bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — dels att utskottets hemställan under 38 bort ha följandelydelse: 38. beträffande orienterande datautbildning attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A260 yrkande 3 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. En utvidgning av kapaciteten inom arbetsmarknadsutbild ningen (mom. 39) och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 57 sombörjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Som angivits redan i det föregående anser utskottet attarbetsmarknadsutbildningens kapacitet bör vidgas på bekostnad avberedskapsarbetena. Såsom föreslås i motion 1986/87: A229 (fp) bör ytterligareutbildningsplatser motsvarande 5 000 deltagare tillkomma. Det ovananförda bör delges regeringen. dels attutskottets hemställan under 39 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:11 39. beträffande en utvidgning av kapaciteten inomarbetsmarknads utbildningen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A229 yrkande 12 i motsvarande del samtmed anledning av propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Särskilda utbildningsinsatser inom dataområdet för kvinnor (mom. 40) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 57börjar med "Utskottet har" och på s. 58 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar i likhet med vad som sägs ifolkpartiets partimotion 1986/87: A229 att det inte sällan hävdas att den nyatekniken är ett särskilt hot mot kvinnornas sysselsättning, eftersom kvinnornai dag i hög grad finns bland dem som har rutinbetonade arbetsuppgifter.Datoriseringen ser ut att sprida sig snabbast till traditionellt kvinnligayrkesområden, och det är ett faktum att många av dessa kvinnor saknarhögre yrkesutbildning. Under sådana omständigheter skulle då kvinnorna tvingasbära en stor del av bördorna med den anpassningsprocess som övergången tillinformationssamhället innebär. Utskottet delar emellertid motionärernas åsikt attdatoriseringen lika väl kan ses som en möjlighet att bryta den könssegregeradearbetsmarknaden. Detta sker emellertid inte automatiskt utan det kräverkraftansträngningar, inte minst på utbildningssidan. Det är inte datoriseringeni sig utan dagens könssegregerade arbetsmarknad som utgör det största hotet motkvinnornas sysselsättning. Erfarenheterna av särskilda utbildningsinsatser inomdataområden för kvinnor förefaller också goda även om mycket återstår attgöra. Det bör uppdras åt regeringen att överväga ytterligare utbildningsinsatserav det slag det här gäller och återkomma till i frågan. dels att utskottets hemställan under 40 bortha följandelydelse: 40. beträffande särskilda utbildningsinsatserinom. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A229 yrkande 2 ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolor (mom.44) (), (), () och i (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 59 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuella delar"bort ha följande lydelse: Utskottet vill först med instämmande i vad som sägs i motionerna 1986/87:A221 (c). 1986/87:A239 (fp), 1986/87:A247 (fp) samt 1986/87:A275 ' (vpk) erinra om värdet av de resurser som folkhögskolorna fick för att ]54 anordnasärskilda kurser för arbetslös ungdom budgetåren 1979/80- 1985/86. AU1986/87:11 Folkhögskolorna skaffade sig därmed en stor kompetens och erfarenhetinom denna sektor. Av de utvärderingar som bl. a. gjorts av SÖ framgår attkursdeltagarna i mycket hög utsträckning stimulerats till fortsatta studieroch/eller gått bättre rustade ut på arbetsmarknaden och i många fall sedanockså fått stadigvarande anställning. har inemot 50 avlandets 125 folkhögskolor engagerat sig i verksamheten. Uppskattningsvis har ca10 000 ungdomar genomgått kurser av denna typ. Rekryteringen har skett isamverkan mellan syo-konsulenter, arbetsförmedlingar och föreningslivet.Folkhögskolorna har på skiftande sätt själva format kursernas innehåll isamarbete med eleverna och arbetsmarknadsorganisationerna. Utskottet delar motionärernas mening att det är angelägetatt folkhögskolan på nytt beviljas en särskild ram för kurser för arbetslösungdom /88 på . Detta bör finansieras genomianspråktagande av 6,3 milj. kr. av medlen för särskild arbetsmarknadsutbildning. dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följandelydelse: 44. beträffande kurser för arbetslös ungdom vidfolkhögskolor att med bifall till motionerna 1986/87: A221,1986/87:A235 och 1986/87:A247 samt med anledning av motion 1986/87:A275yrkandena 1 i motsvarande del och yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Kurser för arbetslös ungdom vid folkhögskolor (mom.44) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "aktuella delar" bortha följande lydelse: Utskottet vill med instämmande i motion 1986/87: A275 frånvänsterpartiet kommunisterna erinra om att de kurser som anordnas vidfolkhögskolorna för arbetslös ungdom är ett värdefullt inslag i arbetet med attbekämpa ungdomsarbetslösheten. Många ungdomar saknar grundkunskaper för attkunna gå vidare i sin yrkesutbildning. För sådana ungdomar och för ungdomar medavvisande inställning till studier är dessa kurser ett värdefullt komplementtill andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet hade anledning att uttala sig ifrågan (AU 1985/86:19) och utgick då ifrån att folkhögeskolekurser ävenfortsättningsvis skulle anordnas för de arbetslösa ungdomar som behöver detta.Riksdagen biföll utskottets förslag. Uppenbarligen har dock verksamheten minskat under året.Ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög, men AMS har inte erhållit några nyaresurser för folkhögskolan eller konivux-kurser för arbetslös ungdom. Det kanbefaras att länsarbetsnämnderna i alltför liten utsträckning kommer attutnyttja folkhögskolans kurser för arbetslös ungdom. Rörelsefolkhögskolans intresseorganisation () harförordat att folk högskolan på nytt beviljas en egen särskild ram för kurser för arbetslös 155 ungdom omförslagsvis för /88. Utskot- AU1986/87:11 tet delardenna bedömning. Finansieringen bör enligt utskottets mening ske genom att6,3 milj. kr. anvisas utöver vad regeringen föreslagit. anslagsfråganåterkommer utskottet i det följande. Utskottet anser vidare att statsbidragtill denna verksamhet bör utgå utan hinder av bestämmelserna i folkhögskoleförordningenoch förordningen om folkhögskolans undervis- Med vad ovan anförts tillgodoses även motionerna 1986/87:A221 (c), A235 (fp) och A247 (fp). dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följandelydelse: 44. beträffande kurser för arbetslös ungdom vidfolkhögskolor att med bifall till motion 1986/87:A275 yrkande 1 i motsvarande del och yrkande 2 samt med anledning av motionerna1986/87:A221, 1986/87:A235 och 1986/87:A247 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Särskilda informationsinsatser till arbetslösaungdomar (mom. 45) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 59 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till vad moderata samlingspartietanför i kommittémotionerna 1986/87: A258 och 1986/87:A260 om särskildainformationsinsatser till arbetslösa ungdomar. Trots de senaste årens någotförbättrade situation på arbetsmarknaden är de äldre ungdomarnas situationoförändrat svår. Ungdomar i åldern drabbas av arbetslöshet ialltför hög utsträckning. Liksom i ungdomslagen är flickor med "felaktig"utbildning eller avbrutna studier överrepresenterade bland 20-24-åringarna.Bland pojkarna är också inslaget högt av arbetslöshet som beror på otillräckligutbildning eller avbrutna studier. Det finns stor risk för att de ungdomar som efter lämnar ungdomslagen kan komma att utgöra ett växandearbetslöshetskollektiv . Det är ungdomar som genomgått desärskilda ungdomsåtgärdernas terapikedja och som inte harannat att välja på än fortsatt arbetslöshet med kontantersättning, socialbidrageller i bästa fall beredskapsarbete. Dessa ungdomar löper risk för att underlånga perioder tvingas stå utanför arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är det därför motiverat att satsapå att hjälpa dessa långtidsarbetslösa 20-24-åringar att finna en varaktig sysselsättning. Detta kan lämpligen ske via särskilt riktade informations- och stimulansinsat ser som ökar intresset bland dessa ungdomar för arbetsmarknadsutbildning. Anslaget till arbetsmarknadsutbildning bör därför öka med 2 milj. kr. för detta ändamål. Regeringen bör omgående återkomma till med riktlinjer om hur de förstärkta resurserna för arbetsmarknadsutbildning skall inriktas på arbetslösa 20-24-åringar med otillräcklig eller ingen yrkesutbildning. dels attutskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:11 45. beträffande särskilda Informationsinsatser tdlarbetslösa ungdomar attriksdagen med bifall till motion 1986/87:A260 yrkande 3 i motsvarande del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utbildning av vårdbiträden inom (mom. 50) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 62 sombörjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "kommunalaområdet" bort ha följande lydelse: I motionerna 1986/87:A249 av Margö m.fl. (vpk)och 1986/87:Ub229 av och () föreslås konkretaprogram för utbildning av den sociala personal och statligt stödtill utbildningen genom länsarbetsnämnderna. Utskottet konstaterar att en förutsättning för att täckadet ökande behovet av hemtjänst är tillgång på adekvat utbildad personal. I daghar endast cirka hälften av värdbiträdena inom utbildning förarbetsuppgifterna. Men detta innebär inte att den andra hälften av personalensaknar kunskaper för sitt arbete. Många som saknar den formella utbildningenhar en erfarenhetsbaserad kunskap som ibland undervärderas. Behovet av utbildning för personal kommer attbli ännu större än och därmed behövs det konkreta program för i vilkentakt personalen kan utbildas. Med den ekonomiska situation som för närvaranderåder i många kommuner finns en uppenbar risk för att en stor del avhemtjänstens personal inte kommer att få möjlighet till utbildning inomyrkesområdet. Utbildning för social hemtjänst bör därför i ökad omfattninggenomföras med statligt stöd genom länsarbetsnämnderna och i form avarbetsmarknadsutbildning. dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följandelydelse: 50. beträffande labUdning av vårdbiträden inom hemtjänstenatt med bifall till motion 1986/87:A249 och med anledning av motion1986/87:Ub229 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Medelsanvisning till Arbetsmarknadsutbildning (mom. 54) under förutsättning av bifall till reservationerna 47 och52 , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 63 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "riksdagensbifall" bort ha följande lydelse: i betänkandet har utskottet med anledning avförslag i motion 1986/87:A260 från moderata samlingspartiet avstyrktregeringens förslag beträffande särskilda medel - 25 milj. kr. - förorienterande datautbildning. Likaså harutskottet tillstyrkt förslag i samma motion om ökade insatser till AU1986/87:11 information som riktas till arbetslösa ungdomar. Yrkandena om medelsanvisningen i motionerna 1986/87:A229(fp) och 1986/87:A275 (vpk) avstyrks med hänvisning till ställningstagandena isakfrågorna i det föregående. Utskottet tillstyrker alltså moderata samlingspartietsförslag om en medelstilldelning för /88 om 2 327 milj. kr. dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse: 54. att med bifall till motion 1986/87:A260yrkande 3 i motsvarande del, med anledning av propositionen i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1986/87: A229 yrkande 12 i motsvarande del och1986/87:A275 yrkande 1 i motsvarande del för /88 tillArbetsmarknadsutbildning anvisar ett reservationsanslag av 2 . Medelsanvisning till Arbetsmarknadsutbildning (mom. 54) under förutsättning av bifall till reservation 48 och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 63 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "riksdagensbifall" bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet tillstyrkt föi-slageti motion 1986/ 87:A229 från om en utökning med 5 000 platser avkapaciteten inom arbetsmarknadsutbildningen. Utskottet tillstyrker alltså förslag om enmedelstilldelning för /88 om 2 475 milj. kr. somyrkandena om medelsanvisningen i motionerna 1986/87:A260 (m) och 1986/87:A275(vpk) avstyrks med hänvisning till ställningstagandena i sakfrågorna. dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse: 54. att med bifall till motion 1986/87:A229yrkande 12 i motsvarande del, med anledning av propositionen i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1986/87: A260 yrkande 3 i motsvarande del och1986/87:A275 yrkande 1 i motsvarande del för /88 tillArbetsmarknadsutbildning anvisar ett reservationsanslag av 2 . Medelsanvisning till Arbetsmarknadsutbildning (mom. 54) under förutsättning av bifall till reservation 51 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 63 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "bifall"bort ha följande lydelse: Utskottet har tidigare i betänkandet fillstyrkt förslageti motion 1986/ AU 1986/87:11 87:A275 kommunisterna omen medelsuppräkning med 6,3 milj. kr. avseende folkhögskolekurser för arbetslösungdom. Utskottet tillstyrker alltså kommunisternasförslag om en medelstilldelning för /88 om 2 356,3 milj. kr.samtidigt som yrkandena om medelsanvisningen i motionerna 1986/87:A260 (m) och1986/87:A229 (fp) avstyrks med hänvisning till ställningstagandena i sakfrågornai det föregående. dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse: 54. att med bifall till motion 1986/87:A275yrkande 1 i motsvarande del, med anledning av propositionen i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1986/87: A229 yrkande 12 i motsvarande del och1986/87:A260 yrkande 3 i motsvarande del för /88 till Arbetsmarknadsutbildninganvisar ett reservationsanslag av 2 356,3 milj. kr. Utredningom allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 55) (), (), ().Charlotte (), (), i (c) ochAnders G Högmark (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Likartade mofionsyrkanden" och på s. 66 slutar med"aktuella delarna" bort ha följande lydelse: Dagens arbetslöshetsförsäkring fyller inte de krav sommåste ställas. Den har alltmer förlorat sin karaktär av försäkring. Den andelav utbetalningarna som sker med offentliga medel har successivt ökat och uppgårnu till . Därav svarar arbetsmarknadsavgiften för . Resterande delbekostas med budgetmedel. Egenavgifterna är med få undantag låga för kassornasmedlemmar. En avsevärd del av de arbetslösa är över huvud taget inteersättningsberättigade från någon arbetslöshetskassa. En del av dessa fårkontant arbetsmarknadsstöd (KAS), . Andra fåringen ersättning alls. Nuvarande system för ersättning vid arbetslöshet bygger påprincipen att den arbetslöse skall ersättas för av inkomstbortfallet.Kostnadsutvecklingen har medfört att denna ersättningsnivå inte kan hållas.Den återkommande kritiken mot arbetslöshetsförsäkringen och urholkningen avdet ekonomiska skyddet visar på det nuvarande systemets brister. Staten får inte och kan inte frånsäga sig det socialaansvaret för dem som utan egen förskyllan drabbas av arbetslöshet. Samtidigtkan staten inte heller ensidigt bära kostnaderna för ett ständigt växandeförsäkringsskydd som till en del förorsakas av för höga löneavtal. Det är angeläget att skapa ett nära samband mellanparternas förhandlingsbord och utgifterna för att bekämpa arbetslösheten. Engenomgripande reformering av arbetslöshetsersättningen är därför nödvändig. Förnärvarande pågår ett utredningsarbete om arbetslöshetsersättningar- 159 na.Direktiven innebär dock att regeringen håller fast vid det nuvarande AU1986/87:11 systemet för ersättningarna med en uppdelning på en frivilligförsäkring och ett kompletterande stöd, KAS, på en väsentligt lägre nivå för deicke försäkrade. Utskottet ansluter sig till den gemensamma uppfattning somföreträds av moderata samlingspartiet, och , nämligenatt det bör införas en allmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Somredan sagts är det många som helt saknar ekonomiskt stöd vid arbetslöshet ochsålunda är hänvisade till socialhjälp eller endast har det begränsade skydd somKAS kan ge. Detta gäller särskilt kvinnor och ungdomar. Det ärotillfredsställande att en socialförsäkring som i stort sett i sin helhetfinansieras över statsbudgeten inte kommer alla till del på likvärdiga villkor. 1 det nya utredningsarbetet bör alltså tanken på en allmänarbetslöshetsförsäkring aktualiseras på nytt. En sådan försäkring skulle geett grundskydd på en rimlig nivå med möjlighet att bygga på med avtalsenligaeller enskilt tecknade försäkringar. I sammanhanget bör erinras om denmöjlighet till frivillig påbyggnad av den nuvarande arbetslöshetsförsäkringensom temporärt gällde . 1 sammanhanget skulle även några av de frågor som iregeringens direktiv behandlas knapphändigt eller inte alls kunna lösas. Dettagäller bl.a. ersättningsrätten för företagare och frågan om huruvida vård avegna barn i hemmet skall vara kvalificerande för ersättning. Vidare kanaktualiseras jämställdhetsaspekter på hithörande frågor. Med den föreslagna vidgningen av utredningsdirektiven böräven formen för utredningsarbetet breddas. Arbetet är anförtrottåt en ensamutredare. Det synes naturligt att det fortsatta arbetet och dessresultat förankras i en pariamentariskt sammansatt kommitté. Vad utskottet anfört med anslutning till motionerna1986/87:A229 (fp), 1986/87:A241 (m), 1986/87:A259 (m) och 1986/87:A266 (c) i deaktuella delarna bör bringas till regeringens kännedom. dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följandelydelse: 55. beträffande utredning om allmänarbetslöshetsförsäkring att med bifall till motionerna 1986/87:A229yrkande 21, 1986/87: A241, 1986/87: A259 yrkandena 11 och 12 samt 1986/87: A266som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utredning om allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 55-motiveringen) (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 65 börjar med "Likartade motionsyrkanden" och pås. 66 slutar med "aktuella delarna" bort ha följande lydelse: Det allmänna krav som kan ställas på enarbetslöshetsförsäkring är att den bör ha en utformning som är så rättvis ochgynnsam som möjligt för dem som drabbas av arbetslöshet. Som den bästalösningen framstår att alla typer av inkomstbortfall och oförmåga att skaffainkomst täcks av en enda socialförsäkring med en enhetlig administration.Kraven på en ny utredning om en allmäneller obligatorisk försäkring mot arbetslöshet i motionerna från AU1986/87-1] moderata samlingspartiet, och har intedenna principiella inriktning. Vad som förefaller mest angeläget förmotionärerna är deras gemensamma strävan att vältra över kostnaderna förförsäkringen på medlemskollektivet. De aktuella motionerna avstyrks. Ökad egenavgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen(mom. 56) (), (), () och (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 66 sombörjar med "Den pågående" och på s. 67 slutar med "redovisadedelarna" bort ha följande lydelse: Utvecklingen på arbetsmarknaden med enökad arbetslöshet och allt längre ersättningstider har inneburit attkostnaderna för kontantstödet vid arbetslöshet har kommit att utgöra en alltstörre andel av utgifterna för arbetsmarknadspolitiken. /76uppgick andelen till , hade den tredubblats. Jämsides med denna utveckling har de försäkrades andel avkostnaderna blivit allt lägre. När den senaste stora reformen av ersättningarnavid arbetslöshet genomfördes, , fastställdes att av kassornaskostnader skulle bestridas av det allmänna medan återstoden skulle täckas av deförsäkrades egenavgifter och avkastningen av kassornas fonder. Statens andelhar nu stigit till medan kassorna med få undantag kan fortsätta att ta utlåga avgifter. Utskottet delar uppfattningen i de föreliggande motionernaatt det är nödvändigt att i ersättningssystemet bygga in incitament förparterna att träffa löneavtal som inte orsakar onödiga kostnader för de egnakassorna genom ökande arbetslöshet. En åtgärd i det syftet är att sänka den delav försäkringen som finansieras med statsbidrag och arbetsgivaravgifter till1974 års nivå. Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram förslag till en pådetta sätt ändrad finansiering. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna1986/87:A229, 1986/ 87:A260 och 1986/87:A267 i aktuella delar bör regeringenunderrättas om. dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse: 56. beträffande ökad egenavgiftsfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87: A229 yrkandena 3 och 4 och1986/87: A260 yrkande 4 i motsvarande del samt med anledning av motion 1986/87:A267 yrkande 16 i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. 11 1986/87. Ökadegenavgiftsfinansiering av arbetslöshetsförsäk- AU 1986/87:11 ringen (mom. 56) och i (c)'anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 66börjar med "Den pågående" och på s. 67 slutar med "redovisadedelarna" bort ha följande lydelse: Enligt de ändrade statsbidragsregler som riksdagenenhälligt fattade beslut om skulle staten svara för av kostnaderna för ersättningarna vid arbetslöshet. Statens andel har dock stigit till 95 %.Detär därför knappast längre rimligt att kalla systemet för försäkring. Den statliga. . kostnadsandelen bör återställas till den nivå som har förutsatts, dvs. Regeringen bör få i uppdrag att ta upp överläggningar med de fackliga organisationerna och Arbetslöshetskassornas samorganisation härom. Vad utskottet med anledning av motionerna 1986/87:A267 (c)samt 1986/87:A229 (fp) och 1986/87:A260 (m) anfört bör regeringen underrättasom. dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följandelydelse: 56. beträffande ökad egenavgiftsfinansiering avarbetslöshetsförsäkringen att med bifall till motion 1986/87:A267 yrkande 16 i motsvarandedel samt med anledning av motionerna 1986/87:A229 . . yrkandena 3 och 4 och1986/87: A260 yrkande 4 i motsvarande del som sin mening ger.regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Dagpenningen inom arbetslöshetsförsäkringen (mom. 57) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "1 de" och på s. 68 slutar med "följandeavsnitt" bort ha följande lydelse: I ett föregående avsnitt redovisas behovet av engenomgripande reforme ring av ersättningssystemet med sikte på införande av en allmän arbetslös hetsförsäkring. Med anledning härav bör ersättningsnivån anpassas så att en smidig övergång kan ske till en allmän försäkring med möjlighet till frivilliga tilläggsförsäkringar. En konsekvens av detta synsätt är aft nuvarande' dagpenning om . bör behållas som högsta belopp. Regeringens förslag till lagändring med höjning av dagpenningen till ; bör sålunda avslås.av .. Såsom föreslås av moderata samlingspartiet i motion1986/87: A259 bör det redan nu bli möjligt för parterna på arbetsmarknaden attta ett större ansvar för arbetslöshetsförsäkringen genom att de kommer överensom en frivillig anordning i form av tilläggsförsäkring ovanpå grundskyddet frånarbetslöshetskassorna. Det bör på denna väg vara möjligt att få ett förbättratskydd vid arbetslöshet . Detta kan finansieras antingen på sättparterna kommer överens om eller genom medlemsavgifter. Den föreslagna ordningen innebär att nuvarande högstadagpenning, , i fortsättningen blir högsta statsbidragsgrundande belopp. härtillbör 17 § lagen om arbetslöshetsförsäkring ändras. Regeringen bör AU1986/87:1' lägga fram förslag härom liksom om erforderliga ändringar istatsbidragsreglerna. Med det anförda tillgodoses i det väsentliga förslaget omen avgiftsfinansierad höjning av dagpenningen i motion 1986/87:A267 (c). dels att utskottets hemställan under 57 bort ha följandelydelse: