bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Jag får tacka finansminislern för svaret.Tyvärr är det inte mycket mer jag kan tacka för. Så som frågan om tullverketssambandscentral har handlagts av verket och därnied också av regeringen är deten skandal enligt min uppfattning. Först begär och får pengar till en centralledningscentral i Siockliolni utan att någon vet om den kommer att behövas.Sedan drar ,såsom försöksverksamhet, in nattjänstgöringen i . Utan att detta försök ärslutfört och utan att någon som helst utvärdering har gjorts drar man sedan inall bemanning vid själva sambandscentralen även . Det skall finnasen man där under kontorstid, men den mannen skall sköta underhåll, patrulleringoch allt annat. Han hinner inte att också sköta sambandscentralen. Om intedetta är omorganisation, då vet inte jag vad detta ord betyder. När båtar ligger vid kaj finns ingen påsambandscentralen. Då har Gryts sambandscentral tystnat. Då får de.80 9/ avfritids- och fiskebåtar som enbart har PR-radio ropa för vindarna. Jag måste fråga finansministern: har intemilitären, , kommunerna och skärgårdsföreningen fått delta i enobjektiv, grundlig utvärdering av sommarens försök med nattstängt vidsambandscentralen i , innan man över huvud tagel går vidare med detta? KU 1986/87:33 Underbilaga 3 till bilaga B 23 18 (); Jag får tacka finansministern för svaret, somju innehåller rätt många ord kring hur det ser ut i efter denneddragning som skedde . Men detta vet vi. Vad min fråga gällde var;Hur kommer utvärderingen att ske? Kommer de berörda, såsom skiirgårdsbefolkningoch fiskare, att få vara med om denna utvärdering? Inte ett ord om dettanämndes i svar. 1 den debatt vi senast hade i detta ämne sadefinansministern att den här försöksverksamheten skulle pågå fiam till den 31oktober. Vi närmar oss nu detta datum. De informationer jag har fått tyder påätten nyorganisation vid . sambandscentralen i träder i kraft den 3november. vill jag ha svar på följandefrågor: Hur kommer utvärderingen av försöksverksamheten att ske? Vilka kommeratt få delta i denna utvärdering? Om det inte blir någon sådan utvärdering, ärdetta med försöksverksamhet bara en lek med ord. När kommer den nyaorganisationen att träda i kraft? Hur kommer utvärderingen att ta?Innan beslut fattas är det viktigt -det har vi betonat här i - attriksdagen får ta ställning. Jag har en känsla av att vi nu rullar in i ettsystem som vi inte kommer att kunna ta oss ur. eftersom man byggerupp en ny form av samband. När kommer enligt uppfattning dennya organisationen att träda i kraft? 19TOMMY (vpk): Jag får börja med att säga att jag hoppas attdenna fråga inte skall behöva bli en följetong här i kammaren. Jag hoppas atten förändring kommer till stånd i enlighet med vad som avsågs iskatteutskottets uttalande och beslut . När det gäller min fråga om regeringen låter vad som helstingå i s.k. försöksverksamhet är det klart att svar innebiiratt regeringen låter i princip vad som helst få ske inom ramen för vad mankallar försöksverksamhet. Man tillåter här försök med en total nedläggning avverksamheten vid sambandscentrjilen i . På annat sätt kan tullverketsbeslut om vad som skall hända efter inte uppfattas. Det hartidigare här ifrån talarstolen framförts hur det kommer att se ut. För att genomföra den försöksverksamhet som Kjell-OlofFeldt i sitt anförande framhåller som så viktig, att samla in erfarenheter aven ständigt bemannad regional lednings- och sambandscentral, behöver man integöra vare sig nedläggningar eller inskränkningar i . De erfarenheterna kanman mycket väl hämta från den halvt om halvt nedlagdaverksamheten vid , där man bara har öppet vardagar under kontorstid.Det behövs ingen nedläggning av ytterligare en sambandscentral för att skaffasig dessa erfarenheter. Min fråga gällde också om man verkligen kan ta på sittansvar att äventyra sjösiikerheten. Det gör man tydligen - eller också har manpå inte tillräckligt begrepp om vad sjösäkerhet innebär.Patrulleringen i sig ökar inte sjösäkerheten särskilt mycket, närsambandscentralens övriga verksamhet är lagd på is. Diirvid iiren av deviktigaste frågorna PR-radions möjligheter att kalla på hjälp när hjälp behövs. KU1986/87:33 Underbilaga 3 till bilaga B 23 Jag upprepar: Detta är ingen omorganisationeller nyorganisation. Det är en försöksverksamhet, enligt beslut.När bedömer att tillräcklig erfarenhet finns för att avgöra om en nyorganisation skall införas eller inte. skall detta rapporteras till regeringen. I fråga om utvärderingen kan jag bara säga att alla som ärintresserade i denna fråga kommer alt erbjudas att yttra sig över den rapportsom då avger. Om det sedan blir fråga om någon ny organisation harriksdagen att granska och fatta beslut i ärendet. 21 (); En sak är bra med detta svar. herrfinansminister, nämligen att det slås fast att skall yttra sig innanman även formellt lägger ner sambandscentralen i . 1 praktiken läggs den juner . Det blir en viss utökad båttjänst, det är riktigt. Menbåten kommer att ligga vid kaj en del av veckodagarna, när männen är lediga,och dä finns det ingen som svarar på PR-radions nödrop vid sambandscentralen iGryt. 80 '/é av båtarna har fortfarande bara privatradio. I pågår motsvarandeförsök. Den man som skulle gå där på landbacken och vara ansiktet utåt är sedanlänge sjukskriven, och ingen har satts i hans ställe. har i praktikenupphört som sambandscentral. Som säger kan man ta erfarenheternafrån - man behöver inte lägga ner ytterligare en sambandscentral, iett område där det sedan inte finns någonting kvar. Vem säger att en eventuellfiende går in just i '.' 22KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Tack förde orden, finansministern I harjag fått bekräftat att de berörda i Gryts skärgård kommer att få tillfälle attyttra sig över utvärderingen - bra! Jag har också fått bekriiftat att innandenna omorganisation äger rum kommer att få debattera den och taställning därtill. Det är också bra. är detet;entlii!en haia en tVima kvar som skulle behöva klarläiziias: När kan viräkna med att denna utvärdering är klar och vi får ta upp frågan till beslut iriksdagen? 23 (vpk); Jag vill återkomma till sjösäkerheten. Jagkan inte förstå att man menar att det går att öka sjösäkerheten avsevärt genomatt göra den här neddragningen. Till sambandscentralen i finns ocksåtillhörande hjälpradiostationer på fyra öar i dess närhet. De går överPR-bandet. Hur skall man klara den bevakningen? PR-bandet struntar tydligentullverket fullständigt i. Vidare skulle jag vilja ha ett förtydligande. Det harnämligen insmugit sig i den sista meningen av finansministerns svar attriksdagen skulle få ta del av förslag till organisatoriska förändringar omdessa är "av den karaktären att de kräver medverkan". Det här tycker jag är en glidning som mycket väl kantolkas som att vi väl får se om får vara med närdet gäller eneventuell omorganisation. har vi inte brytt oss om det, och det gör vikanske inte i fortsättningen heller. Är det så jag skall tolka den sistameningen i svaret? KU 1986/87:33 Underbilaga 3 till bilaga B 23 Överläggningenvar härmed avslutad. i ärendet om sambandscentralen i Tvåanmälningar har inkommit till konstitutionsutskott angåendetullverkets sambandscentral i . Anmälningarna är inlämnade dels av TommyFranzén, dels av . TommyFranzén (vpk) har anmält finansministerns befattning med , emotriksdagens beslut, genomförda neddragning av verksamheten vidsambandscentralen i . hänvisar till att trots riksdagensbeslut från - i samband med behandling av skatteutskottetsbetänkande /86:24 om anslag till m. m. - om attneddragning/omorganisering inte skulle genomföras, så vidtogs enneddragning av verksamheten genom att sambandscentralen stängdes . Karl-GöranBiörsmark (fp) vill få klarlagt huruvida regeringens handlande i frågan omGryts sambandscentral är i överensstämmelse med svensk lag. Eftersomsambandscentralen stängdes fr.o.m. den 19 maj 1986-trots riksdagensuttryckliga beslut att så ej fick ske - har regeringen ej följtskatteutskottets och vilja i det aktuella ärendet. KU1986/87:33 Underbilaga 4 till bilaga B 23 Enutgångspunkt för ställningstaganden till verksamhetoch rationaliseringar inom denna har varit att organisatoriska förändringar börgenomföras på ett sätt som inte minskar förutsättningarna för en god bevakning.Av skatteutskottets utlåtande 1985186:24 framgår att utskottet är medvetet omatt en konlinueriig närvaro av kustbevakningspersonal måste vägas mot denmoderna teknikens möjligheter och betydelsen att utnyttja kuslbevakningsfartygenpå effektivaste sått. Även utnyttjandet av kustbevakningsflyget ochmöjligheterna att få tillgång till marinens övervakningssystem hör tillbilden. Alltdetta prövas genom den försöksverksamhet med en regional ledningscentral iöstra tullregionen som beslutat om medel för och som omnämns i detnämnda utlåtandet från skatteutskottet. Utskottet har också uttalat attregeringen bör redovisa frågan för innan en omorganisationgenomförs. Detta har genom beslut getts regeringentill känna, och det är beslutet härom som och Karl-GöranBiörsmark syftar på i sina anmälningar. Attriksdagen genom detta uttalande avsett att inte skulle kunnaförändra tiderna för öppethållande vid enskilda tullanstalier utan riksdagsbeslutkan knappast hävdas. Något av beslutat författningsstöd i övrigt somskulle kräva en sådan ordning finns inte heller. Det ankommer pågeneraltullslyrelsen alt besluta om vilka tider tullplatser skall hålla öppet. Inomramen för försöksverksamheten stängdes sambandscentralen i (22.00-08.00) och från . En regional ledningscentralövertog då den lokala sambandscentralens funktioner. Fr. o. m. den 3 november1986äröppethållandetiden vid 08.00-15.30. Någon ytterligare inskränkning iöppelhållandetiden är inte planerad. Somfinansministern vid ett fiertal tillfällen har framhållit för skallerfarenheterna från försöksverksamheten bli föremål för utvärdering Berörda intressenter skall i form av remiss KU1986/87:33 beredas tillfälle att avge yttrande över resultatet av dennautvärdering. Eventuella förslag om organisatoriskaförändringar med anledning av fill bilaga B 23 försöksverksamheten, ellerav andra skäl, kommer - i enlighet med beslut från den 24 april1986 - att underställas prövning. Utdrag urskatteutskottets betänkande 1986/87:25 , avseende anslag till -sambandscentral i i propositionen föreslås att för nästa budgetårtilldelas ett förslagsanslag om drygt 843 milj. kr., vilket innebär en mindrebesparing. Nedskärningarna är begränsade till 2 milj. kr. och främst inriktadepå besparingar inom administrationen vid generaltullstyrelsen (GTS) ochtulldirektionerna. "Produktionen" i form av kontroll ochtulllaxeringsverk-samhet undantas från neddragningar. Under den allmänna motionstiden har en rad motioner väcktsmed anknytning till tullväsendet, och utskottet har med anledning häravinhämtat muntlig information av generaltulldireklören angåendebl.a. de frågor som aktualiserats i motionerna. I ett par av motionerna yrkasett förhöjt anslag för att bekosta viss verksamhet vid sambandscentrali . Utskottet inleder med denna fråga. 1 motionerna Sk508 av och (båda vpk) och Sk535 av m.fl. (fp) yrkas att delföreslagna anslaget ökas med . i syfte att bekosta fyra tjänster föratt behålla sambandscentralen i . Även m.fl. (c)begär i motion Sk503 ett tillkännagivande som går ut på att medel förytterligare fyra tjänster vid sambandscentralen bör tillskjutas. Per-OlofStrindberg m.fl. (m) yrkar i motion Sk559 ett tillkännagivande om attsambandscentralen i skall bibehållas. Genomgående åberopassambandscentralens betydelse för sjöfarten i området, regionalpolitiska skälsamt ortsbefolkningens behov av sambandscentralens service. har tidigare på förslag av regeringen beslutatom medel för en försöksverksamhet med en regional ledningscentral i östratullregionen. Försöket, som påbörjades , har inneburit att mani en regional ledningscentral har ett vakthavande befäl dygnet runt, som genomfjärrstyrning av de nuvarande sambandscentralerna ombesörjer övervakningen.Samtidigt har sambandscentralerna ute i regionen - , och -avbemannats helt eller delvis, varigenom underlag skapats för bl.a. enförstärkning av övervaknings- och räddningstjänstverksamhetpå fältet. I samband med utskottets behandling av budgeten förra åretbetonade utskottet viklen av verksamhet och attrationaliseringar inom , t.ex. genom organisatoriskaförändringar, borde genomföras på ett sätt som inte minskade förutsättningarnaför en god bevakning. Utskottet förutsatte alt man i detta sammanhang inteunderskattade betydelsen av en konlinueriig närvaro av bevakningspersonal i deberörda kustregionerna, men att man också skulle ta hänsyn till behovet avmoderniseringar, fördelarna av modern teknik och viklen av ett effektivtutnyttjande av befintligt fartygsbeslånd. Utskottet ansåg att regeringen KU 1986/87:33 Underbilaga 5 till bilaga B 23 borde redovisa frågan förriksdagen innan en omorganisation genomfördes, KU 1986/87:33 och detta beslutade också att som sin mening ge regeringen till Underbilaga 5 känna. till bilaga B 23 GTShar tillställt regeringen en rapport angående den nämnda försöksverksamheten iöstra regionen fram till den 31 oktober 1986.1 rapporten sägs att de vunnaerfarenheterna är goda, och mot bakgrund härav begär GTS bl.a. att man i östraregionen får införa en permanent institution med regional ledningscentralkopplad till en sambandscentral med regional täckning och att sambandscentraleni får bemannas , t.ex. vardagar kl. 8.00-15.30. Iårets budgetproposition berörs inte sambandscentraler. Överhuvud taget har såvitt gäller alla förslag till förstärkningarlagts åt sidan i väntan på att organisationsfrågan skall lösas. Regeringen harhärefter i proposition 1986/87:95 om totalförsvaret återkommit med förslagangående organisatoriska framtid. Den propositionenbehandlasför närvarande av försvarsutskottet. Vadsärskilt gäller sambandscentralen i vill utskottet anföra följande.Sambandscentralen har tidigare, , varit i driftdygnet runt. För att hålla i gång verksamheten i denna omfattning åtgick minstfem heltidstjänster. Vid genomförandet av den ovannämnda försöksverksamhetenhar, såvitt utskottet erfarit, sambandscentralen rapportenomfattar varit bemannad . Erfarenheter från det merabegränsade öppethållande som GTS föreslagit har därför inte erhållits. Härefterhar emellertid öppethållandet inskränkts till ochbemanningen minskats. tjänstgör enligt vad utskottet erfaritendast en person vid sambandscentralen i . Utskottetfinner alt en inskränkning av öppethållandet vid sambandscentralen i denomfattning som genomförts tillsammans med andra neddragningar som skett iöstra regionen kommer att försämra den stationära bevakningen i den aktuellaregionen. Utskottei anser således att sambandscentralen liksom tidigare inormala fall bör hållas öppen dygnet runt. De ökade personalkostnader somföljer av att verksamheten i läggs upp efter nu angivna riktlinjer börenligt utskottet bestridas genom att för sina förvaltningskostnaderanvisas ett något högre anslag än vad regeringen föreslagit. Utskottet anseratt den höjning med . som några av motionärerna föreslagittillgodoser det ökade resursbehovet, och utskottei föreslår följaktligen attdet av regeringen föreslagna anslaget ökas med detta belopp. Utskottettillstyrker således motionerna Sk508 och Sk535, varigenom även motionerna Sk503och Sk559 får anses tillgodosedda, och föreslår att med anledning avpropositionen beslutar i enlighet med del anförda. Hemställan ' KU 1986/87:33 Utskottet hemställer Underbilaga 5 1. beträffande anslaget till förvaUningskostnader attriksdagen med anledning av propositionen punkt D 4 och med bifall tillmotionerna 1986/87:Sk508 och 1986/87:Sk535 samt med anledning av motionerna1986/87:Sk503 och 1986/87:Sk559 till : Förvaltningskostnader /88 anvisar ett förslagsanslag av . 43 1986/87. Rättelse: S. 684 sidhänvisningarna till A16-28 rättade KU 1986/87:33. Underbilaga 6 till bilaga B 23 Svar påfrågor till konstitutionsutskott konstitutionsutskott har i skrivelse tillfinansdepartementet ställt tre frågor angåendesambandscentralen i . 1) Har gjort någonutvärdering av försöksperioden? 2) Om så ärfallet, vilka var förhållandena och vilka ärslutsatserna? Hur har skilda intressenters - t. ex. lokala - vägts in? 3) Vilka åtgärderhar vidtagits med anledning av en eventuell utvärdering? Svaren på frågorna är följande: 1) Ja, har genomfört enutvärdering av försöken med en regional ledningscentral i östra tullregionen.Rapporten färdigställdes . överlämnadesrapporten till regeringen. 2) Iutvärderingsrapporten ingår en redovisning av erfarenheterna från förhållandenaunder försöksperioden. Berörd kustbevakningspersonal informerades fortlöpandeunder förberedelsearbetet och genomförandefasen om omfattning, tidsplan ochavsikt med försöket. Informationen skedde dels genom linjeorganisationen, delsgenom personliga informationsbrev. Arbetstagarorganisationerna har fortlöpandeunder försöksperioden orienterats om provverksamhetens utveckling. Man haräven beretts tillfälle att aktivt påverka genomförandel och i övrigt lämnasynpunkter. I samband med försöksstarten lämnades en förstainformation till samtliga berörda länsstyrelser, polisdistrikt, militäramyndigheter, sjöräddningsorganisationer, massmedia m.fl. Vidare distribueradesinformation både till båtpressen och till ortsbefolkning, övrig massmedia m.fl. där försöksverksamhetens syfte och omfattning beskrevs. Försöksverksamheten berörde tre lokala sambandscentraler;, och . Genom dels en fullständig avbemanning avsambandscentralen i , dels partiell avbemanning av sambandscentralernai och har personella resurser motsvarande 11 tjänster kunnatfrigöras, där 5 tjänster använts för den regionala ledningscentralen och 6tjänster som förstärkning till båttjänsten ute.till havs. Under arbetets gånghar information lämnats till samverkande myndigheter, andra samverkansorgansamt allmänheten. Slutsatserna av försöksverksamheten: a) Erfarenheterna betecknas som mycketgoda. Fjärrstyrning av sambandscentralerna har inte visat sig innebära någratekniska svårigheter och en fullgod bevaknings- och sjösäkerhetstjänsl harkunnat upprätthållas. b) Denna övergripande slutsats innebäratt generaltullslyrelsen föreslår alt. försöket i östra regionen ersätts av enpermanent institution med en regional ledningscentral. c) För de lokalasambandscentralerna som berördes av försöket är slutsatserna att böravbemannas, alt bemannas vardagar kl. 8.00-15.30 och aft Visbybemannas . KU1986/87:33. Underbilaga 6 till bilaga B 23 Synpunkterfrån lokala intressenter: Under arbetets gång har en diskussion förts med massmediaoch med allmänhet. Framför allt har synpunkter framförts vad gäller den partiellaavbemanningen vid Gryts sambandscentral. Från sida har hävdats attrent tekniskt och från verkels synpunkt kan sambandscentralen i Grytavbemannas. Men mot bakgrund av den diskussion som förts har dragitslutsatsen all för ett glesbygdsområde som Gryts skärgårdsområde fyllersambandscentralen många viktiga funktioner vid sidan av de egentligakuslbevakningsuppgifterna. Genom den tjänstgörande personalens lokalkännedomhar service kunnat lämnas till skärgårdsbefolkning, friluftsliv samt militäraoch civila myndigheter. Därför har tulldirektionen skapat utrymme attfinansiera en tjänst vid Gryts sambandscentral även i fortsättningen. 1utvärderingen föreslås därför att tjänsten som föreståndare vidsambandscentralen behålls. Sambandscentralen kan då hållas öppen under vardagarmellan kl. 8.00 och 15.30. 3) Ienlighet med finansministerns löfte i torsdagen den 16 oktober 1986har utvärderingsrapporten genom försorg utsänts på remisstill samtliga berörda intressenter, inkl. de lokala instanserna. Remissvaretskall vara till hända . KU 1986/87:33 Bilaga B 24 I den propositionangående vissa varvsfrågor m. m. 1985/86:120) som lämnadestill aviserades en rad åtgärder för alt främjasysselsättningen i vid en avveckling av den civila fartygsproduktionenvid . a. redovisade föredragande statsrådet att han hade föravsikt alt senare föreslå att medel skulle ställas till förfogande för vissövergångsproduktion av fartyg vid . Genom en viss ytterligare produktionskulle avgångarna från varvet kunna ske mer i takt med att nyasysselsättningstillfällen skapades (prop. s. 27 och 39). Det var inte möjligt att avgöra vilkentyp av projekt som bäst passade för det angivna syftet. Därmed kunde intekostnaderna beräknas och några medel begärdes därför inte för ändamålet. undersökte olikaalternativ för övergångsproduktionen. En rad olika fartygstyper bedömdes vadavser marknad, kostnader, sysselsättningseffekter och produktionstider. Diskussionerfördes med olika rederiförelag om bl. a. en tågfärja, en bilfärja, ombyggnad avro/ro-fartyg och en produkttanker. hade som mest aktuellt projektutkristalliserats en produkttanker av samma slag som den som varit det sistabygget vid Uddevallavarvel. Att välja ett sådant fartyg hade fördelar bl.a.genom att ritningsunderlag o.d. redan fanns tillgängligt inom koncernen. meddelades genomindustridepartementets försorg att regeringen var beredd att under hösten 1986förelägga förslag avseende ersättning till förbristande kostnadstäckning för en sådan produktion. En av företagets revisorerverifierad kalkyl över projektet begärdes till Industridepartementet. Det från företaget begärda materialet inkom tillindustridepartementet . Propositionen innehållande förslag vad gäller ersättningentill överlämnades till . Tillriksdagens näringsutskotl överlämnades kompletterande förelagsinternlmaterial, bl. a. de ovan nämnda kalkylerna saml marknadsbedömningar avseendeett fartyg av den aktuella typen. Kritik har riktals mot dels beräkningen av ersättningentill , dels lidpunkten för byggstart samt dels redovisningen avmaterial i propositionen. Vad gäller ersättningen är regeringens förslag grundat påde bedömningar av sannolika kostnader resp. intäkter som kunde göras vidlidpunkten för regeringens beslut. Såväl kostnader som marknadspris har bedömtsav utomstående expertis. Del belopp som föreslås i propositionen är fixerattill 180 milj. kr. Om utfallet blir sämre står för hela risken.Om man lyckas göra en bättre affär genom att pressa kostnaderna eller få ut etthögre försäljningspris så tillfaller å andra sidan vinsten härav företaget. Isig utgör alltså konstruktionen ett effektivitetsbefrämjande incitament förföretaget. Detta är särskilt viktigt med tanke på de svårigheter som normalt uppkommer vid produktion iett avvecklingsskede. Alternativet hade varit KU 1986/87:33 en byggnation på "löpande räkning". Detaktuella fartyget har sålts som en del i Oktetten. Detta rederi,som köpts av och , beslår av totalt tre fartyg av samma typ.För de två övriga fartygen finns befraktningskontrakt. Det är svårt att närmareange vad som i denna samlade affär är priset för just del fartyg som byggs påKockums. Dessutom finns naturligtvis ingen sluträkning vad gällerproduktionskostnaden. Del slutliga ekonomiska utfallet för gårdärför inte att bedöma . EnligtSvenska Varv AB:s bedömning var detta den lämpliga tidpunkten för att manskulle erhålla bästa möjliga effekt vad avser sysselsättningen. Byggstartenskedde efter beslut i . Ersättningen från staten var självfallethelt avhängig beslut i frågan. Någon garanti e.d. hade företagelinte erhållit från regeringen. Risken bars sålunda helt av Svenska Varv AB.Detta förhållande har verifierats av företagets verkställande direktör vid ett sammanträffande med näringsutskotl den 10 december1986. Vadavser material till har redan nämnts all kompletterande underlag, somär av företagsintern natur och därför sekretesskyddat i industridepartementet,har såsom normalt sker lämnats direkt till näringsutskottet. Försäljningenav statens aktier i ku 1986/87:33 Oljetransit.Redovisning för KU Bilaga b 25 Med stöd av beslut träffades ett avtalmellan och rörande transittrafik över hamn i med ' avtalet var bl.