bet · GA01JuU23 · 1986-12-31 00:00:00 — Lokala polisorganisationen, lönekostnader tillpolispersonal, anvisa ett i förhållande till regeringen med 6 milj. kr. förhöjtanslag om 3 . (yrkande 5), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avslag pårikspolisstyrelsens förslag till omfördelning av polistjänster (yrkande 6), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen uppvärdering av kvarterspolisarbele i polisorganisationen 1986/87:23(yrkande 7), - att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angående särskilda resurser för bekämpande av våldsbrott mot enskild person (yrkande 8). I motion 1986/87:Ju809 av m. fl. (m)hemställs, såvitt nu är i fråga, - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrottsutvecklingen (yrkande 1), - att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombrottsbekämpning (yrkande 2), - att fill lokala polisorganisationen /88 anvisar ett förslagsanslag av 4 . (yrkande 4). I motion 1986/87; Ju813 av () hemställs attriksdagen beslutar att pass och körkort skall förses med anteckning om hurefterlevande skall förfara med respektive handling samt att länsstyrelseoch/eller polismyndighet åläggs atl återkräva pass och körkort en viss tidefter varje dödsfall. fattade ett principbeslut om allmännariktlinjer för en reform av polisväsendet (prop. 1980/81:13, JuU 24, rskr.210). lenlighetmed beslutet uppdrogs åt polisberedning att utarbeta dedetaljförslag som behövdes för reformens praktiska genomförande.Polisberedningens arbete har lett till att flera reformförslag rörande polisenhar förelagts . Som ett första led i polisreformens genomförandebeslutade år 1984 omen ändrad organisation m. m. för myndigheterna inom polisväsen det (prop. 1983/84:89, JuU 16, rskr. 182) och - senare - om en ny rättslig reglering av polisverksamheten i en polislag (SFS 1984:387). Refor merna genomfördes med verkan fr. o. m. . Polisreformerisgenomförande fortsatte med att 1985 fattadebeslut om polisens arbetsformer på lokal och regional nivå samt om utbildning och rekrytering (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr. Dessa reformer har genomförts med verkan fr. o. m. . Därmed har beslut om en reform av polisväsendet i huvudsak genomförts. "Vid sidan av de frågor som mera direkt anknutit tillpolisreformens genomförande har polisberedningens arbete också föranlett andrareformer på polisväsendets område. Beträffande polisens regionala organisationhar sålunda den s. k. länspolismästarmodellen kommit att införas i åtta län.Ett allmänt ställningstagande till frågan om en fortsatt reform i ytterligarelän skall, såsom utskottet framhöll , anstå till dess att ytterligareerfarenheter har vunnits (JuU 1985/86:19 s. 13) Som ettresultat av polisberedningens arbete har tillskapats ett förbättrat i, förfarandevid fillsättning av polischefstjänsler (JuU 1985/86:19 s. 14-16). JuU1986/87:23 Vidare har nya former för handläggningen av anmälningar mot polismäninförts, och en ny ordning för avgörande av disciplinärenden träder i kraft den1 (JuU 1985/86:32). o. m. har inrättats en beredskapspolis. Polisberedningen har överlämnat sillslutbetänkande (SOU 1985:62) Inriktningen av polisverksamheten. I betänkandet,som har remissbehandlats, redovisas framför allt hur polisens arbete skall kunnaeffektiviseras ytterligare. Departementschefen redogör i budgetpropositionen(s. 35-41) förvissa principiella ställningstaganden såvitt avser beredningensförslag rörande inriktningen av polisverksamheten; den del av beredningensbetänkande som gäller en ökad ekonomisk rörelsefrihet och decentralisering börenligt departementschefen övervägas ytterligare. Medelsberäkningen m. ni. Regeringens anslagsförslag under förevarande punkt uppgårlill i det närmaste , vilket jämfört med innevarande budgetårinnebär en ökning av anslaget med nästan 170 milj. kr. Enligt departementschefenär arbetssituationen i den lokala polisorganisationen fortfarande ansträngd,varför anslaget har beräknats ulan tillämpning av huvudförslaget ombesparingar. Departementschefen redovisar under anslaget att han ienlighet med de tidigare beslutade riktlinjerna för bekämpningen av denekonomiska brottsligheten har beräknat medel för ytterligare 20 nya tjänstersom inspektör för bekämpning av denna brottslighet. Med hänvisning till att polisverksamheten måste sträva moten särskilt hög nivå när det gäller bekämpningen av bl. a. våldsbrott förklarardepartementschefen att medel har beräknats för 50 nya tjänster sompolisassistent i syfte all underlätta resursfördelningen för sådan verksamhet. I flera motioner föreslås en större ökning av antalettjänster än den regeringen har föreslagit. I motionerna 225 öch 808 föreslåsatt sammanlagt 100 nya tjänster inrättas och i motion 809 föreslås 25 tjänsterutöver regeringens förslag. Motionerna innehåller förslag också om en ökning avanslaget som motsvarar den föreslagna ökningen av antalet tjänster. Enligtmotion 808 skall de nya tjänsterna inrättas i storstadsområdena och andrastörre tätorter. I motionerna 231 och 236 görs uttalanden bl. a. lill förmånför en ökning av antalet polismansljänster i . Utskottet anser alt den medelsanvisning som regeringen -utan tillämpning av huvudförslaget om besparingar - har beräknat får godtas. Vad gäller antalet nya tjänster kan utskottet konstatera atl regeringens förslag innebär att två prioriterade områden inom polisverksamheten - kampen mot våldsbrott och eko-brott - tillförs nya resurser i form av sammanlagt 70 nya tjänster. Beträffande den fördelning av nya resurser till vissa regioner som föreslås i några av motionerna kan sägas att utskottet är medvetet om de särskilda anspråk som bl. a. brottsutvecklingen ställer på polisverksamheten i storstäderna, inte minst i . Härvidlag bör nämnas att regeringen genom beslut inrättat 40 nya tjänster för 12 polisassistentvid polismyndigheten i . Erinras skall även om det JuU 1986/87:23tidigare omnämnda förslaget till omfördelningar av tjänster mellan olikamyndigheter som har redovisat för regeringen. Med nu gjorda uttalanden tillstyrker utskottet bifall tillregeringens förslag till medelsanvisning för den lokala polisorganisationen ochavstyrker bifall till motionerna 225, 236, 808 och 809 i nu berörda delar samtmotion 231. Fördelningen av tjänster mellan polismyndigheter I motion 234 anförs att den av rikspolisstyrelsenföreslagna omfördelningen av polismanstjänster är så omfattande att den innebären omorganisation av polisens verksamhet. Frågan om omfördelning bör därförunderställas för prövning, anser motionären. I motionerna 228, 232 och 808 yrkas attrikspolisstyrelsens förslag till omfördelningar avslås. I motionerna 211, 212, 214, 220,221, 222, 227, 230, 233och 237 kritiserar motionärerna omfördelningsförslag iolika hänseenden och framställer alternativa förslag. Som är nämnt tidigare fattade ettprincipbeslut om den lokala polisorganisationen (prop. 1980/81:13, JuU 24,rskr. Beslutet innebar såvitt nu är i fråga att regeringen delsliksom tidigare skall bestämma antalet polismanstjänster för varje distrikt,dels skall besluta om en basorganisation för varje distrikt. Basorganisationenskall ange antalet enheter som skall finnas i distriktet och vissabefälstjänster och administrativa tjänster. 1 övrigt skall det i principankomma på den lokala polisstyrelsen att i samråd med personalorganisationernabestämma hur tjänsterna skall fördelas på enheterna (s. k. fria resurser).Utskottet ansåg atl förslaget rörande den lokala polisorganisationen var välägnat att tillgodose önskemålen om att decentralisera verksamheten ochsäkerställa ett faktiskt lokalt medborgarintresse över polisväsendet. Ytterligare beslut om bl. a, polisens arbetsformer pålokal nivå fattades vid 1984/(prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr.164). Beslutet utgick från det nyssnämnda principbeslutet ombasorganisation och fria resurser. skulle enligtpropositionen (s. 13) omfatta tjänster med sådana arbetsledande funktionereller andra nyckelfunktioner som oundgängligen måste uppehållas i distriktet.Samtidigt skulle man, enligt propositionen, sträva efter att genom centralabeslut organisatoriskt binda en så liten del av myndighetens resurser sommöjligt. I propositionen framhölls att den föreslagna ordningen innebar attstatsmakterna på ett nytt och mer genomgripande sätt kunde styraresursanvändningen i stort (s. 12). Nyordningen förväntades sammanfattningsvismedföra en ökaddecentralisering i enlighet med intentionerna bakom reformeringen av J3 polisväsendet,ökad flexibilitet och bättre resursutnyttjande. Statsmakternas framtida styrning av resursanvändningen börenligt beslu- JuU 1986/87:23 tet (prop. 1984/85:81 s. 14) ske så attstatsmakterna i samband med budgetprocessen bör ta ställning till hurresurserna inom polisväsendet totalt sett skall användas. Den allmännainriktningen av verksamheten kommer sålunda att omprövas från tid till annan.Detta innebär enligt propositionen emellertid inte att den centrala styrningenökar.utan enbart atl intresset fokuseras på helheten i stället för på detaljeri resursanvändningen. prioriteringsbeslut kommer att återspeglas iregleringsbrevet. Detta kommer, enligt propositionen, att innehålla deföreskrifter som krävs för att polisverksamheten skall få den av isamband med anslagsbehandlingen angivna inriktningen. För myndigheterna kommerdelta att innebära riktlinjer för resursanvändningen. 1 regleringsbrevet angesockså hur basorganisationen skall se ut i respektive myndighet. Det underströks vidare i propositionen alt den föreslagnaordningen innefattar olika möjligheter för regeringen att styra myndigheternapå grundval av principbeslut om resursanvändningen. I regleringsbrevetkan enligt propositionen för det första göras vissa ällmänt hållna uttalandenom hur myndigheterna bör utnyttja de fria resurserna utan att dessa uttalandeninnehåller någon närmare precisering av resursanvändningen. I den månstatsmakterna önskar styra användningen av resurserna ytterligare kan detta skegenom att man anger t. ex. procentuella förändringar i fråga om vissaverksamhetsgrenar. En ännu längre gående styrning innebär att det iregleringsbrevet uttryckligen fattas beslut om användning av viss del av defria resurserna för någon bestämd verksamhet. Slutligen framhölls i propositionen (s. 14 f) attrikspolisstyrelsens befogenhet att besluta i frågor som rör organisationenregionalt eller lokalt helt borde tas bort. Det föreslagna systemet innebarnämligen enligt propositionen att den lokala organisationen antingen skullebestämmas av statsmakterna eller av myndigheten själv. Utskottet konstaterade att förslaget över lag nära anslöttill principbeslut och till olika riksdagsuttalandendärefter. Utskottet anslöt sig till de riktlinjer som förordats ipropositionen. Utskottet uttryckte vidare sin tillfredsställelse över att detstora reformarbete det var fråga om kunnat genomföras under en i alltväsentligt fullständig politisk enighet och anförde att detta förhållandebidrar lill att ge polisorganisationen och polisverksamheten en stadga somländer både medborgarna och dem som arbetar inom polisen till gagn. Utskotteterinrade slutligen om att man - inte minst från sida - måste ägnafortlöpande uppmärksamhet åt den nya organisationens funktionsduglighet ochändamålsenlighet (JuU 1984/ 85:18 s. 4). I fråga om resursernas fördelning mellan de olikapolismyndigheterna anförde i anslagsäskandena för budgetåret1985/86 alt det inte hade gjorts någon genomgripande översyn avpolispersonalens fördelning mellan polismyndigheterna sedan år 1965.Rikspolisstyrelsen återkom till frågan i anslagsframställningeri för budgetåret1986/87 och framhöll då atl det var angeläget att en sådan översyn kom lillstånd. Regeringen gav därefter iuppdrag att på grundval av bl. a. visst statistiskt material närmare överväga och till 14 regeringenlämna förslag om eventuella omfördelningar av polismanstjänster JuU1986/87:23 mellan polismyndigheterna. redovisade uppdraget irapporten avseende polismanstjänster. Rapporten utmynnar iförslag om omfördelning av 337 av 14 832 tjänster. I det totala antalettjänster ingår inte polismanstjänster vid länspolischefsexpedifion eller vidtrafikavdelning och inte heller extra polismän och polisaspiranter. Polismyndigheteni berörs över huvud taget inte av utredningen. I en interpellationdebatt i den 26 januari 1987framhöll justitieministern att det ankommer på regeringen att besluta om hurpolismanstjänsterna skall vara fördelade mellan polismyndigheterna. Dettauteslöt dock inte enligt justitieministern att ett eventuellt omfördelningsförslagi någon form underställs (se snabbprotokoll från riksdagsdebatterna1986/87:59 s. 24). fattade under politisk enighet ettprincipbeslut om den , lokala polisorganisationen. Innebörden av beslutet varbl. a. att regeringen skulle besluta om fördelningen av polismanstjänster på deolika polismyndigheterna och om basorganisationen. Beslutet bekräftades,likaså under enighet, . Det saknas mot denna bakgrund anledning förutskottet att förorda att skall pröva sådana frågor som tagits upp imotionerna, dvs. smärre frågor om den lokala organisationen som saknarprincipiell karaktär. En annan sak är att resultatet av regeringensöverväganden i lämpligt sammanhang bör redovisas för . Utskottetavstyrker bifall fill motionerna. Riktlinjer för resursanvändningen m. m. har som är nämnt i det föregående i samband medbeslutet om polisens arbetsformer förutsatt att statsmakterna ianslutning fill budgetprocessen skall ta ställning till hur resurserna inompolisväsendet totalt sen skall användas (prop. 1984/85:81, JuU 18, rskr. 164).Statsmakternas prioriteringsbeslut är avsedda att utgöra riktlinjer för denresursanvändning och resursfördelning som i den nya polisorganisationenbeslutas av de regionala och lokala polismyndigheterna. Departementschefen förordar (s. 33) att myndigheterna ävendet kommande budgetåret skall sträva mot en särskilt hög nivå när det gällerresursinsatserna på området för narkofikabekämpning, ekonomisk brottslighetsamt våldsbrottslighet. Detta måste ske som myndigheterna ägnar storuppmärksamhet även åt annan s. k. traditionell brottslighet än våldsbrott och isynnerhet gäller detta enligt departementschefen sådan brottslighet som drabbarenskilda människor särskilt hårt och som berör deras personliga integritet,t.ex. Departementschefenunderstryker att den prioritering som förordats bör gälla intebara för polisens spanings- och utredningsarbete utan också för annanpolisverksamhet, såsom den brottsförebyggande verksamheten och '-' övervakningsverksamheten.1 synnerhet är enligt departementschefen 1986/87:23 ordningspolisarbelet avstor betydelse. När det gäller åtgärderna mot våldsbrott pekar departementschefensärskilt på betydelsen av att ordningspolisens arbete planeras på ett sådantsätt att tillräckliga resurser kan avsällas vid ndpunkter och på platser därdet erfarenhetsmässigt finns särskild anledning att befara våldsbrott och andraoroligheter. Ett verksamhetsområde som enligt departementschefen underdet kommande budgetåret bör uppmärksammas särskilt inom den ram som gäller förirafikövervakningen är kontroll av tung trafik och av fordonshastighel. Ettflertal skäl talar för alt dessa områden prioriteras och attarbeletintensifieras på att utveckla och finna nya arbetsmetoder. Som exempelanför departementschefen alt polisen i ökad utsträckning bör sträva efter atlsamordna sina kontrollinsatser på trafikområdet med dem som utförs avtrafiksäkerhetsverket. De alltför höga hastigheterna utgör huvudorsaken tillflertalet olyckor på vägarna och även av miljöskäl är det viktigt att förarnainte bryter mot gällande hastighetsbestämmelser. Departementschefen erinrar ianslutning härtill om atl har uttalat sig för en förstärkningav hastighetsövervakningen (/87:1). I ett antal motioner anläggs synpunkter påresursanvändningen och inriktningen i stort av polisverksamheten. Enligt motionerna 217 och 808 bör den föreslagnaförstärkningen av den lokala polisen uteslutande användas för atl bekämpavåldsbrottslighet. Samtliga nya polismanstjänster bör således användas förbekämpning av denna brottslighet, dvs. också de 20 tjänster som enligtregeringens förslag avsatts för eko-brottsbekämpning. I motion 809 föreslås åtgärder som bör vidtas mot denökande brottsligheten. Därvid framhålls bl.a. att förstärkta polisinsatser haren dämpande effekt på brottsökningen och enligt motionen bör en kraftsamlingske för bekämpningen av våldsbrott. De 20 nya tjänster som regeringen föreslårför bekämpning av eko-brott bör därför enligt motionen också de sättas in motvåldsbrottsligheten. Utskottet delar uppfattningen alt det är nödvändigt attkraftfulla åtgärder vidtas från det allmännas sida för att komma till rätta medden oroande omfattningen och utvecklingen av våldsbrottsligheten. Som är nämnttidigare har departementschefen också för sin del framhållit att bekämpningenav våldsbrottsligheten är ett av de områden där man bör sträva mot en särskilthög nivå när det gäller resurserna. Regeringens förslag innebär att avsammanlagt 70 nya tjänster 50 avsätts för bekämpning av våldsbrott och 20 föreko-brottsbekämpning. Enligt utskottets mening saknas det anledning attifrågasätta den fördelning av tillkommande polismansljänster som regeringensålunda föreslagit, en fördelning som skett inom ramen för deställningstaganden som erfordras 'för att fördela resurserna inom polisväsendettotalt sett. Det kan erinras om att departementschefen som ett prioriteratområde utvalt just kampen mot våldsbrottsligheten, vilket innebär all avsamtliga resurser- befintliga och nytillkommande - en viss koncentration kommeralt ske med inriktning på denna brottslighet. Medhänvisning till dessa synpunkter avstyrker utskottet bifall till motio- 16 nerna 217,808 och 809 i nu berörda delar. JuU 1986/87:23 Motion 802 tar upp olika åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Det framhålls bl. a. att sådana åtgärder inte får resultera iminskad rättssäkerhet eller avsteg från grundläggande rättsliga principer. Utskottet konstaterar att ett konsekvent och målmedvetetreformarbete riktat mot den ekonomiska brottsligheten har resulterat i fleralagstiftningsåtgärder på olika områden. Även fortsättningsvis kommer detemellertid ätt krävas åtgärder av skilda slag från statsmakternas sida bl. a.när det gäller organisatoriska och budgetmässiga förbättringar. Till grund fördetta arbete ligger beslut om riktlinjer för det fortsattaarbetet mot ekonomisk brottslighet (prop. 1984/85:32, JuU 28, rskr. En avde riktlinjer som då lades fast är att hävdvunna rättssäkerhetsanspråk gör siggällande med samma styrka och har samma krav på att bli tillgodosedda i sambandmed ekonomisk brottslighet som i samband med annan brottslighet. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmofion 802 i nu behandlad del. 1 motionerna 640, 802 och 808 görs uttalanden till förmånför verksamheten med kvarterspoliser. Enligt motionärerna har kvarterspolisergenom sin lokalkännedom en särskild betydelse när det gäller atl komma tillrätta med framför allt ungdomsbrottslighet. Utskottet delar uppfattningen attkvarterspolisverksamheten är ett viktigt inslag i det löpande polisarbetet.Departementschefen uttalar också i budgetpropositionen (s. 40) att polisarbetetbör inriktas så att den uniformerade personalen så långt möjligt arbetar medsådan verksamhet som uppmärksammas av allmänheten. Vidare framhåller han attdärvid åsyftas utåtriktad verksamhet, t. ex. folpatrullering, och över huvudtagel verksamhetsformer som utvecklar naturliga kontakter mellan polis ochallmänhet. redovisade uttalanden visar atl betydelsen avkvarterspolisverksamheten är vederbörligen uppmärksammad på olika nivåer. Förövrigt kan sägas att den nya polisorganisationen - med betydande lokal ochregional självständighet - lämnar utrymme för myndigheterna att själva bestämmaden närmare inriktningen av polisverksamheten, t. ex. om en inom ramen för givnaresurser ökad användning av kvarterspoliser. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionerna 640, 802 och 808 i berörda delar. Motion 210 föreslår en prioritering av bl.a. polisarbetettill förmån för bekämpningen av miljöbrott. Även utskottet anser att det är en angelägen uppgift attbekämpa miljöbrott, särskilt som denna brottslighet ofta kan få menliga följderför ett stort antal människor. Brottsutredningen i dessa ärenden är vidare intesällan omfattande och kan inrymma frågor av komplicerad teknisk natur. Det kandärför finnas anledning att fästa uppmärksamheten på att det redan påförundersökningsstadiet kan föreligga behov av experter som kan biträda såvälåklagare och polis som andra berörda parter. Utskottet utgår ifrån att dessasynpunkter beaktas i det löpande arbetet. Utskottet, som sålunda har förståelse för de tankegångarsom kommer fill uttryck i motionen, anser att någon ytterligare åtgärd från sida i 17 denriktning som förespråkas i motionen inte nu är erforderlig. Utskottet JuU1986/87:23 avstyrker bifall till motion 210. 1 motion 613 - och i den likalydande motionen1985/86:Ju624-framställs yrkanden om en effektivare tull och polis förbekämpande av narkotikabrottslighet. Frågor om en bättre samordning mellan tull och polis inarkotikabekämpningen var föremål för behandling (JuU1984/ 85:26). I samband därmed fick tullen rätt att föra egna spaningsregisteroch regeringen gavs möjlighet att förordna om terminalåtkomst för tullen ochpolisen till varandras register. Fortlöpande har därefter också skett reformer vad gällerinresekontroll och annat gränsskydd (se t. ex. prop. 1984/85:32 s. 70 f) ochytterligare reformer är att vänta. I årets budgetproposition (prop. 1986/87:100 bil. 9 s. 68)föreslås vidare i syfte att effektivisera kontrollverksamheten att tullen skalltillföras vissa ytterligare resurser, bl. a. ytterligare fyra hundekipage. Enligt utskottets mening är det en viktig del i kampen motden ofta organiserade och med internationella förgreningar förseddanarkotikabrottsligheten att det finns ett effektivt skydd vid våra gränser motolaglig införsel av narkotika. Att hålla narkotikan utanför landets gränser ärockså en grundläggande uppgift för tullen och polisen. Mot bakgrund av det fortlöpande arbete som sålunda pågår isyfte att effektivisera tullens och polisens insatser mot narkolikasmuggling ärenligt utskottets mening någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna inte erforderlig. Utskottet avstyrker således bifall till motion1985/86:Ju624 och mofion 1986/87:Ju613. I motion 417 kritiseras förhållandet atl bevakningsföretagi alltför stor omfattning anlitas för atl utöva rent polisiära funktioner, t.ex. de övervakningsuppgifter som i utförs avordningsvakter. Utskottet behandlade vid /85 frågan ompolisens förhållande till bevakningsföretag med särskild inriktning påövervakningen i tunnelbanan (JuU 1984/85:29 s. 13-15). Utskottet framhöll då anbevakning och ordningshållning inom områden som fortlöpande frekventeras avallmänheten i princip skall ske genom polisens försorg och endast undanlagsvisombesörjas genom ordningsvakter. Beträffande tunnelbanebevakningen i Stockholmuttalade utskottet att polisen i princip borde ta över all denna bevakning ochatt strävan borde vara att få till stånd en sådan ordning. Utskottet vidhåller den principiella inställning tillförhållandet mellan polis och bevakningsföretag som utskottet sålunda givituttryck för. Härtill kan nämnas att det inom för närvarandepågår överväganden beträffande bl. a. frågan om bevakningsföretagensverksamhet i förhållande till den polisiära verksamheten. Avsikten är attresultatet av arbetet skall redovisas i en departementspromemoria. Med hänvisning till nu gjorda uttalanden finner utskottetatt någon åtgärd med anledning av motionen inte är erforderlig.Motion 417 avstyrks således av utskottet. Enligt motion 642 bör en omfördelning ske beträffandetrafikpolisens resurser, från patrullarbete i syfte att dämpa trafikrytmen till verksamhet för 18