bet · GA01UbU2 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet har i det föregående vid behandlingen av motion1985/ 86:Ub214 yrkande 1 behandlat frågan om etik i skolan. Utskottet är inte berett att med anledning av förevarandemotioner förorda ändringar i läroplanen avseende ämnet religionskunskap. De bördärför avslås av . I ett parmotioner framställs yrkanden om en utvärdering avseende ämnet UbU 1986/87:2religionskunskap. Med hänvisning till bl. a. att beslut om ny läroplanför innebar att ämnet skulle integreras med andraorienteringsämnen, men saititidigt fick en särställning bland orienteringsämnenamed ett i timplanebestämmelserna angivet utrymme hemställs i motion 1985/86:Ub267 (fp) att av regeringen begär en utvärdering av vilken inverkanden nya läroplanen har fått-på ämnet religionskunskap. Enligt motion 1985/86:Ub260 (fp) yrkande 2 bör SÖ utvärdera religionsämnets ställning inomgrundskolan med betoning på såväl lärarnas ämneskompetens som kunskapsnivån hoseleverna. Mot bakgrund av vad som anförs i motionerna finnerutskottet skäl att framhålla att ämnet religionskunskap självfallet skall hadet iitrymme inom ramen för de samhällsorienterande ämnena söm läroplanen angeroch utskottet i det föregående har redovisat. Utskottet vill erinra om att kunskaperom kristendomen innebär kunskaper om det svenska kulturarvet. I takt med attSverige blir ett mångkulturellt samhälle ökar emellertid också vikten av att hagoda kunskaper om andra kulturers religioner. Utskottet erinrar om att det ingår i SÖ:s reguljärauppgifter att följa utvecklingen av undervisningen i och utvärderaden samt ta initiativ till förändringar, om det bedöms vara påkallat. Utskottetanser mot denna bakgrund inte alt med anledning av de nu behandlademotionerna skall begära att regeringen i särskild ordning föranstaltar om enutvärdering i enlighet med motionärernas krav. Vad gäller påtalade brister i lärarnas kompetens för'undervisning i religionskunskap har utskottet tidigare behandlat av motionärerframförda förslag om ökade utbildningsinsatser i bl.a. religionskunskap (UbU1984/ 85:15 och 1985/86:13). Med hänvisning bl. a. till att religionskunskap ärett av regeringen prioriterat ämne avstyrktes motionerna. har beslutat öm ny lärarutbildning förgrundskolan (prop. 1984/85:122, UbU 1984/85:31, rskr. 1984/85:366). Förnärvarande pågår planeringen av den utbildningen. Utskottet utgår från attansvariga utbildningsmyndigheter härvid beaktar de speciella problem iavseende på ämnesmetodiken som förefaller sammanhänga med undervisningen i religionskunskap. Med det anförda avstyrker utskottet mofionerna 1985/86:Ub260 yrkande 2 och 1985/86: Ub267. Även i motion 1985/86: Ub248 (m) framhålls attkristendomen i skolan måste återfå en starkare ställning. Motionärerna föreslåratt vaije elev skall erbjudas möjlighet att samtala med en skolpräst. Denne kanockså genom att medverka i undervisningen ge stöd åt läraren ireligionskunskap. I motionen yrkas att skall göra ett uttalartde ombehovet att tillsätta skolpräster. Genom medverkan i skolan av kristna och andra ideellaföreningar och genom frivilliga insatser av föreningsledare samt genomverksamhet bedriven av kyrkan och frikyrkorna riktad till skolan bör syftetmed motionens yrkande kunna bli tillgodosett. Utskottet avvisar därmed tankenatt skolmyndighet skall kunna tillsätta skolpräst. Med det anförda avstyrksmotio- Modernaspråk UbU 1986/87:2 I motion 1985/86: Ub281 (m) erinras om beslutår om ny läroplan för (prop. 1978/79:180, UbU 1978/79:45,rskr. 1978/ 79:422). Beslutet innebar bl. a. att alternativkurserna i B-språk(tyska och franska) skulle avskaffas som den nya läroplanen infördes.Motionärerna pekar pä att som sin mening gav regeringentill känna att B-språk skulle garanteras samma resurser som tillkom /82. Det finns nu enligt motionärerna anledning att göra enutvärdering av vad som hänt med undervisningen i tyska och franska pägrundskolans högstadium och vilka effekter förändringen fått på språkundervisningeni gymnasieskolan. I utvärderingen bör också ingå en kartläggning av hur den avriksdagen beslutade resurstilldelningen till B-språken har använts. Utskottet har inhämtat att det inom SÖ pågår enutvärdering av undervisningen i B-språk som tar sikte på såväl den pedagogiskasituationen som resurstilldelningen. Resultatet av utvärderingen beräknasföreligga . Då' motionärernas yrkande är tillgodosett genom den av SÖredan vidtagna åtgärden bör motionen avslås av . I motion 1985/86: Ub301 (m) framförs förslag till en radåtgärder för att stärka språkens ställning i det svenska skolväsendet.Motionärerna hänvisar till att ett litet land som är mycket beroendeav handel och andra kontakter, inte minst kulturella, med andra länder. Engrundförutsättning för sådana kontakter är goda kunskaper och färdigheter ifrämmande språk. Motionärerna ser en tendens till att språkens ställning försämras.Som ett led i att förbättra språkundervisningen bör det enligt motionen bl.a.anordnas försöksverksamhet med annat nybörjarspråk än engelska, försök medB-språk i årskurs 6, försök med utökat timtal för tillval av språk påhögstadiet och försök med C-språk på högstadiet. Sammanfattningsvis hemställsatt hos regeringen begär förslag till hur språkens ställning skallstärkas i grundskola och gymnasium (yrkande 2). Utskottet behandlade utföriigt ettlikartat motionsyrkande (mot. 1985/86:1868, UbU 1985/86:1 s. 7 f.). Yrkandetavstyrktes av utskottet med hänvisning till ett antal åtgärder som vidtagitsför att stärka språkens ställning i skolan. Utskottet pekade bl.a. på pågåendeoch planerad försöksverksamhet med franska som första främmande språk i grundskolanoch försök med engelskspråkig undervisning vid vissa gymnasie-. skolor samtverksamheten med utlandskurser för lärare. Utskottet hänvisar återigen till de särskilda verksamhetersom pågår i syfte att främja språkundervisningen i skolan. Utskottet instämmeri motionärernas principiella syn på betydelsen av gedigna språkkunskaper ochutgår från att berörda skolmyndigheter och regeringen väger in argument av denart som anförts i motionen vid prövning av förslag som syftar till att stärkaspråkens ställning. Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till vadutskottet anförde i . sitt betänkande 1985/86:16 (s. 26 f.) i anledning avmotionsledes framförda förslag om förstärkning av språkundervisningen igymnasieskolan. Med hänvisningtill vad utskottet redovisat i frågan avstyrks motionen. Vissaandra ämnen UbU 1986/87:2 Ämnet maskinskrivning behandlas i motion 1985/86: Ub203(fp). Motionärerna anför att ämnet är obligatoriskt, men saknar föreskrivetantal timmar. En integrering förutsätts ske med andra ämnen. Motionärernamenar att detta i praktiken visat sig ganska svårt att genomföra. Medhänvisning till användningen av datorer i undervisningen bör alla elever föreanvändandet av en dator lära sig skriva maskin enligt touchmetoden. Den nuvarande ordningen för undervisning imaskinskrivning tillstyrktes av ett enigt utbildningsutskott i samband medriksdagens beslut om ny läroplan för (UbU 1978/79:45).Föreskrifter om undervisningen i ämnet ges i Lgr 80 (s. 150 f.). Utskottet harerfarit att SÖ avser att ta fram ett servicematerial för ämnet maskinskrivning.Motionen bör med hänvisning till det anförda avslås av . I ett par motioner framförs önskemål om ökad undervisningi teckenspråk. Enligt motion 1985/86: Ub216 (m) bör besluta attundervisning i teckenspråk som hemspråk skall vara statsbidragsberättigad.Motionärerna avser undervisning för hörande barn till döva föräldrar.Motionärerna anför bl.a. att statsbidrag utgår till mycket små och uddaspråk, medan så ej är fallet beträffande teckenspråk. I motion 1985/86: Ub828(s) behandlas situationen för sådana utvecklingsstörda som saknar tal. I alltstörre omfattning ingår teckenspråksinlärning i tränings- ochverksamhets-träningsskolan för hörande, språklösa utvecklingsstörda elever.Genom att de kan kommunicera med omgivningen får de möjlighet att uttrycka sinakänslor och behov. ökar deras självkänsla. Med hänvisning till attalla som kommer i kontakt med dessa elever borde kunna teckenspråk begärs imotionen ett uttalande av om behovet av att de hörsel-handikappadesteckenspråk ingår som obligatoriskt ämne i läroplan (yrkande 1). Utskottettar först ställning till förslaget i motion 1985/86: Ub216. Mot bakgrund av en i mofionen antydd jämförbarhet mellanhemspråk och teckenspråk, på vilken motionärerna synes grunda kravet på ett sy stem för statsbidrag till teckenspråksundervisning som överensstämmer med vad som gäller för hemspråksundervisningen, vill utskottet i korthet erinra om vad i innehållsmässigt avseende gäller för undervisningen i hemspråk. I läroplanen föreskrivs att syftet med hemspråksundervisning en skall vara att vidmakthålla och utveckla kunskaper i det språk som barnet använder i sin dagliga miljö. Barnet får härigenom möjlighet att leva sig in i och känna samhörighet med föräldrarnas/vårdnadshavarnas kultu rella bakgrund. I kursplanen för hemspråk anges bl. a. att eleverna skall få kunskaperom sin kulturella bakgrund, kulturtraditioner, religion, historia, folk, land (Lgr 80 s. 149). Utskottet behandlade vissa förslag av regeringen om hemspråksundervisningen i skolan, vilka hade principiell karaktär (prop. 1984/85:100 bil. 10, UbU 1984/85:12) och vilka byggde på förslag av Språk- och kulturarvsutredningen i dess betänkande (SOU 1983:57) "Olika ursprung - Gemenskap i . Utbildning för språklig och kulturell mångfald". Utskottet anslöt sig till vad föredragandestatsrå- 12 det hadeanfört om ett interkulturellt synsätt i undervisningen. 1 proposi- UbU1986/87:2 tionen hade angivits att barnet skall ha etablerade kunskaper ihemspråket och att hemspråksundervisningen under inga omständigheter bör fåkaraktären av nybörjarundervisning. godkände på utskottets förslagvad i propositionen förordats i fråga om förutsättningarna för rätt tillhemspråksundervisning i skolan. Med det anförda menar utskottet att överväganden omstatligt bidrag till undervisning i teckenspråk av hörande barn till dövaföräldrar bör göras utan jämförelse med reglerna för hemspråksundervisningen. Utskottet anser att det finns goda skäl för att på olikasätt söka tillmötesgå önskemål om undervisning i teckenspråk för de elever somnu är i fråga. Utskottet erinrar om möjligheten till sådan undervisning genomtillvalskurser på högstadiet. Vidare har regeringen anvisat särskilda medeltill kurser i teckenspråk på folkhögskolor för elever med döva syskon och tillkurser för syskon till elever i specialskolan. Medel kan också utgå tilldövföreningar för att dessa skall kunna anordna teckenspråkskurser. Vidareförekommer i studieförbundens regi studiecirklar med förhöjt statsbidrag.Utskottet har inget att erinra mot att regeringen, om den finner det möjligt,frigör ytterligare medel för de behov som kan föreligga i nu berört hänseende. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1985/ 86:Ub216. När det gäller teckenspråk som obligatoriskt ämne igrundskolan har utskottet tidigare haft anledning att framhålla att ettinförande av teckenspråk som läroämne i skulle innebära ettalltför stort ingrepp i läroplanen och få konsekvenser för andra ämnen.Utskottet har även påpekat att det är en fråga om resurser, t. ex. tillgång påför teckenspråksundervisning kvalificerade lärare (1983/84:8). I detföregående har utskottet pekat på möjligheten till undervisning i teckenspråkinom ramen för tillvalet på högstadiet. Utskottet föreslår att medhänvisning till det anförda avslår motion 1985/86: Ub828 yrkande 1. Viss annan undervisning; m.m. I den till lagutskottet remitterade motionen 1985/86: L212(vpk) behandlas de homosexuellas situation. Motionärerna anser att bör söka initiera regering och andra myndigheter till ett program för att rättsligt, socialt och ideologiskt gå till angrepp mot diskriminering och fördomar och för att uppnå likaberättigande för homosexuella på olika områden. Ett sådant program anses enligt motionen i första hand böra koncentreras kring fyra i motionen angivna avsnitt av samhällslivet, av vilka ett avser en bättre utformning av särskilt skolans sexualundervisning. Materialet för denna undervisning är enligt motionärerna ganska torftigt, ensidigt och konventionellt. Särskilt speglas detta i dess sätt att behandla homosexuali tet. En av de mest centrala uppgifterna dä det gäller att motverka fördomar är att ge ungdomen en korrekt bild av "relationen homo-/heterosexuali- tet". Med hänvisning till vad motionärerna anfört i nämnda motion yrkar de i motion 1985/86: Ub209 att hos regeringen hemställer om 13 initiativtill en översyn av skolans sexualundervisning i enlighet med vad UbU1986/87:2 som anförs i den förut nämnda motionen. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Med utgångspunkt i betänkandet (SOU 1974:59) SexuaU ochsamlevnadsundervisning utarbetade SÖ på uppdrag av regeringen en handledningför bruk i skolorna, Samlevnadsundervisnirig, SÖ 1979. Mot bakgrund av att denförblev alltför litet känd ute i skolorna och med anledning ,av abortkommitténsbetänkande (Ds S 1982:8) uppdrog regeringen åt SÖ att i samrådmed.berörda myndigheter och organisationer överväga behovet av åtgärder för attstödja och förbättra samlevnadsundervisningen. SÖ har sedermera i samråd medbl.a. lärargruppen inom ()givit ut servicematerialet Samtala om samlevnad i två häften för respektivegrundskolan och gymnasieskolan (S 85:3-4). Utskottet har erfarit att RFSLförklarat sig nöjt med materialet. Utskottet har också erfarit att som enföljd av utgivningen och olika . informationsinsatser av SÖ - försäljningen avden nämnda handledningen har ökat, likaså har det blivit större efterfrågan påfortbildning för samlevnadsundervisning. SÖ planerar ytterligareinformationsinsatser, bl.a. avseende smittoriskerna med AIDS. Enligt utskottets uppfattning är syftet med motion1985/86: Ub209 i huvudsak tillgodosett, varför den bör avslås av . Åberopande att både socialpolitiska och bostadspolitiskasträvanden inriktas på att alla, även äldre, handikappade och långvarigtsjiika skall ha möjlighet att bo i en egen bostad framhålls i motion 1985/86:Ub224 (s) att det behövs kunskap och förståelse för att stärka grannkontakternaoch gemenskapen i boendet för de äldre, svårt rörelsehindrade, utvecklingsstörda,missbrukare m.fl. Med hänvisning härtill begär motionärerna att somsin mening ger regeringen till känna behovet av att undervisning iäldrekunskap och olika handikapp införs i läroplan för samtligastadier. Utskottet har tidigare behandlat information ihandikappfrågor i skolan (senast UbU 1984/85:4 och 1985/86:2) och därvid bl.a.hänvisat till att frågor om människor med skilda slag av handikapp tas upp iläroplanerna för och gymnasieskolan. Mot bakgrund av vad som anförsi den nu behandlade motionen vill utskottet peka på vad i läroplanen förgrundskolan anges i målen för de samhällsorienterande ämnena. Där står det:"Undervisningen skall bidra till att eleverna får ökad förståelse förandra märiniskor och deras villkor som en grund för vilja till jämlikhet ochsolidaritet. De skall lära känna vad som format och som formar människors liv.Eleverna skall därför ges rika tillfällen till kontakt med olika grupper avmänniskor utanför skolan." (Lgr 80 s. I såväl de natur-orienterandesom de samhällsorienterande ämnena ingår enligt huvudmomenten för grundskolanssamtliga stadier undervisning om människans olika åldrar och utveckling,villkoren för olika grupper i samhället och undervisning om handikapp ochhandikappades situation. Den av motionärerna efterlysta undervisningen är - framgårdet av det anförda föreskriven i läroplanen. Skolan bör sålunda åtminstonekunna medverkatill att åstadkomma de goda förhållanden till äldre och handikap- UbU1986/87:2 pade m.fl. som anges i motionen: Då motionsyrkandet om undervisning i äldrekunskap och omhandikappade enligt utskottets mening är tillgodosett genom gällandeföreskrifter, avstyrker utskottet detsamma. I motion 1985/86: Ub233 (fp) anförs att skolan har ettsärskilt ansvar för barnens och ungdomarnas träfikfostran, inte minst motbakgrund av att det rapporteras ett stigande antal trafikolyckor isambahd med skolstarten. Det faktum att trafikantiitbildhing inte är någotegentligt skolämne medför tyvärr stora skillnader i undervisningen mellan olikarektorsområden och t. o. m. mellan olika skolor, menar motionärerna, somföreslår dels att hos regeringen skall begära förslag till konkretamål för trafikantulbildningen i skolan (yrkande 1), dels att skallbegära att regeringen verkar för att varje elev, oberoende av rektorsområde,får ta del av en kontinuerlig trafiksäkerhetsundervisning som syftar till attöka elevens förmåga att klara sig i trafiken (yrkande 2). Utskottet avstyrkte under det förra ettmotionsledes framfört förslag om effektivare trafikundervisning i skolan ocherinrade därvid dels om vad i läroplanen för föreskrivs omtrafikträning, dels om SÖ:s utförliga handledning Skolan och trafiken.Utskottet hänvisar härtill och vill i detta sammanhang tillägga att utskottethar erfarit att trafiksäkerhetsverket har medel för utvecklingsarbete påberört område och att samarbete sker mellan verket och SÖ om vissa projekt. Det är angeläget att skolmyndigheterna uppmärksamt följerutvecklingen i vad gäller elevernas kunskaper om och deras uppförande itrafiken. Då utskottet utgår från att så sker, menar utskottet att motioneninte bör föranleda någon särskild åtgärd från sida, varför denavstyrks. I motion 1985/86: Ub250 (vpk) ges kortfattat ett parexempel på förödande effekter av en atombombsexplosion över tättbefolkadesamhällen. Motionären vill peka på det absurda i vår tids krissituation ochhur livsviktigt det är att arbeta mot ett kärnvapenkrig och att arbeta förfred. Med hänvisning härtill föreslås i motionen att som sin meningger regeringen till. känna att det är angeläget att alla elever och studerandepå olika utbildningsnivåer bibringas kunskaper om ett kärnvapenkrigs ohyggligaeffekter (yrkande 1) samt att skolpersonalen understödjer elever i grund- ochgymnasieskolan att bedriva en aktiv fredskamp för at förhindra ett kärnvapenkrig(yrkande 2). Utskottet har tidigare utföriigt behandlat skolansfredsundervisning och har därvid konstaterat att läroplanerna för grundskolanpch gymnasieskolan innehåller sådana bestämmelser att undervisning i freds-och konfliktfrågor skall meddelas. Utskottet har funnit att läroplanens föreskrifteroch av SÖ utgivet servicematerial samt fortsatt arbetemed de aktuella frågorna från berörda myndigheters sida bör kunna medverka tillatt fredsundervisningen i skolan sker i tillfredsställande former (UbU1984/85:4 och 1985/ 86:2). Utskottet anser i likhet med motionären att skolan aktivtskall medverka i strävandena för fred. Skolan bör härvid kunna fä hjälp och stöd utifrån av 15 såvälstatliga organ som enskilda organisationer. Utskottet vill erinra om UbU1986/87:2 de riktlinjer för Röda korsets fredsarbete vilka har publicerats ihöst av centralstyrelse. Därav framgår bl. a. att Rödakorset genomför utbildning och tar fram studiematerial i syfte att öka deninternationella förståelsen och bidra till att öka kunskapen om folkrätt ochmänskliga rättigheter. Utskottet noterar vidare att SÖ i sin anslagsframställningför /88 (del I) ägnar ett särskilt avsnitt åtöverlevnadsfrågorna, vari bl.a. fredsfrågor tas upp. Med hänvisning till utskottets tidigare behandling avfrågan och fill vad utskottet nu har anfört vill utskottet understryka detangelägna i vad som anförs i förevarande motion, att skolan deltar i arbetetför fred. Då utskottet anser att förutsättningarna är goda för detta arbeteoch att det inte är påkallat att gör de uttalanden som begärs imotionens båda yrkanden, bör motionen emellertid avslås av . I motion 1985/86: Ub801 (s) anförs att framför alltgrundskolan saknar möjlighet att ge en klar bild av miljöfrågorna.Motionären pekar på några av orsakerna till detta, t.ex. knapphändiga resurserför inköp av läromedel, brist på aktuella läromedel där miljöfrågornaredovisas samt brist på medel för större satsningar pä lokala utvecklingsprojekt.Det framhålls i motionen att skolans miljöundervisning i grunden handlar om enframtida strategi för överlevnad och motionären erinrar bl. a. om försurningen,utarmningen av landskap, fauna och flora samt risken för klimatförändringar.Den särskilda satsning som gjordes för kulturen i skolan kan enligtmotionären delvis tjäna som modell för en särskild satsning pä miljöinformationi skolan. bör, yrkar motionären, besluta att hos regeringen begäraåtgärder för att utveckla miljöinformationen i skolan samt för att förbättrautbildningen i miljöfrågor för lärarna. Utskottet behandlade under det förra såvälfortbildning för lärare i miljöfrågor som skolans undervisning i dessa frågor(UbU 1985/ 86:13 och 1985/86:16). Utskottet, som hänvisar till den tidigarebehandlingen av ämnet, vill i detta sammanhang tillägga att frågan om vårmiljö tas upp på flera ställen i Lgr 80. a. anges i läroplanen att elevernaskall fostras till respekt för att hushålla med resurser och bruksföremål ochför möjligheterna att återanvända vardagstingen. Då nedskräpning och förstörelseav enskild och gemensam miljö är otrivsam och kostsam och ett hot mot vårframtid skall eleverna på samtliga stadier undervisas i att aktivt arbeta medden egna omgivningen, ta ansvar för och vårda sin miljö och ta konsekvensernaav sitt handlande. SÖ har givit ut kommentarmaterialet (1985:6)Miljölära och planerar ett temanummer om miljölära i . Vidare har SÖ i sammanfattningen av sin anslagsframställning för budgetåret1987/88 i ett särskilt avsnitt, Skolan och överlevnadsfrågorna, tagit uppmiljöfrågorna. Överstyrelsen anser det vara viktigt att undervisningen ommiljöfrågor får den tid och den utformning i skolorna som anges i våraläroplaner. Undervisningen måste ge alla elever - oavsett kommande verksamhet insikter som ger dem möjlighet att på ett välgrundat och balanseratsätt ta ställning till de stora och uppoffrande insatser som UbU 1986/87:2återstår för att ge nuvarande och kommande generation en god livsmiljö. Utskottet vill i sammanhanget erinra om arbete med att producera informationsmaterial om olikanatur- och miljövårdsfrågor. Utskottet har erfarit att föreningen underinnevarande år satsar på att i samarbete med stiftelsen "Håll SverigeRent" utarbeta material, som syftar till att öka kunskapen ochmedvetenheten om natur-och miljövård hos såväl lärare som elever. Mot bakgrund av de redovisade förhållandena anserutskottet inte att motion 1985/86: Ub801 bör leda till någon särskild åtgärdfrän sida. Med detta avstyrker utskottet motionen. I motion 1985/86: Ub246 (m) åberopas den kritik som enligtvad som ariförs i motionen har riktats mot den nya handstil som för tio årsedan infördes av SÖ i skolorna. Motionärerna vill inte utesluta att "denkritiserade SÖ-stilen" trots allt skall behållas, men anser att SÖ måstese till att lärarna får möjlighet att lära ut stilen på ett effektivt ochriktigt sätt. bör, föreslår motionärerna, begära att regeringenvidtar sådana åtgärder att eleverna i våra svenska skolor lär sig enlättskriven och lättläst handstil. SÖ beslutade att göra en undersökning avhandskrivningsunder-visningen i landet. Den har genomförts dels som en analysav kvaliteten i högstadieelevernas skrivstil, dels i form av en enkät blandlärare på alla stadier. En rapport om undersökningen har justutkommit av trycket (R 1986:68). Utskottet har erfarit att det råder vissoklarhet om vilka lärare, främst på de högre stadierna, som har ansvaret förundervisningen i handstil. Utskottet har inhämtat att SÖ pä grundval av dennämnda undersökningens resultat är beredd att vidta de åtgärder som krävs föratt förbättra situationen och ge lärarna erforderligt stöd, b\.a. planeras ettkommentarmaterial i ämnet. Med hänvisning till SÖ:s pågående arbete med frågan omundervisningen i handsfil anser utskottet att motionärernas krav i huvudsak ärtillgodosett. Motionen bör därför avslås av .