bet · GA01LU20 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet förordar således att i föreningslagen införs enbegränsning av möjligheterna att i föreningens stadgar ta in föreskrifter omatt styrelseledamöter skall utses på annat sätt än genom val på stämman. Meddet anförda tillstyrker utskottet således bifall till motion L112 yrkande 1 idenna del. Principen om att medlemmarna skall tillsättastyrelsemajoriteten bör vara vägledande även när det gäller bostadsrättsföreningar.En regel härom kan emellertid inte utan ytterligare utredning tas in ibostadsrättslagen eftersom det har ansetts legitimt att en styrelsemajoritetunder en övergångstid företräder stiftarna och andra utomstående. Frågan om attbegränsa bör dock övervägas i samband med den pågående översynen avbostadsrättslagen. Enligt utskottets mening bör det i sammanhanget ocksåövervägas om inte en sådan styrelses möjlighet att fatta beslut, om t. ex.fastighetsförvaltning och andra ekonomiska frågor som binder kommande stämmoroch styrelser, bör begränsas. Vad utskottet sålunda anfört om reglerna omstyrelseval i bostadsrättsföreningar bör med bifall till motion L112 yrkande 3ges regeringen till känna. En ytterligare förutsättning för att den grundläggandedemokratiska prägeln på föreningarna skall bestå är som anförs i motionen att medlemmar na själva ges det avgörande inflytandet över stadgeändringar. Denna princip bör fastläggas i föreningslagen. Utskottet anser att undantag frän denna regel bör kunna göras endast i de fall stadgarna innehåller föreskrifter om regeringens godkännande i vilka fall någon risk för missbruk i praktiken inte föreligger och i de fall stadgeändringar i en lokalorganisation förutsätter huvudorganisationens godkännande. Sistnämnda regel bör lämpligen kunna knytas till den tidigare förordade definitionen av en ekonomisk centralföre ning. I övrigt bör det inte vara möjligt att i stadgarna ta in föreskrifter omatt stadgeändringar måste godkännas av utomstående. För att förhindra att denna regel kringgås bör det inte heller vara möjligt att ge en viss medlem - 17 2 1986/87. Ssa/nl. t. ex. enkommun eller ett aktiebolag - vetorätt mot stadgeändringar. Andra nj 1986/«7-20villkor för stadgeändringar, som t. ex. hårdare majoritetskrav än det som angesi föreningslagen, bör i likhet med vad som föreslås i propositionen även ifortsättningen vara tillåtna. Med det anförda förordar utskottet attmotionärernas förslag till regler om stadgeändringar tas in i föreningslagen.Dessa regler bör som förordas i motionen gälla endast för föreningar somregistreras efter ikraftträdandet av den nya föreningslagen. Utskottettillstyrker således bifall till motion L112 yrkande 1 i denna del. I linje meddetta ställningstagande bör även reglerna om stadgeändringar i bostadsrättslagenändras i enlighet med motionärernas önskemål. Utskottet tillstyrker såledesbifall även till motion L112 yrkande 2. dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort ha följandelydelse: attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L112 yrkande 1 i denna del dels antar6 kap. 1 § samt 7 kap. 1 och 14 §§ förslaget till lag om ' ekonomiskaföreningar med den ändringen att lagrummen erhåller i bilaga 2som Motionärernas förslag betecknade lydelse, dels beslutar att i 1kap. lagförslaget införa ytterligare en paragraf, 5 §, med i bilaga 2 somMotionärernas förslag betecknade lydelse. 3, Översyn av bostadsrättslagen (mom. 3) (), (), (), () och () anser - under förutsättningav bifall till reservation 2 - att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffandeöversyn av bostadsrätislagen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L112 yrkande 3 som sin meninggerregeringen till känna vad utskottet anfört om översyn av bostadsrättslagen. Effektivare revision (mom. 4) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.10 med "Frågan om" och slutar på s. 11 med "motion L113"bort ha följande lydelse: Som är nämnt tidigare infördes regler om effektivarerevision i aktiebolag och sådana företag som omfattas av årsredovisningslagen(prop. 1984/85:30, LU 1984/85:13). Reglerna innebar bl.a. att revisorers granskningsskyldigheti fråga om skatter och avgifter utvidgades. I en till utskottets betänkande fogad reservation (m, c) riktades kritik mot förslaget iden delen, varvid framhölls att starka skäl talade mot den föreslagnautvidgningen av revisorers granskningsskyldighet. Utskottet delar denuppfattning som framfördes i reservationen och anser att dessa skäl talar ävenmot den nu föreslagna lagstiftningen. I linje med den inställning utskottet givit uttryck för vid tidigare 18 behandlingi av revisionsfrågor (se t. ex. LU 1981/82:38) vill LU 1986/87:20 utskottet sålunda framhålla att en förutsättning för att en revisor skall kunna utföra sitt granskningsarbete - i medlemmarnas såväl som de anställdas, borgenärernas och det allmännas intressen - är att det råder ett förtroende fullt förhållande mellan företagsledningen och revisorn. Några åtgärder som kan rubba detta förhållande bör inte genomföras utan att starka skäl föreligger. Enligt utskottets mening innebär de nu föreslagna reglernaom ökad granskningsskyldighet uppenbara risker för att företagsledningensförtroende för revisorn skadas. Förutom återverkningar på samarbetet dememellan finns det risker för att andra negativa effekter uppkommer. Utskottet vill vidare framhålla att en anmärkning iårsredovisningen om att företaget underlåtit att inbetala skatter och avgifterpå grund av bristande likviditet kan medföra allvarliga återverkningar påföretagets anseende. Den förskjutning av tyngdpunkten i granskningsarbetet somförslaget i den här delen innebär är som utskottet ser det inte heller förenligmed principen om att revisorn skall iaktta flera olika intressen. Härtillkommer att revisorn har viss skyldighet att granska företagensrutiner på skatte- och avgiftsområdet och att man från revisorernas egen sidatagit initiativ till att utveckla detta revisionsarbete. Enligt utskottetsmening kan det för övrigt ifrågasättas huruvida en anmärkning irevisionsberättelsen om att företaget -kanske - brustiti sina åligganden över huvud taget har någon vettig funktion att fylla när detgäller ätt garantera att betalningsskyldighet fullgörs i rätt tid. Vad härefter angår de i propositionen föreslagna reglernaom ökad upplysningsskyldighet gentemot den som leder förundersökning i.brottmålvill utskottet framhålla att revisor redan enligt gällande lagstiftning kantvingas lämna upplysningar under förundersökning i brottmål, nämligen dåförundersökningen framskridit så långt att någon skäligen kan misstänkas förbrott; se 23 kap. 13 § . Att, som regeringens förslag innebär,göra ytterligare inskränkningar i tystnadsplikten för revisor bör enligtutskottets mening inte komma i fråga. En revisors möjligheter att effektivtfullgöra sina uppgifter bygger nämligen ytterst på att företagsledningen harförtroende för revisorn och kan lita på att denne inte för vidare vad hanerfarit under utövande av sitt uppdrag. Som framhålls i motion Ll 13 kaneffekten av den föreslagna upplysningsplikten bli att företagsledningen istället väljer att diskutera skatteproblem med utomstående konsulter och attrevisorsfunktionen därmed försvagas. Enligt utskottets mening finns det således starka skäl somtalar mot att göra ytterligare ingrepp i den tystnadsplikt som gäller förrevisorn. Utskottet vill också påpeka att den föreslagna upplysningsplikteninte förutsätter att någon förundersökning inletts mot det företag som revisorngranskat. Som förslaget utformats kan nämligen polis eller åklagare hörarevisorn så fort det pågår en undersökning och oavsett om denna har någonberöringspunkt med revisorns uppdrag eller inte. Regeringens förslag är såledeslångtgående, och det inger enligt utskottets mening starka betänkligheter frånrättssäkerhetssynpunkt. Vad vidare angär de föreslagna reglerna om länsstyrelsensmöjlighet att tillsätta kvalificerade revisorer vill utskottet endast hänvisa till att något 19 behovhärav inte redovisats i propositionen. Hj 1986/87'20 Vad slutligen gäller den föreslagna regeln omanmälningsskyldighet vid förtida avgång vill utskottet framhålla att det ärangeläget att revisorn har en oberoende ställning och att garantier finns föratt han inte utsätts för otillbörliga påtryckningar. Att revisor så fort hanavgår i förfid skall behöva anmäla detta till och lämna enredogörelse för sin granskning innebär en byråkratisk ordning som kan leda tillnegativa konsekvenser. Utskottet vill i sammanhanget särskilt påpeka att det avlagförslaget inte framgår vilka åtgärder en sädan anmälan skall föranleda frånlänsstyrelsens sida men det kan antas att kommer att agera pånågot sätt -t. ex. genom att utse offentlig revisor. Förslaget kan såledesföranleda helt opåkallade ingripanden från myndigheternas sida i ett företagsverksamhet. En sådan ordning kan utskottet inte ställa sig bakom. Med hänvisning till vad som sålunda har anförts anserutskottet sammanfattningsvis att reglerna om effektivare revision inte bör tasin i föreningslagen. Utskottet tillstyrker således bifall till motion L113 ochavstyrker bifall till propositionen i denna del. dels att utskottets hemställanunder mom. 4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande effektivare revision attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L113 dels avslår 8 kap. 6 § förslagettill lag om ekonomiska föreningar, dels antar 8 kap. 8,13 och 16 §§lagförslaget med den ändringen att paragraferna erhåller i bilaga 4 somReservanternas förslag betecknade lydelse. Förslaget till lag om införande av lagen om ekonomiska föreningar (mom. 7) (), (), (), () och () anser - under förutsättningav bifall till reservation 2 - att utskottets hemställan under mom, 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffande/öw/ager till lag om införande avlagen om ekonomis ka föreningar attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L112 yrkande 1 i denna del antar det ipropositionen framlagda förslaget till.lag om införande av lagen (1987:000) omekonomiska föreningar med den ändringen att i förslaget införs ytterligare enparagraf, 11 a §, med i bilaga 2 som Motionärer/ias förslag betecknade lydelse. Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (mom.8) (), (), (), () och () anser- under förutsättning avbifall till reservation 2 - att utskottets hemställan under mom, 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffandeförslaget till lag om ändring i bostadsrätislagen attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L112 yrkande 2 dels antar ny med ibilaga 2 som Motionärernas förslag betecknad lydelse av 62 § LU 1986/87:20bostadsrättslagen (1971:479), dels antar sådan ändring av ingressen till det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen(1971:479) som föranleds härav, dels ock antar förslaget till lag om ändring ibostadsrättslagen i övrigt med den ändringen att punkt 4 iövergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 2 som Motionärernas förslagbetecknade lydelse. Effektivare revision (mom, 4) och (båda c) anför: infördes lagregler om effektivare revision iaktiebolag och i sådana företag som omfattas av årsredovisningslagen (prop.1984/85:30, LU 1984/ 85:13). De nya reglerna innebar bl. a. att revisorernasgranskningsskyldighet gällande skatter och avgifter utvidgades avsevärt. I en till utskottets betänkande fogad reservation (m, c)avstyrktes förslaget om denna utvidgning av granskningsskyldigheten. Vidvoteringen i kammaren stöddes reservationen även av , som ej var representerat i lagutskottet. I reservationen framhölls att en revisor skall iakttasåväl aktieägarnas som de anställdas, borgenärernas och det allmännasintressen. För att kunna fullgöra sitt granskningsarbete fordras att det råderett förtroendefullt samarbete mellan företagsledning och revisorn. Som ettviktigt motiv för avslag angavs i reservationen att den utvidgadegranskningsskyldigheten skulle kunna få negativa återverkningar på dettasamarbete. Vidare anfördes att en anmärkning i revisionsberättelsen om attföretaget underlåtit att betala in skatter och avgifter på grund av bristandelikviditet skulle kunna medföra allvarliga återverkningar på företagetsanseende. Sammanfattningsvis konstaterades i reservationen att detfanns starka skäl mot den föreslagna utvidgade granskningsskyldigheten, som förövrigt avstyrkts av nästan samtliga remissinstanser. Vi vidhåller de principiella synpunkter på revisorernasuppgifter som angavs i nämnda reservation. Eftersom det dock finns starka skälför att reglerna om revisors skyldigheter är lika i aktiebolag och i ekonomiskaföreningar liksom i företag som omfattas av årsredovisningslagen har vi underutskottsbehandlingen inte motsatt oss ett införande i lagen om ekonomiskaföreningar av de i propositionen föreslagna reglerna. 1 Förslag till LU 1986/87:20 Lag omekonomiska föreningar Bilaga l Härigenom föreskrivs följande. 1 § En ekonomisk förening har till ändamål att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhet i vilken medlemmar na deltar 1. som konsumentereller andra förbrukare, 2. somleverantörer, 3. med egenarbetsinsats, 4. genom attbegagna föreningens tjänster, eller 5. på annatliknande sätt. För en ekonomisk förening är utmärkande att den uppfyllersärskilda villkor i fråga om rätten till medlemskap, rösträtt ochöyerskottsutdelning. Om detta föreskrivs i 3, 7 och 10 kap. 2§ En ekonomisk förening skall registreras. Sedan föreningen har registrerats kan den förvärvarättigheter och ikläda sig skyldigheter samt föra talan inför domstolar ochandra myndigheter. En förening som har till ändamål att främja medlemmarnasekonomiska intressen genom annan ekonomisk verksamhet än som avses i 1 § förstastycket kan inte förvärva rättigheter eller ikläda sig skyldigheter eller föratalan inför domstolar eller andra myndigheter, om inte annan lag medger det, 3 § För enekonomisk förenings förpliktelser svarar endast föreningens tillgångar, Itillgångarna inräknas insatser och avgifter som har fört"allit tillbetalning, även om de ännu inte har betalts. 4 S Äger enekonomisk förening så många aktier eller andelar i en svensk eller utländskjuridisk person att den har mer än hälften av rösterna för samtliga aktiereller andelar, är den ekonomiska föreningen modertörening och den andrajuridiska personen dotterföretag. Äger ett dotterföretag eller äger enmoderförening och ett eller flera dotterföretag tillsammans eller äger fleradotterioretag tillsammans sä många aktier eller andelar i en juridisk personsom har sagts, är även sistnämnda juridiska person dotterföretag tillmoderföreningen. Har en ekonomisk förening i annat fall på grund av aktie-eller andels-innehav eller avtal ensam ett bestämmande inflytande över enjuridisk person och en betydande andel i resultatet av dess verksamhet, är denekonomiska föreningen moderförening och den juridiska personen dotterföretag. utgör tillsammans en koncern. Bildandet av en ekonomisk förening 1 § En ekonomisk förening skall ha minst fem medlemmar.Antalet med-lenmiar fär dock vara tre eller fyra. om minsl tre medlemmar ärekonomiska föreningar eller andra föreningar som är alt anse som juridisk;ipersoner. Medlemmarnaskall anta stadgar saml välja styrelse och revisorer. 2 § Föreningens stadgar skall ange Hj 1986/8720 1. föreningensfirma, Bilaea 1 2. den ort iSverige där föreningens styrelse skall ha sitt säte, 3. ändamålet medföreningens verksamhet och verksamhetens art, 4. den insats medvilken varje medlem skall delta i föreningen, hur insatserna skall fullgörassamt i vad mån en medlem får delta i föreningen med insats utöver vad han ärskyldig att delta med, 5. för det fallatt regelbundna eller på särskilt beslut om uttaxering beroende avgifter tillföreningen skall förekomma, avgifternas belopp eller de högsta belopp tillvilka de får bestämmas, 6. antalet ellerlägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuellasuppleanter, tiden för deras uppdrag samt, om någon av dem skall utses på annatsätt än som anges i denna lag, hur det i så fall skall ske, 7. för det fallatt fullmäktige enligt 7 kap, 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur deskall utses och tiden för deras uppdrag, 8. inom vilken tidoch hur föreningsstämma skall sammankallas samt hur andra meddelanden skallbringas till medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom, 9. vilka ärendensom skall förekomma pä ordinarie stämma, 10. vilken tid föreningens räkenskapsårskall omfatta, 11. grunderna för fördelning avföreningens vinst samt hur man skall förfara med föreningens behållnatillgångar när föreningen upplöses, samt 12. för det fall att förlagsinsatsersom avses i 5 kap. skall förekomma, vad som skall gälla därom. 3 § Föreningen skall anmälas för registrering senast sexmånader efter det att beslut fattades om att bilda den. Om föreningen enligt stadgarna eller enligt beslut som harfattats vid sammanträde med medlemmarna inte skall börja sin verksamhet förränvisst villkor har uppfyllts, räknas tiden för anmälan för registrering istället från den tidpunkt då villkoret är uppfyllt. Registrering får inte skeföre denna tidpunkt. Frågan om föreningens bildande har fallit, om anmälan förregistrering inte skett inom den tid som anges i första eller andra stycket eller om registreringsmyndigheten genom beslut som vunnit laga kraft har avskrivit sådan anmälan eller vägrat registrering. Styrelseledamöterna svarar solida- > riskt föråterbetalningen av insatser eller avgifter jämte uppkommen avkastning, medavdrag för kostnader på grund av åtgärder som avses i 4 § första stycket. 4 § Utan hinder av I kap. 2 § andra stycket fär styrelsenföre registre ringen föra talan i mål rörande föreningens bildande och även i övrigt vidta åtgärder för att erhålla utfästa insatser eller avgifter. Om en förpliktelse uppkommer genom en åtgärd päföreningens vägnar före registreringen, svarar de som har beslutat ellerdeltagit i åtgärden solidariskt för förpliktelsen. Vid registreringen övergåransvaret på föreningen, om förpliktelsen har tillkommit efter det attföreningen . Har före registreringen ett avial för föreningen slutitsmed en medkon-trahent som visste att föreningen var oregistrerad kan denne,såvida inte annat följer av avtalet, frånträda detta endast om frågan omföreningens bildande har fallit enligt 3 S tredje stycket. Om medkontrahenteninte visste att föreningen var oregistrerad, kan han frånträda avtalet innanföreningen har registrerats. 3 kap.Föreningens medlemmar m. m. LU 1986/87:20 1 § En ekonomisk förening fär inte vägra någon inträdesom medlem, om Bilaga 1 det inte finns särskilda skäl för vägran med hänsyn till arten eller omfatt ningen av föreningens verksamhet eller föreningens syfte eller annan or sak. Styrelsen skall pröva en ansökan om inträde, om inte annatföljer av stadgarna. I stadgarna får föreskrivas att inträdesansökan skallgöras skriftligen och att ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandensbevittnade namnunderskrift. 2 § Den som genom bodelning, arv eller testamente harförvärvat en medlems andel har rätt att efter anmälan inträda som medlem i föreningen, om inte annat föreskrivs i stadgarna. Anmälan om inträde skall, vid förvärv av en avlidenmedlems andel, göras senast efter dödsfallet eller vid den senaretidpunkt då dödsboets avgång ur föreningen inträffar enligt 5 §. I annat fall än som sägs i andra stycket skall anmälangöras senast efter det att andelen vid bodelning har lagts ut påandra makens lott. Ansöker förvärvaren inte om inträde , skallmedlemmen därmed anses ha sagt upp sig till utträde. Förvärvaren har i sådantfall den rätt som tillkommer en avgången medlem enligt 4 kap. 1 §, med denskyldighet som följer av 4 kap. 2.§, 3 § Den som genomöverlåtelse har förvärvat en medlems andel skall ansöka om inträde i föreningeninom därefter. Om han antas, inträder han som medlem i överlåtarensställe. Ansöker han inte om inträde inom föreskriven tid eller avslås hansansökan, skall överlätaren därmed anses ha sagt upp sig till utträde.Förvärvaren har i sådant fall den rätt som tillkommer en avgången medlem enligt4 kap. I §, med den skyldighet som följer av 4 kap, 2 §, 4 § En medlem harrätt att säga upp sig till utträde ur föreningen. I stadgarna får föreskrivasatt en uppsägning skall göras skriftligen och att uppsägningshandlingen skallvara försedd med medlemmens bevittnade namnunderskrift. 1 stadgarna får även föreskrivas att uppsägning inte färgöras förrän , högst , från inträdet. Tiden får utsträckastill högst , om registreringsmyndigheten medger det. Föreskrifter istadgarna om att uppsägning får göras först gäller inte ifall som avses i 7 kap. 15 § tredje stycket och 12 kap. 4 § andra stycket. En medlem får uteslutas ur föreningen på sådan grund somanges i stadgarna. Föreningsstämman skall besluta om uteslutningen, om inteannat föreskrivs i stadgarna. 5 § Avgång ur föreningen sker, utom i fall som avses i 7kap. 15 § tredje stycket och 12 kap. 4 S andra stycket, vid utgången av det räkenskapsår som slutar näst eller den , högst , som har bestämts i stadgarna, sedan medlemmen har sagt upp sig till utträde eller uteslutits eller nägon annan omständighet som föranlett avgången har inträffat. En medlem som har uteslutits ur föreningen förlorar genastsin rätt alt delta i överläggningar och beslut om föreningens angelägenheter. 6 § Styrelsen skall föra en medlemsförteckning. Denna skall innehålla LU1986/87:20 uppgift om Bilaga 1 1. varje medlemsnamn och postadress samt det antal medlemsinsatser med vilket han deltar iföreningen, 2. det sammanlagdabeloppet inbetalda medlemsinsatser enligt den senast fastställdabalansräkningen, samt 3. summorna avmedlemsinsatsbelopp som efter utgången av det räkenskapsår balansräkningenavser har återbetalats eller högst skall återbetalas enligt 4 kap. 1 och 3 §§och om tiden för återbetalningarna. Medlemsförteckningen kan bestå av betryggande lösblads-eller kortsystem. Den kan ocksä föras med automatisk databehandling eller påannat liknande sätt. Medlemsförteckningen skall hållas tillgänglig hosföreningen för var och en som vill ta del av den. Varje medlem har rätt att på begäran fä skriftlig uppgiftav föreningen om sitt medlemskap och om de insatser som han har betalt in. 1 § När en medlem har avgått har han rätt att sex månaderefter avgång en få ut sina inbetalda medlemsinsatser. Beloppet får dock inte överstiga vad som belöper på honom i förhållande till övriga medlemmar av för eningens egna kapital enligt den balansräkning som hänför sig till tiden för avgången. Vid beräkningen av föreningens egna kapital skall bortses från reservfonden, uppskrivningsfonden och förlagsinsatserna. Den avgångne har vidare rätt att i samma ordning somövriga medlemmar få ut vad som belöper pä honom av beslutad vinstutdelning. i likvidation frånavgången eller meddelas beslut om att försätta föreningen ikonkurs, skall den avgångnes rätt att få ut medlemsinsatser bedömas enligtgrunderna för reglerna om skifte av föreningens tillgångar. En medlems rätt enligt första-tredje styckena kanbegränsas i stadgarna. Detta gäller dock inte i sådana fall som avses i 7 kap.15 § tredje stycket eller 12 kap. 4 § andra stycket. 2 § Om föreningenförsätts i konkurs på en ansökan som har gjorts frän en medlemsavgång, är denne skyldig att betala tillbaka vad han har fått ut av sinamedlemsinsatser i den mån det behövs för att föreningens skulder skall kunnabetalas, 3 S En medlem,som deltar i föreningen med högre insatsbelopp än han är skyldig att delta med,har rätt att efter uppsägning få ut överskjutande belopp utan att avgå urföreningen. Beträffande uppsägningen samt medlemmens rätt att få ut detuppsagda beloppet och hans skyldighet att betala tillbaka vad han har fått uttillämpas 1 och 2 §§ samt 3 kap. 4 § första stycket. Sexmänadersfristen enligtI § skall därvid räknas från utgången av det räkenskapsår som sedanuppsägningen har gjorts slutar näst eller den , , som har bestämts i stadgarna. 1 § En ekonomisk förening kan i stadgarna föreskriva att,utöver vad som följer av 2 kap, 2 S första stycket 4, kapital får tillskjutasgenom