, skall för bröstarvingaranges om de är bröstarvingar även till maken. Kan uppgift i visst hänseende ejlämnas, skall det anmärkas. Av bouppteckningen skall framgå vilka som närvaritvid förrättningen. Där någonsom skolat kallas ej närvarit, skall vid bouppteckningen fogas bevis atthan blivit kallad. Boets tillgångar och skulder antecknas sådana de voro viddödsfallet. Tillgångarna upptagas med angivande av värdet. Lever make efter, skola jämväl hans tillgångar och skulderantecknas; dock att, där giftorättsgemenskap var utesluten, anteckning skallske allenast om efter den döde Den dödes tillgångar och skulder antecknas sådana de varvid dödsfallet. Därvid anges tillgångarnas värde och skuldernas belopp. Var den döde gift, skall båda makarnas tillgångar ochskulder var för sig antecknas och värderas. Hade makarna eller en av dem enskildegendom eller sådan rättighet är arvinge eller universell testamentstagare som äger eftermaken taga andel i boet. Värdering verk-ställes av den efterlevandes giftorättsgodssamt, där efter den döde är arvinge eller universell testamentstagare varomnyss sagts, även av hans enskilda egendom. som enligt 10 kap. 3 § inte skall ingå ibodelning, skall grunden för att egendomen skall vara undantagen från bodelningenoch egendomens värde anges särskilt, om det inte på grund avförhållandena ärobehövligt. Efterlämnar den döde en sambo ochhade någon av dem förvärvat bostad eller bohag för gemensamt begagnande, skalldenna egendom antecknas och värderas särskilt, om den efterlevande sambon harbegärt bodelning. Därvid skall anges vem egendomen tillhör. Även fordringar'som är förenade med särskild förmånsrätt i egendomen eller av annan anledningär att hänföra till denna egendom skall antecknas. Om den efterlevande samboneller den avlidna sambons övriga dödsbodelägare begär att få täckning för annanskuld ur egendomen, skall sambons samtliga tillgångar och skidder antecknasoch värderas. LU1986/87: 18 Bilaga 1 Boet uppgives av den som vårdar egendomen eller eljest ärmed boet bäst förtrogen. Det åligger envar delägare och efterlevande make, ändåatt han ej är delägare, att på anmaning lämna uppgifter till bouppteckningen. Den som uppgivit boet skall å handlingen teckna försäkranunder edlig förpliktelse att hans uppgifter till bouppteckningen äro i alloriktiga och att ej något är med vilja och vetskap utelämnat; och skall dettaav honom med ed bestyrkas, där talan om sådan edgång föres av någon, vars rättkan bero därav, eller ock av boutredningsman eller testamentsexekutör.Edgångsplikt åligger jämväl delägare eller efterlevande make som ej uppgivitboet. Har annan tagit befattning med egendomen, må ock edgång åläggas honom,om skäl äro därtill. Den som vårdar egendomen eller ( övrigt bäst känner titt boet skall såsom bouppgivare lämna uppgifteroni boet. Varje delägare samt efterlevande make eller sambo skall på anmaninglämna uppgifter till bouppteckningen. Bouppgivaren skall på handlingen teckna försäkran påheder och samvete att uppgifterna till bouppteckningen är riktiga och att ingauppgifter avsiktligt har utelämnats. Bouppgivaren skall bekräfta sina uppgiftermed ed, om talan om edgång förs av någon vars rätt kan bero därav eller avboutredningsman eller testamentsexekutör, skyldighet har dessutomdödsbodelägare samt efterlevande make eller sambo som inte har varit bouppgivare.Även andra personer som har tag\t befattning med boet kan åläggas att bekräftauppgifterna i bouppteckningen under ed. männen skola å handlingen tecknabevis att alltblivit rätteligen antecknat och tillgångarna efter bästa förstånd värderade. männen skall på handlingenintyga att allt har blivit riktigt antecknat och att tillgångarna har värderatsefter bästa förstånd. LU1986/87:18 Bilaga 1 Yppas efter boupptecknings förrättande ny tillgång eller gäld eller annan felaktighet i bouppteckningen, skall inom en månad uppgöras handling, innefattande tillägg eller rättelse; och gäller om sådan handling vad ovan är stadgat om bouppteckning. Blir en ny tillgång eller skuldkänd efter det att bouppteckning har förrättats eller upptäcks annanfelaktighet i bouppteckningen, skall tilläggsbouppteckning innehållandetillägg eller rättelse förrättas inom en månad. Tilläggsbouppteckning skall ocksåförrättas, om efterlevande sambo efter det att bouppteckning har förrättatsframställer en sådan begäran om skuldtäckning som avses 14 § tredje stycketfjärde meningen och sambons tillgångar och skulder inte harantecknats och värderats. I detta fall skall tilläggsbouppteckningen förrättasinom från det att begäran framställdes. Beträffande tilläggsbouppteckning gäller i övrigt vad somförut i detta kapitel är föreskrivet om bouppteckning. Arvskifte förrättas av arvingar och universellatestamentstagare. Var den döde gift, skall först bodelning äga rum mellan efterlevande maken och övriga delägare efter vad i sägs. Var den döde gift, skall först bodelning/örra»ai enligtbestämmelserna i . Efterlämnar den döde en sambo och begärdenne bodelning enligt lagen (1987:000) om sambors gemensamma hem, skallbodelningen förrättas innan arvskifte äger rum. Mot någon delägares bestridande får skifte ej företasinnan bouppteckning har förrättats och alla kända skulder har betalts eller medeltill deras betalning har ställts under särskild vård. Mot någon delägares bestridande får skifte ej företasinnan bouppteckning har förrättats och alla kända skulder har betalts eller medeltill deras betalning har ställts under särskild värd eller uppgörelse harträffats som innebär att delägaren Inte svarar för skulderna. Skall legat ellerändamålsbestämmelse fullgöras av oskifto, får skifte ej mot delägaresbestridande äga rum innan förordnandet har verkställts eller delägaren harfritagits från att svara för dess fullgörande eller erforderlig egendom harblivit ställd under särskild vård. Står boet under förvaltning av boutredningsman ellertestamentsexeku tör, får skifte ej företas innan denne har arimält att utredningen har slut förts. LU1986/87:18 Bilaga 1 Över arvskifte skall upprättas handling, som underskrivesav delägarna med vittnen. Över arvskifte skall upprättas en handling som skrivsunder av delägarna. Då delägare begär det, skall rätten förordna någori attvara skiftesman. Där det prövas erforderligt, må flera skiftesmän förordnas.Vid ansökningen skall fogas avskrift av bouppteckningen efter den döde eller,där inregistrering skett, uppgift å dagen därför. Står boet under förvaltning avsådan boutredningsman eller testamentsexekutör som ej är delägare, är han utansärskilt förordnande skiftesman, såframt ej annan förut blivit utsedd därtill. På en delägares begäran skall rätten förordna någon att vara skiftesman. Vad som föreskrivs i 17 kap. 1-4 och 6-8 §§ äkten skapsbalken om bodelning, bodel ningsförrättare och make skall gäl la i fråga om arvskifte, skiftesman och delägare i boet. Arvode och er sättning till skiftesmannen skatt dock betalas av dödsboet. Ställs boet under förvaltning av, testamentsexekutör, ärdenne utan särskilt förordnande skiftesman. Detta gäller dock ej, om någon annanredan har förordnats som skiftesman eller om testamentsexekutör n är delägarei boet. Denna lagträder i kraft som . Har arvlåtarenavlidit före ikraftträdandet, skall äldre bestämmelser fortfarande tillämpas. Den nyabestämmelsen i 3 kap. 8 § skall tillämpas även om den först avlidna maken haravlidit före ikraftträdandet. 3 Förslagtill LU 1986/87:18 Bilaga 1 Lag om sambors gemensamma hem 1 § Denna lag gäller sambors gemensamma bostad och bohag. Vadsom föreskrivs i denna lag om sambor gäller endast sådana samboförhållandendär en ogift kvinna och en ogift man bor tillsammans under äktenskapsliknandeförhållanden. 2 §Med sambors gemensamma bostad avses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, 1. fast egendom som samborna ellernägon av dem äger eller innehar med tomträtt, om det finns en byggnad påegendomen som är avsedd som sambornas gemensamma hem och egendomen innehashuvudsakligen för detta ändamål, 2. fast egendom som samborna ellernågon av dem innehar med nyttjanderätt i förening med byggnad på egendomen somsamborna eller någon av dem äger, om byggnaden är avsedd som sambornasgemensamma hem och egendomen innehas huvudsakligen för detta ändamål, 3. byggnad eller del av byggnadsom samborna eller någon av dem innehar med hyresrätt, bostads'ätt eller annanliknande rätt, om byggnaden eller byggnadsdelen är avsedd som sambornasgemensamma hem och innehas huvudsakligen för detta ändamål. Sambornafår i en av dem båda undertecknad handling anmäla till inskrivningsmyndighetenatt en fastighet som är lagfaren för en av dem eller en tomträtt för vilken enav dem är inskriven som innehavare är gemensam bostad för dem båda, 3 § Med sambors gemensamma bohagavses i denna lag, om inte annat följer av 4 §, möbler, hushållsmaskiner ochannat inre lösöre som är avsett för det gemensamma hemmet. Till gemensamt bohagräknas inte sådant bohag som används uteslutande för den ena sambons bruk. 4 § Till sambors gemensammabostad och bohag räknas inte egendom som används huvudsakligen förfritidsändamål. 5 §När ett samboförhållande upphör, skall pä begäran av nägon av samborna deras gemensamma bostad och bohag fördelas mellan dem ge nom bodelning, om egendomen har förvärvats för gemensamt begagnande. Avlider en sambo, skall begäran av den efterlevande sambon om en sådan bodelning framställas senast när bouppteckningen förtättas. Förstastycket gäller ej, om samborna har kommit överens om det i ett skriftligt avtalsom har undertecknats av dem båda. 6 §Vid bodelningen skall först sambornas andelar i egendomen beräk nas. 7 § Vid beräkningen avsambornas andelar i egendomen skall från vad en LU 1986/87: 1 sambo äger av deras bostad och bohag avräknas sä mycket att det täcker Bilaga 1 de skulder som den sambonhade när samboförhällandet upphörde. Försådana fordringar möt en sambo som inte är förenade med särskild förmånsrätt ibostaden eller bohaget och som inte heller på annat sätt är att-hänföra tillsädan egendom skall sambon få täckning ur bostaden och bohaget endast i den månbetalning inte kan erhållas ur annan egendom. 8 § Det som återstår av sambornasbostad och bohag, sedan avdrag har gjorts för att skulderna skall täckas enligt7 §, skall läggas samman. Värdet därav skall därefter delas lika mellan samborna, 9 § 1 den mån det med hänsynsärskilt till samboförhällandets längd men även till sambornas ekonomiskaförhållanden och omständigheterna i övrigt är oskäligt att en sambo närsamlevnaden upphör skall lämna egendom till den andra i den omfattning somföljer av 5-8 §§, skall bodelningen i stället göras så att den förstnämndasambon får behålla mer av sin egendom. Är en sambo försatt i konkurs närbodelningen skall förrättas eller finns det andra särskilda skäl att inte delasambornas egendom, skall varje sambo behälla sin egendom som sin andel, 10 §Med ledning av de andelar som har beräknats för samborna skall deras bostad och bohag fördelas mellan dem på lotter. Den som bäst behöver bostaden eller bohaget har rätt att få denna egendom i avräkning på sin lott eller, om värdet är ringa, utan avräkning. En förutsättning för att en sambo skall fä överta en bostad eller bohag som tillhör den andra sambon är dock att ett sådant övertagaride även med hänsyn till omstän digheterna i övrigt kan anses skäligt. Svararegendomen för fordran som är förenad med särskild förrriånsrätt i egendomen, ären ytteriigare förutsättning för ett övertagaride att den andra sambon befriasfrån ansvar för fordringen eller att medel till att betala denna har sattsunder särskild vård. 11 §En sambo har rätt att i stället för att lämna egendom till den andra sambon betala motsvarande belopp i pengar. Om godtagbar säkerhet ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. Lämnas inte någon betalning, har den andra sambon rätt att så långt det är möjligt få sådan egendom som inte är uppenbart olämplig för den sambon. .Om en sambo övertar bostad eller bohag mot ävräkriing och inte tillgo doser den andra sambon med egendom ur det gemensamma bohaget, skall den övertagande sambon betala motsvarande belopp i pengar. Om godtag bar säkerhet ställs för betalningen, kan sambon få skäligt anstånd med denna. ' 12 §Om en sambo avlider, gäller bestämmelserna om rätt att begära bodelning och om rätt ätt överta bostad eller bohag endast förmån för den efterlevande sambon. Denefterlevande sambon har rätt att, som sin andel vid fördelning av sambornas bostad och bohag alltid få ut så mycket av den behållna egendo men efter avdrag för skulder, i den mån den räcker, att det motsvarar två gånger det vid tiden för dödsfallet gällande basbeloppet enligt lagen (1962: 381) om allmän försäkring. " 7 1986/87. 8 sa/nl. 13 § Om bodelningen har lett till att en fastighet har delats så, att sam- LU1986/87: 18 borna har fått skilda andelar utan att villkor om utbrytning har ställts uppi Bilaga 1 bodelningshandlingen, innehar de fastigheten med samäganderätt. I den mån bodelningen i andra fall innebär att en del aven fastighet kommer i en särskild ägares hand är bodelningen utan verkan, 14 §Bestämmelserna i 9 kap. 5, 7, 9 och 10 §§ gäller även vidbodelning enligt denna lag. Vad som sägs om makar skall därvid gälla sambor, Istället för den tidpunkt då talan om äktenskapsskillnad väcks skall gälla dendag då samboförhållandet upphör, 15 § Har en sambovid bodelningen till skada för sina borgenärer avstått egendom som enligt 10 §har belöpt på sambons andel, gäller vad som föreskrivs i 13 kap, 1 och 2 §§äktenskapsbalken om verkan av en sådan åtgärd vid bodelning mellan makar. Övertagande av bostad i vissa fall 16 § Innehar deri ena sambon den gemensammabostaden med hyresrätt eller bostadsrätt och ingår egendomen inte i bodelning, har den andra sambon rätt att överta den när samboförhållandet upphör, om den sambon bäst behöver bostaden och ett sådant övertagande även med hänsyn till omständigheterna i övrigt kan anses skäligt. Om samborna inte har eller har haft barn tillsammans, gäller detta dock endast om synnerliga skäl talar för det. En sambo förlorar sin rätt att ta över hyres- ellerbostadsrätten, om sambon inte har framställt anspråk pä det senast tre månaderefter det att sambon har flyttat från bostaden. Den som övertar bostaden enligt första stycket skallersätta den andra sambon för bostadens värde. Det får ske genom att bostadensvärde avräknas vid bestämmandet av sambornas andelar i bodelningen, om den somlämnar bostaden kan tillgodoses på det sättet, I annat fall skall vad somfattas betalas med pengar. Ställs godtagbar säkerhet för betalningen, kansambon få skäligt anstånd med denna. Inskränkningar i rätten att förfoga över det gemensammahemmet 17 § En sambo får inte utan den andra sambonssamtycke avhända sig, hyra ut eller på annat sätt med nyttjanderätt upplåta en bostad som, om bodelning kommer till stånd mellan samborna, skall ingå i bodelningen eller som den andra sambon kan fä rätt att överta enligt 16 §, Samtycke av den andra sambon krävs också, om en sambo vill låta inteckna fast egen dom eller tomträtt där det finns en bostad som, om bodelning kommer till stånd mellan samborna, skall ingå i bodelningen. Detsamma gäller i fråga om pantsättning av annan egendom som innefattar en sådan bostad eller en bostad som den andra sambon kan få rätt att överta enligt 16 §. Samtycke till avhändelse av eller inteckning i fast egendom eller tomträtt skall lämnas skriftligen. En sambo får inte heller utan den andra sambons samtyckeavhända sig eller pantsätta sådant bohag som, om bodelning kommer till ståndmellan samborna, skall ingå i bodelningen. Bestämmelserna i denna paragraf om samtycke av en sambotill en åtgärd av den andra sambon tillämpas också när dödsboet efter enavliden sambo vidtar en sådan åtgärd. Samtyckeenligt denna paragraf behövs ej, om den andra sambon inte LU 1986/87: 18kan lämna giltigt samtycke eller om dennes samtycke inte kan inhämtas Bilaga 1 inom rimlig tid, 18 § Saknas samtycke som krävs fören åtgärd enligt 17 §, får domstolen tillåta åtgärden på ansökan av den somvill företa den, 19 § Om en sambo eller dödsboetefter en avliden sambo utan erforderligt samtycke eller ullstånd har avhänt sigeller till nackdel för den andra sambon upplåtit nyttjanderätt till egendom,skall domstolen på talan av denne förklara att rättshandlingen är ogiltig ochatt egendomen skall återgå. Detsamma gäller om en sambo eller dödsboet efteren avliden sambo utan eiforderligt samtycke eller tillstånd har pantsattsambomas bohag. Överlåtelse eller pantsättning av bohag skall dock inteförklaras ogiltig, om den nya innehavaren har fått egendomen i sin besittning igod tro. Talanenligt första stycket skall väckas hos domstolen från det attden andra sambon fick kännedom om förfogandet över bostaden elleröverlämnandet av bohaget. Har lagfart eller inskrivning beviljats med anledningav överiåtelse av fast egendom eller tomträtt, får talan inte väckas. Förstalan om avhysning, får domstolen medge skäligt anstånd med flyttningen. 20 § Vad som föreskrivs i 17 kap, 1, 2 och 4-8 §§ samt18 kap, 1 § gäller även vid tvist mellan sambor. Vad som sägsom makar skall därvid gälla sambor, 21 § På ansökan av en sambo skalldomstolen i fråga om en bostad som enligt 5 § skall ingå i bodelning bestämmavem av samborna som skall ha rätt att bo kvar i bostaden till dess attbodelning har förrättats. Ettförordnande om rätt att bo kvar i bostaden får på ansökan av den ena partenändras av domstolen, 22 §Den sambo som domstolen har berättigat att bo kvar i bostaden till dess att bodelning har förrättats har rätt att använda även det gemensam ma bohag som finns i bostaden och som tillhör den andra sambon. Domsto len får dock beträffande viss egendom bestämma arinat. Avtal som den sistnämnda sambon därefter ingår med tredje man inskränker inte nyttjan derätten till bostaden eller bohaget. ena sambon berättigats att bo kvar i bostaden, är den andra sambon skyldigatt genast flytta därifrån, 23 § Frågan omrätten att bo kvar i bostaden till dess att bodelning har förrättats skall väckas vid en tingsrätt som är behörig att pröva tvister om bodelning mellan samborna. Detsamma gäller frågan om domstolens till stånd till en sambos förfogande över bostad och bohag. 24 § 1 mål om rätt attöverta bostad enligt 16 § får domstolen, förtiden till dess att frågan haravgjorts genom dom som har vunnit laga kraft, på yrkande av nägon av sambornabestämma vem av dem som skall ha rätt-att- bo kvar i bostaden. Om sådan rätttillerkänns den sambo som inte har hyres- eller bostadsrätten, skall domstolenocksä på yrkande bestämma vad sambon skall betalafill den andra sambon för nyttjandet av bostaden 1986/87: 18 och vad den förstnämnda sambon i övrigt skall iaktta. ena sambon berättigats att bo kvar i bostaden, är den andra sambon skyldigatt genast flytta därifrån. Ettbeslut enligt första stycket får verkställas på samma sätt som en dom som harvunnit laga kraft. Beslutet får dock när som helst ändras av domstolen. Närmålet avgörs, skall domstolen ompröva beslutet. Beträffandebeslut enligt denna paragraf tillämpas 14 kap. 9 § . Vad somsägs om makar skall därvid gälla sambor. Föreskrifterom ikraftträdandet av denna lag meddelas i en särskild lag. föreslagna ändringar i regeringens lagförslag LU1986/87:18 Bilaga 2 Mom. 2i utskottets hemställan 5 kap, 2§ Vill bara en av makarna att äk- Villbara en av makarna att äk- tenskapetskall upplösas, har (ie/t«e tenskapet skall upplösas, har den rätt till äktenskapsskillnad endast maken rätt till äktenskapsskillnad efter betänketid. endast efter betänketid. Det som den ena maken med tillämpning av 1 och 2 §§ harlämnat till den andra maken för dennes personliga behov är dennes egendom. Det som den ena maken med tillämpning av 1 och 2 §§ har erhållitav den andra maken för sitt personliga behov är den förstnämnda makensegendom. Kan en make som har gett den andra maken en gåva intebetala en sjkuld för vilken givaren svarade när gåvan blev gällande mot dennesborgenärer eller kan det av annan anledning antas att givaren är pä obestånd,svarar den andra maken för bristen intill värdet av gåvan. Detta gäller dock eji fråga om personliga presenter vilkas värde inte står i missförhållande tillgivarens ekonomiska villkor. Det gäller inte heller om givaren, när gåvan blevgällande mot borgenärerna, hade kvar utmätningsbar.egendom som uppenbariigenmotsvarade de skulder för vilka givaren då svarade. Kan en make som har gett den andra maken en gåva intebetala en skuld för vilken givaren svarade när gåvan bley gällande mot givarensborgenärer eller kan det av annan anledning antas att givaren är på obestånd,svarar den andra maken för bristen intill värdet av gåvan. Detta gäller dock eji fräga om personliga presenter vilkas värde inte står i missförhållande tillgivarens ekonomiska villkor. Det gäller inte heller om givaren, när gåvan blevgällande mot borgenärerna, hade kvar utmätningsbar egendom som uppenbarligenmotsvarade de skulder för vilka givaren då svarade. Har gåvan utan mottagarens vållande gått föriorad helteller delvis, är mottagaren i motsvarande mån fri från ansvar. En makes ansvar enligt denna paragraf får inte göras gällandeså länge ett mål pågår om återvinning av gåvan enligt konkurslagen (1921:225)eller ackordslagen (1970:847),