bet · GA01KU13 · 1986-12-31 00:00:00 — om normgivning m. m. I detta betänkande behandlas främst motioner omnormgivnirigen, bl. a. regelförenklingsarbete. Några motioner rör den svenskalagstiftningens förhållande till . 1 flera av dessariiotioner förordas domstolsprövning av förvaltningsbeslut. En annan fråga somtas upp är behovet av en översyn av förbudet mot retroaktiv lagstiftning iregeringsformen. Utskottet kommer i ett senare sammanhang att behandla ettantal andra motioner i grundlagsfrågor från den allmänna motionstiden . Utskottet har avstyrkt motionsyrkandena eller funriit dembesvarade med vad utskottet anfört. Till betänkandet har fogats reservationeroch ett särskilt yttrande enligt följande. Omfattningenoch utformningen av lagar och andra regler (m, fp, resp. c) Beredningen av lagstiftningsärenden (m, fp resp. c) Bemyndiganden till regeringen och förvaltningsmyndigheter(m, fp och c) Retroaktiv lagstiftning (m, fp och c) Förhållandet mellan svensk rätt och m.m. (m resp. fp) Förhällandet mellan svensk rätt och m.m. (c) Motioner från den allmänna motionstiden 1984/85:397av () vari såvitt nu är ifråga yrkas I. att som sin mening ger regeringen tillkänna att beslut i ärenden vid denna institution bemyndigar till rättelse i deninstans där det ursprungliga felet har begåtts. 1 1986/87. 1984/85:452av.UJf Adelsohn m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas . KU 1986/87:13 9. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om en genomgång av lagstiftningen i syfteatt utmönstra onödiga lagar. 1984/85:456 av m. fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande att generalklausuler inte skall användas för att bestämma denenskildes skyldigheter gentemot stat och kommun. 1984/85:474 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär skyndsam utredning att göra all lagstiftningoch alla beslut tidsbegränsade och att krav införs pä att dessa måste genomgågranskning innan de förlängs. 1984/85:560 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts ombehovsprövning av nya lagar och bestämmelser, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omåtgärder för att undanröja existerande obehövliga regleringar. 1984/85:1505 av m. fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omdirektiv till statliga utredningar att redovisa sina förslags administrativaoch ekonomiska konsekvenser för näringsliv och enskilda, 6. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omstyrmedel för att motverka byråkrati och krångel. 1984/85:1532 av m. fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 3. att riksdagenhos regeringen begär att med den översyn av besvärsreglerna som nusker inom en utredning skall företas angående möjligheternaatt införa ett rättsbesvär i enlighet med vad vi i motionen anfört, 4. att riksdagenhos regeringen begär en översyn av förbudet mot retroaktiv lag om skatt ellerstatlig avgift i enlighet med vad som anförts i motionen. 1984/85:2225 av och (båda fp)vari såvitt nu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om fullföljande av påbörjad verksamhet medavregleringar. Motioner från den allmänna motionstiden I985/86:K207 av m. fl. (m) vari såvitt nu äri fråga yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad sorri i motionen anförts ombegränsning av antalet lagar, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omprinciper för lagstiftningen. 5. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i mo- KU 1986/87:13 tionen anförts om en genomgång av svensklagstiftning i avsikt att bringa den i överensstämmelse med de krav somSveriges anslutning till konvention om de mänskliga rättigheternamedför. 1985/86:K211 av m. fl. (fp) vari såvittnu är i fråga yrkas 1. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en översyn av förbudet mot retroaktiv lagom skatt eller statlig avgift i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära en utredning angående utökade möjlighetertill domstolsprövning av förvaltningsbeslut samt förutsättningarna att införaen möjlighet för enskilda att föra rättsbesvär. I985/86:K2I4 av m. fl. (c) vari såvitt nu är ifråga yrkas I. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om inriktningen av lagstiftningsarbetet, 3. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen i övrigtanförts om lagstiftningsförfarandet, 4. att riksdagenbeslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts omramlagstiftning, om delegering av normgivning och om registrering av sådannormgivning, 7. att beslutar att hos regeringen begärautredning om domstolskontroll av förvaltningsbeslut i enlighet med vad somanförts i motionen. I985/86:K30I av i (m) vari yrkas attriksdagen i större utsträckning än måtte utnyttja möjligheten att ienlighet med RF 8:11 och 12 som ett medel att förstärka kontrollöver regering och myndigheter bestämma att regeringen skall underställariksdagen utfärdade förordningar och föreskrifter för kännedom och kontroll(prövning). I985/86:K318 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen angående uppgifter om information och kostnader härför iregeringens propositioner med förslag till nya lagar m.m. 1985/86:K628 av m. fl. (m) varisåvitt nu är i fråga yrkas I. att som sin mening ger regeringen.tillkänna vad som i motionen anförts angående åtgärder för avreglering. Till utskottet överlämnade motioner 1985/86:323 av () vari yrkas attriksdagen som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts omen översyn av svensk lagstiftning i avsikt att bringa den i klaröverensstämmelse med konvention om de mänskliga rättigheterna. 1985/86:324 av m. fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt utföra en grundlig 3 19S6/87. analys avvärt förhällande till beträffande de fråge- KU1986/87:13 ställningar vi aktualiserat i motionen. 1985/86:325 av () vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär en utredning om förhällande tillsvensk lagstiftning och rättsutveckling, 2. att riksdagenuttalar att utslag, varigenom ett internt svenskt avgörandeav domstol eller annan myndighet underkänts, bör tillmätas lika stor betydelseför den fortsatta rättstillämpningen som tillkommer avgöranden av landets egnahögsta juridiska instanser. I detta betänkande behandlar utskottet frågor omnormgivningsmaktens tillämpning m. m. Ett inledande avsnitt tar uppomfattningen och utformningen av lagar och andra regler. I andra avsnitt prövasyrkanden om beredningen av lagstiftningsärenden, om bemyndiganden, omretroaktiv lagstiftning samt om svensk rätt och m. m. Omfattningen och utformningen av lagar och andra regler Ett flertal motioner tar upp det stora antalet lagar medofta detaljerade föreskrifter. Enligt motion 1984/85:452 av m. fl. (m),yrkande 9, bör ett brett arbete påbörjas för att mönstra ut eller förenklalagar som är onödiga eller som leder till icke godtagbara inskränkningar i denenskildes rätt. Även enligt motion 1984/85:560 av m. fl. (m),yrkande 2, bör obehövliga regleringar undanröjas. Ett sådant avregleringsarbetekan enligt motionärerna med fördel ledas av berörda myndigheter, varvidföreträdare för näringslivet bör medverka. Dessa ståndpunkter koriimer ocksåtill uttryck i motion l985/86:K628a\ m. fl. (m),yrkande 1. I motion l985/86:K207a\ m. fl. (m), yrkande 1, upprepaskravet på en begränsning av antalet lagar. Även i motion 1985/86:K214 av KarinSöder m. fl. (c), yrkande I, förordas avreglering, särskilt inom skatte- och sociallagstiftningen. I motion1984/85:2225 a\ och (båda fp), yrkande 1, förordasfortsatt avreglering för att öka den kommunala självbestämmanderätten. I den berörda motionen 1984/85:560 yrkande I (m) begärs enbehovsprövning av nya lagar och bestämmelser. Det måste klart framgå att fördelarnaöverstiger de samlade kostnaderna. Lagstiftning som kan utvidgas genom tillämpningsföreskrifterav myndigheter bör ej genomföras. Vidare pekar motionärerna på atttidsbegränsade regler, s. k. solnedgängsförfatt- ningar,bör kunna tillämpas i vissa fall. Samma synpunkter förs fram i KU1986/87:13 motionI985/86:K628 yrkande I (m). Tidsbegränsning av lagar och beslut samtsärskild granskning innan de förlängs tas upp också i motion 1984/ 85:474 avMarianne (). Härigenom uppnås enligt motionären minskadkomplexitet i lagstiftningen och ökad rättssäkerhet. Några motioner handlar om principer för lagstiftningen ochutformningen av lagar. I motion 1985/86:K214 yrkande I (c) förordas ävenrestriktivitet med att bygga ut regelsystem över nya områden. Den enskildesbehov och önskemål samt valfrihet och självbestämmande är viktiga riktmärken.Ökade krav bör ställas på lagstiftningens översiktlighet och kvalitet. Vidreformarbete måste lagstiftningen pä hela det aktuella området övervägas. I motion1985/ 86:K214yrkande 3 ifrågasätts värdet av ramlagar. De medför ofta tillämpningssvårigheteroch svårigheter för den enskilde att förutse följderna av ett visst handlande.Vidare förlorar överblicken över lagomrädet. Också motion 1985/86:K207yrkande 2 (m) tar upp principer för lagstiftningen. Det framhålls att denenskildes integritet och rättssäkerhet skall tillmätas stor betydelse.Allmänintresset får inte tillgodoses ensidigt. Vidare bör generalklausuler inteanvändas för att bestämma den enskildes skyldigheter mot stat och kommun samtramlagstiftningen begränsas. Samma synpunkt på generalklausuler förs fram imotion 1984/85:456 av m. n. (m). Motion 1984/85:1505 av m. fl. (fp),yrkande 6 tar upp konsekvensanalyser av politiska beslut samt andra medel änadministrativ reglering för att styra och kontrollera verksamheter. Valet avstyrmedel har betydelse för att motverka byråkrati och krångel. Administrativreglering och ramlagstiftning har resulterat i en omfattande detaljreglering.Motionärerna pekar på resultatnormer som alternativ till administrativreglering. En annan metod är ekonomiska styrmedel. behandling m. m. Utskottet behandlade i ett betänkande (KU1983/84:25) förslag om förenklingar av myndigheternas regler (prop.1983/84:119). Med anledning av beslut inleddes ett översynsarbete iregeringskansliet och, när det gällde myndigheternas regelbestånd, även hosmyndigheter under regeringen. I proposition 1985/86:100, bilaga 2, har lämnatsen redogörelse för hur arbetet med regelförenkling har bedrivits. Avsikten är,enligt vad som sägs i budgetpropositionen, att en sådan redogörelse tillsvidare skall lämnas till . Som ett led i förenklingsarbetet har regeringen beslutatvissa ändringar i författningssamlingsförordningen (1976:725) som syftar till att få regler som är klarare och lättare att överblicka (se SFS 1984:212). a. har rege ringen föreskrivit att myndigheterna senast den skall ha upprättat förteckningar över samtliga sina gällande författningar och allmänna råd. De äldre författningar och allmänna råd som inte den dagen finns upptagna i en sådan förteckning upphör i princip att gälla. Ett exemplar av myndighe- 5 temasregelförteckningar skall varje är sändas till regeringen i samband KU1986/87:13 med myndigheternas anslagsframställningar. När myndigheterna upprättarsina regelförleckningar bör de sträva efter att upphäva sådana regler som ärföråldrade eller inte längre behövs. Det bör också nämnas att regeringens s.k. solnedgångsförordningar (SFS 1984:778 m. har gett till resultat attstörre delen av myndighetsreglei-na pä det statliga arbetsgivarom-rådet har upphörtatt gälla den . 1 proposition 1983/84:119 aviserades attstatsrådsberedningen skulle utarbeta en . har distribuerats tillmyndigheterna och särskilda utbildningsinsatser, som en komplettering tillhandboken, har gjorts. Regelförénklingsarbetet har inte begränsats enbart tillmyndigheternas författningar. Även när det gäller andra författningar har ettaktivt arbete bedrivits för att begränsa regelbeståndet och få fram enklareregler. a. har på skatteområdet beslutats ett antal åtgärder för attförenkla deklara-tionsarbetel. En åtgärd är alt skattskyldiga med enklainkomst- och förmögenhetsförhållanden års taxering får lämna enförenklad självdeklaration. Till regelförenklingsarbetet hör också det arbete sombedrivs i särskilda former för att minska denstatligaregelgivningen motkommuner och landstingskommuner. Stat kommun-beredningen (C 1983:02) har bl.a. till uppgift att utreda olika frågor om samverkan mellan stat och kommunsamt förenkling av statliga regler. I detta sammanhang bör också försöksverksamhetenmed ökad korrimunal självstyrelse (frikommunförsöket) nämnas. hargenom regeringens skrivelse 1985/86:165 fått en särskild redovisning för hurdenna försöksverksamhet fortlöper och vilka åtgärder som regeringen harvidtagit. I pågår ett treårigt försök med samordnadlänsförvaltning (prop. 1985/86:5). Även när det gäller regler som rör näringslivet pågår ettförenklingsarbete. En central uppgift i detta arbete har den s. k.normgruppen: En närmare redogörelse för gruppens arbete här lämnats iproposition 1985/86:100, bilaga 14. Vidare här försöksverksamhet i statligreglering gentemot näringslivet behandlats i proposition 1985/86:142 ochregeringens skrivelse 1985/86:165. Bland det som prioriterats finns skatte-,socialavgifts- och arbetsmarknadsområdena. I detta sammanhang kan nämnas att verksledningskommitténutrett led ningen av de statliga myndigheterna. Dess förslag bereds i . En pågående utredning har till uppgift att utarbeta för slag till verksförordning och till systemafisering av vissa regeringsförfatt ningar på det administrativa området. har i sitt betänkande Regeringen, myndigheterna och myndigheternas ledning (SOU 1985:40) bl. a. tagit upp statsmakternas styrning av myndigheter ge nom olika former av normgivning. a. föreslås att ramlagar och andra normer av ramkaraktär som huvudregel omprövas regelbundet. En annan metod är att ekonomiska ramar läggs fast för tillämpningen även ramnörm. Kommittén understryker i fråga om föreskrifter vikten av normöversyner ' och regelförenklingar. Vidare föreslås att flerårsperspektiv införs i plane ring och budgetering av myndigheternas förvaltningsverksamhet. Utskottetsbedömning KU 1986/87:13 Utskottet behandlade motioner orn den statligaverksamhetens styrning och organisation m. m. i betänkandet KU 1983/84:24. Bl.a. togs förenklingar i regelsystemet upp. Utskottet konstaterade att arbete pådetta område pågick såväl inom som i särskilda utredningar.Syftet är att uppnå förenklingar inom befintliga regelsystem som berörkommuner, näringsliv och enskilda samt att få en bättre kontroll över konsekvensernaav olika beslut. Utskottet uttalade vidare att det är angeläget att ta tillvara möjligheterna att precisera och regeringens normgivning samtde befogenheter som delegeras till myndigheter. Detta är viktigt . inte minstför myndigheternas möjligheter att tolka och genomföra de intentioner somligger bakom och regeringens beslut. Vidare framhöll utskottet attäven om det praktiska arbetet i viss utsträckning måste utföras omrädesvis ochsuccessivt, måste arbetet ändå samordnas så att uppkomsten av mot varandrastridande regler eller riktlinjer förhindras. En minskad användning avramlagstiftning bör vara en viktig del av ambitionen att förenkla ochrationalisera regelsystemet. Såsom redovisats har ett omfattande arbete utförts med deninriktning . I samband med att en ny förvaltningslagantogs har utskottet förklarat sig utgå från att regeringen ocksåfortsättningsvis redovisar för hur arbetet med regelförenklingfortskrider (KU 1985/86:21). Det finns,också anledning att i detta sammanhangerinra om att verksledningskommitténs betänkande, som berör styrning avmyndigheter genom normgivning, bereds i . Motbakgrund av det anförda finner utskottet inte anledning att förorda attriksdagen tar något initiativ med anledning av motionerna 1984/85:452 yrkande9, 1984/85:456,1984/85:474, 1984/85:560 yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochyrkande 2, 1984/85:1505 yrkande 6, 1984/85:2225 yrkande I, I985/86:K207yrkandena 1 och 2, 1985/86:K214 yrkandena 1 och 3, båda såvitt nu är i fråga,samt 1985/86:K628 yrkande 1 såvitt nu äri fråga. Motionerna avstyrks således idessa delar. Motion 1985/86:K2I4, yrkande 3 (c) gällerlagstiftningsförfarandet. Det är enligt motionärerna viktigt att regeringenspropositioner bygger pä ett allsidigt och ingående analyserat underlag som ärtillgängligt vid riksdagsbehandlingen. Kraven på ett noggrant utredningsarbeteoch pä remissbehandling av lagförslag får inte åsidosättas. Motionärernafäster stor vikt vid lagrådsgranskningen och anför att én försening av beslutetinte är en godtagbar ursäkt för att inte höra lagrådet. I anslutning tillmotion 1985/ 86:K214 yrkande I anförs att krav pä förenklingar och analyser avnya bestämmelsers effekt bör finnas med i direktiv till utredningar med meromfattande utredningsuppdrag. I den tidigare berörda motion 1984/85:1505 (fp) anförs ianslutning till yrkande 5 att statliga utredningar inte särskilt väl uppfyller kravet pä kost- 7 1986/87. Det är således sällsynt att administrativa kon- KU 1986/87:13sekvenser belysts ordentligt. Vad som behövs är en administrativ och ekonomiskkonsekvensanalys för alla som berörs av förslaget. Direktiv om detta börutfärdas till samtliga utredningar. 1 anslutning till de tidigare berörda moiionerna1984/85:560 yrkande 1 (m) och 1985/86:K628 yrkande 1 (m) anförs attbestämmelsen i 3 kap. 2 § riksdagsordningen (RO) skall tolkas så attpropositioner skall innehålla en ordentlig analys av alla kostnader så attdessa kan vägas mot förslagets fördelar. Motion 1985/86:K318 av och (båda m) tar upp informationsproblem i samband med lagförslag. De begär att ipropositioner med lagförslag anges dels hur information om de nya bestämmelsernaskall nä ut, dels vilka kostnaderna blir. Lagstiftaren kan då väga nyttan av enreglering mot informationskostnaderna. behandling m. m. Utskottet har haft att ta ställningtill frågor om den statliga utredningsverksamheten och beredningen avlagstiftningsärenden. Utskottet uttalade (KU 1985/86:5) aU det ärav stor vikt att riks-dag.sbeslut i lagstiftningsärenden är omsorgsfulltförberedda. Utskottet erinrade om att beredningen av lagstiftningsärenden hörtill de frågor som utskottet fortlöpande ägnar särskilt intresse, bl. a. i denårliga granskningen av regeringen. När det gäller utredningsväsendet underströkutskottet det angelägna i att slå vakt om det värdefulla inslag ibeslutsprocessen som den offentliga utredningsverksamheten utgör: Det erinradesäven om utskottets uttalanden (KU 1983/84:1 och 1984/85:35) atteffektivitetskravet och vikten av en allsidig belysning i de flesta fall bästtillgodoses om såsom sker i parlamentariskt sammansatta utredningar skildapolitiska meningsriktningar får påverka utredningsarbetet. Beträffandelagrädsgranskningen framhölls att utskottet ärligen granskarregeringens remitte-ring av lagförslag till lagrådet samt att utskottet harhaft anledning att rikta kritik mot att regeringen i vissa fall underlåtit atti enlighet med lämna en redovisning av skälen till att lagrådetinte hörts i fall där lagråds-remiss i princip skall ske. Såvitt gäller budgetpropositionen och annan propositionangående anslag infördes vid författningsreformen 1973 1974 en bestämmelse (3kap. 2 § RO) om att ett förslag med nytt eller väsentligen höjt anslag börinnehålla en uppskattning av framtida kostnader för det ändamål som förslagetavser. Om förslag till anslag grundar sig pä plan än den förvilken anslaget har beräknats i propositionen, bör planen redovisas. Genomlagstiftningar 1981 skärptes bestämmelserna i 3 kap. 2 § RO så att även de s.k. riktlinjepropositioner som regeringen kan avge enligt 9 kap. 7 § RF, omfattasav stadgandet. Beträffande redovisning av administrativa och ekonomiskakonsekven ser av utredningsförslag kan nämnas att regeringen utfärda de direktiv (dir. 1984:5) till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående utredningsförslagens inriktning. Enligt riktlinjerna får förslag i inte ökade offentliga utgifterna eller minska statsinkomsterna med mindre KU 1986/87:13det visas hur förslagen skall finansieras. Kostnadsberäkningar skall vara välgenomarbetade och ta hänsyn till alla kostnader för olika intressenter (staten,kommunerna, socialförsäkringssektorn, företagen och enskilda), såväl direktasom indirekta. Även andra viktigare konsekvenser skall belysas. Vidare skallalla kommittéer analysera möjligheterna till och bedöma effekterna avbesparingar och rationaliseringar inom sitt utredningsområde. Enligtdirektiven bör kommittéerna också främja arbete som syftar till att skapagynnsamma förutsättningar för en utveckling av myndigheternas service tillmedborgarna inom olika delområden. Detta gäller bl. a. regelförenklingar ochåtgärder för att undanröja onödig byråkrati i samhället. I betänkandet KU 1985/86:5 har utskottet framhållit viktenav att lagstiftningsärenden är omsorgsfullt beredda. Utskottet granskarärligen regeringens remittering av lagförslag till lagrådet. Något särskiltinitiativ med anledning av motion I985/86:K214 yrkande 3 såvitt nu äri frågaär enligt utskottets mening inte erforderligt. Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkande somsvarar mot motion 1984/85:1505 yrkande 5 om direktiv till statliga utredningari fråga om administrativa och ekcmomiska konsekvenser av utredningsförslag. Utskottetfann att motionärernas krav väsentligen tillgodosetts genom den intensifieradeverksamhet som pågick pä området (KU 1983/84:24). Mot bakgrund härav samt deutredningsdirektiv som utfärdades om utredningsförslagsinriktning avstyrker utskottet motion 1984/85:1505 yrkande 5 samt, såvitt nu äri fråga, motion I985/86:K214 yrkande 1. Beträffande bestämmelsen i 3 kap. 2§ RO om uppskattning avvissa kostnader uttalade utskottet i betänkandet KU 1983/84:24 att den tillkommiti syfte att stärka möjligheter att överblicka de långsiktigaeffekterna av de beslut som fattas i budgetarbetet. Bestämmelsen avser i förstahand statens kostnader, men är å andra sidan inte begränsad så att det endastär dessa kostnader som bör redovisas. Det är också enligt vad utskottetuttalade angeläget att andra kostnader redovisas i den mån detta är av vikt förriksdagens bedömningar. Utskottet var inte berett att ta initiativ till ändringi bestämmelsen. I samma betänkande togs upp motionsyrkanden om åtgärder för attkunna analysera de ekonomiska konsekvenserna av föreslagna reformer. Utskottetuttalade i den delen att frågorna behandlats tidigare och att utskottet dä inteansett sig böra förorda en formalisering av granskningen av reformförslag päsätt motionärerna föreslagit. Utskottet, som avstyrkte motionerna, hänvisadetill vad som tidigare anförts rörande bl. a. möjligheterna att underberedningen av ärendena i anlita utomstående expertis. Vidareuttalades att det är av särskild vikt att regeringen i sina förslag tillriksdagen redovisar ett utförligt material som underlag för beslut. Utskottet är inte nu berett att göra en annan bedömningoch avstyrker med hänvisning till det anförda motionerna 1984/85:560 yrkande 1 och I985/86:K628 yrkande 1, båda såvitt nu är i fråga. Motion 1985/86:K318 handlar om information i samband medproposi- KU 1986/87:13 tioner. Den frågan har beaktats i statsrådsberedningens anvisningar för , 'propositionsskrivning.Där uttalas att om. större informationsinsatser är nödvändiga, sä bör särskilda medel för detta begäras i propositionen. Där vid bör också arten och omfattningen av de planerade åtgärderna anges. Med detta finner utskottet motion I985/86:K3I8 vara tillgodosedd och motionsyrkandet besvarat. Motion l985/S6:K2l4(c) tar också upp ramlagstiftning samtdelegation av normgivning till regering och myndigheter (yrkande 4).