bet · GA01KU29 · 1986-12-31 00:00:00 — Hans överväganden utvecklas närmare i propositionen på s. 94-96. föreliggande motionerna berörs frågan om personalföreträdarnas ställning endast i motion (vpk), där en representation för de anställda som innefattar närvaro- och yttranderätt på i motionen anförda skäl god tas. Även arbetsmarknadsutskottet kan biträda de ändrade formerna för personalrepresentation i styrelserna. Dessa innebär för övrigt att man på den statliga sidan ansluter till den ordning som införts på den kommunala q sidan med närvaro- ochyttranderätt för företrädare för anställda vid de KU 1986/87:29 kommunala nämndernas sammanträden. Direktioner och hantering av besvärs- och disciplinärenden(avsnitt 8.6) Direktioner är organ sombestår av verkschefen med närmast underlydande chefer. Deras verksamhet ärinte reglerade i myndigheternas instruktioner. föreslogatt direktionerna skulle filldelas befogenheter i bl. a. disciplinärenden.Civilministern diskuterade de' rättsliga möjligheterna att genomföra en sådanordning och anmäler att han avser att senare återkomma till regeringen iärendet efter kontakter med de berörda personalorganisationerna. Med hänvisninghärtill finner arbetsmarknadsutskottet det inte påkallat att göra någotsärskilt uttalande med anledning av propositionen i denna del. Ledningsfunktionernainom affärsverk och bolag (avsnitt 9.6, hemställan del av mom. 2) Fråganom en särskild form för entledigande av affärsverkschefer har redan behandlatsi den föregående framställningen. Iavsnittet föreslås därutöver bl. a. att personalföreträdarna i affärsverkensstyrelser skall ha samma ställning som övriga styrelseledamöter i fråga ombefogenheter och ansvar. De bör liksom övriga ledamöter tillsättas avregeringen. Detta är en ordning som skiljer sig från vad redovisats ifråga om personalföreträdare i andra statliga styrelser. Den liknar - i frågaom befogenheter och ansvar - vad som gäller om styrelserepresentation förprivatanställda. Förslaget föranleder med hänsyn till den verksamhetaffärsverken har att bedriva inte någon invändning frånarbetsmarknadsutskottets sida. Iövrigt tar utskottet endast upp ytterligare en fråga som behandlas i detaktuella avsnittet av propositionen. Det gäller formerna för utnämning avchefer närmast under affärsverkscheferna. Enligt propositionen är avsikten attstyrelserna för affärsverken i ökad omfattning skall få utnämna sådana chefer.Detta överensstämmer med vad verksledningskommittén har föreslagit. Vänsterpartietkommunisterna invänder i motion 1986/87:Kl 12 - liksom ombudsmän() i ett remissyttrande över kommittébetänkandet att regeringen måste ta ansvaräven för utnämningen av de topptjänstemän det här gäller. Mofionärernaframhåller att självständighet och ansvar hos denna kategori högre tjänstemängynnas bäst av att deras utnämning inte är resultatet av en verkschefspersonliga handplockning. Detföreliggande förslaget bör ses mot bakgrund av propositionens övergripandesyfte att ge affärsverken en mer självständig ställning inom de ramar som angesav statsmakterna och ge koncernstyrelserna vidgade befogenheter ochökat ansvar. En delegering av utnämningsråtten av chefer på den nivå det nu ärfråga om har redan införts i vissa verk inom Delegeringen innebär att det är KU 1986/87:29 verkschefen som skallta initiativet, men det är verksstyrelsen som har Bilaga 5fillsättningsansvaret. Med erinran härutöver om att delegeringen inte är avseddatt genomföras genom ett generellt beslut utan efter prövning från fall tillfall anser utskottet att förevarande förslag i propositionen bör kunnagenomföras, vilket innebär att yrkande 9 i motion avstyrks. Bilaga 2 () Lönesättningen för chefer (avsnitt 6) Idetta avsnitt bereds tillfälle att ta del av vad föredragandestatsrådet anfört om lönesättningen för chefer. Villkoren för lönesättningenför chefer bestäms liksom för annan personal av parterna på det statligtreglerade området. De överväganden som redovisas är således att se som denarbetsgivarpolitiska inriktningen i frågor om lön och andra förmåner. Densammanfattande bedömning som görs ay föredragande statsrådet år attlönesättningen för chefer bör bestämmas av verksamhetsintresset. Lönerna böranpassas fill såväl marknadsförhållandena och statsmakternas krav som till denenskildes kompetens.och prestationsförmåga. I fråga om formerna förchefslönesättningen anförs att samordningen vid beslut om chefslöner börbehållas. Myndigheternas inflytande på fördelningen av löneutrymmet mellanolika chefer bör dock öka. Det understryks att flexibilitet och snabbhet börkarakterisera handläggningen av de enskilda löne-sättningsärendena. Vadsom i dessa delar anförts i propositionen har inte motsagts i de föreliggandemotionerna, och utskottet har för sin del inte funnit anledning tillinvändningar. Vissa pensionsfrågor för chefer m. m. (avsnitten 7 och 8hemställan mom. 1 och 2) Iavsnitt 7 föreslås regeringen få vidgade möjligheter att under särskildaomständigheter besluta om rätt till förordnandepension även om del nuvarandekravet förordnandelid inte är uppfyllt. Däremot föreslås enskärpning, av reglerna för samordning av föiordnandepensioner som utgår före 65års ålder med annan inkomst. Med gällande regler reduceras förordnandepensionenendast av inkomst av annan statlig tjänst. I fortsättningen bör samordning skeäven med inkomst av anställning och annat förvärvsarbete utanför det statligtreglei-ade området. I samband härmed föreslås även vissa lättnader i reglernaför statsrådspension, så att samordningen av pension med annan inkomst blirdensamma för statsråd och verkschefer. Isamma avsnitt behandlas vidare frågor om pensioner för andra förordnandetjänsterän verkschefer och om avgångsvederlag eller förtidspension föravdelningschefer, departementsråd m. fl. vid förtida avgång ur tjänst. Vadsom föreslås i propositionen i de nu redovisade delarna kan arbets marknadsutskottet biträda. Detsamma gäller vad som anförs om ändrade ,o pensionsreglerför personal inom icke-statlig verksamhet. Utskottet hem- KU 1986/87:29ställer följaktligen att föreslår attgodkän- Bilaga 5 na de i propositionen förordade riktlinjerna för delsförordnandepension (avsnitt 7), dels pensionering av personal inom icke-statligverksamhet (avsnitt 8). Styrelsernas sammansättning m. m. (bilaga 1, avsnitt 8.3) Avslutningsvis vill arbetsmarknadsutskottet i korthetberöra ett par av de frågor som behandlas i det ovan angivna avsnittet avpropositionen även om del inte uttryckligen är nämnt i KU:s begäran omyttrande. I det aktuella avsnittet behandlas bl. a. frågan omintresserepresentation i verksstyrelserna. Civilministern anför i vad gällerarbetsmarknadsområdet att han vill slå vakt om den ordning med sådanrepresentation som gäller för främst (),arbetarskyddsstyrelsen och AMU-styrelsen. Utskottet vill här påpeka att fråganom nuvarande trepartssamverkan i har behandlats av utskottet senasti det av godkända betänkandet AU 1986/87:11 (s. 4344). Tillden delen av AU:s betänkande fogades reservationer (nr 29 och 30) av moderatasamlingspartiet resp. . I samma avsnitt av propositionen (s. 94) liksom ivpk-motion 1986/ 87:KI12 berörs angelägenheten av att andelen kvinnor ökar i destatliga styrelserna. Denna fråga liksom den i propositionens avsnitt 7behandlade frågan om att öka antalet kvinnor på ledande poster istatsförvaltningen har vid ett flertal tillfällen varit aktuell vidhandläggningen av jämställdhetsfrågorna i arbetsmarknadsutskottet. Här kanhånvisas till vad utskottet senast anfört i betänkande AU 1986/87:5 (s. 10-11). När civilministern poängterar behovet av bättre balansmellan kvinnor och män i de statliga styrelserna för att styrelserna skall gesbättre möjligheter att fullgöra de uppgifter regeringen lägger på dem så ärdet ett synsätt som ligger väl i linje med de intentioner som utskottet inyssnämnda och tidigare sammanhang har givit uttryck åt. Vad sedan beträffar yrkandet i motion omtillkännagivande till regeringen om bl. a. direkta föreskrifter förnomineringsförfarandet bör upplysas att motionsyrkanden med likartad inriktningväckts under den allmänna motionstiden och hänvisats tillarbetsmarknadsutskottet. Det är utskottets avsikt att behandla dessa yrkandenoch vad civilministern anfört om jämställdhet i statsförvaltningen i bilaganGemensamma frågor till årets budgetproposition i ett planeratbetänkande om jämställdhetsfrågor. Då det synes lämpligt att de aktuellamofionsyrkandena om åtgärder för en ökad kvinnorepresentation i statliga organbereds i ett sammanhang, föreslås alt yrkande 8 i motion överlämnas tillarbetsmarknadsutskottet för behandling. Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), KU 1986/87:29Alf Wennerfors (m), (), (), 5 ting (fp), (), i (c), SvenLundberg (s), (m), (), (), TureÅngqvist (s) och (vpk). Chefsförsörjning: Allmänna riktlinjer (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 2 börjar med "Den nu" och på s. 3 slutar med"kunna godkännas" bort ha följande lydelse: Civilministern har i propositionen sökt belysa demångskiftande, krav som följer av den statliga chefsrollen. Vad han anfört geremellertid, såsom påtalas i motion I986/87:KI 12, anledning alt varna för i den statliga förvaltningen och i affärsverken kopierar de modeller somför . närvarande dominerar i privata förelag, med den övertro som där råder påden "starke" chefens förmåga att leda utvecklingen i önskad riktning. Det fö eslås från regeringens sida en rad åtgärder ägnadeatt öka rörligheten bland chefer - kortare förordnandeperioder, förflyttningtill annan tjänst, även tvångsvis om så erfordras, pensionering etc.Man kan med motionärerna ifrågasätta om inte sådana åtgärder kommer att främjaen rekrytering av ledningspersonal som är mer inriktad på kortsiktiga förbättringarav effektiviteten än på en långsiktig, fördjupad utveckling av den statligaverksamheten. Dessutom bör betonas vikten av att chefer i offentligverksamhet följer en demokratisk ledningsfilosofi. Detta har flera viktigaaspekter. Chefen bör aktivt samarbeta med lekmannastyrelsen och tillgodogörasig dess politiska erfarenhet i verksamheten. Chefen bör också ha inriktningenatt mobilisera verkets anställda till initiativ och delgivande av erfarenheter.Chefen bör därjämte kunna stimulera till medvetande om verksamhetens mål och"public-service"-uppgift. hemställer attkonstitutionsutskottet föreslår att - med tillstyrkan av motionI986/87:KII2 yrkande 6 och med anledning av de i propositionen föreslagnaallmänna riktlinjerna för förnyelsen av den statliga förvaltningen såvitt avseravsnittet om chefsförsörjning - som sin mening ge regeringen till känna vadovan anförts om chefsfunktion och ledningsfilosofi. Chefsförsörjning: Förflyttning och entledigande av verkschefer , och (allam) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Den nya" och på s. 5 slutar med "denna del" bort haföljande lydelse: Inledningsvis vill utskottet i likhet med moderata samlingspartietunder stryka vikten av att utnämningar av verkschefer inte politiseras. märkts klara tendenser till en sådan politisering. erinras orii att även vidutnämningar till högre tjänster skall kraven i 11 KU 1986/87:29 kap. 9 §regeringsformen uppfyllas, dvs. avseende skall endast fästas vid Bilagä'5sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Ipropositionen läggs fram förslag till-ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning varigenom det skall bli möjligt att förflytta en verkschef tillannan tjänst. Den föreslagna bestämmelsen, 7 kap. 10 §, är emellertid förallmänt utformad och lämnar, såsom anförs i motion 1986/ 87: K115, utrymme förgodtyckliga beslut. Därmed öppnas vägen för informella påtryckningar motmyndighetschefer. Vidare bör en tillförlitlig metod utvecklas för attobjektivt fastställa att det föreligger ett förhållande som gör chefensförflyttning nödvändig med hänsyn till myndighetens bästa. Denaktuella lagtexten måste garantera att ett beslut om förflyttning grundar sigpå objektivt godtagbara skäl. I likhet med moderata samlingspartiet anserutskottet att med avslag på propositionen i denna - del bör begära ettnytt förslag utformat i enlighet med vad ovan anförts. delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Medåberopande" och slutar med "offentlig anställning" bort haföljande lydelse: Utskottetsställningstaganden innebär sammanfattningsvis att det till propositionen fogadeförslaget till ändring i lagen om offentlig anställning bör avslås i vad detavser förflyttningsskyldighet för verkschefer men kan godtas i vad det avserdet föreslagna särskilda entledigandet av chefer för. affärsverk.Arbetsmarknadsutskottet har omarbetat regeringens lagförslag med hänsyn härtilloch hemställer att föreslår att med bifalltill motion 1986/87:Kl 15 yrkande 7 samt med avslag på propositionen imotsvarande del dels som sin mening ge regeringen till känna vad ovan anförtsom nytt förslag till lagstiftning om förflyttningsskyldighet för verkschefer,dels anta följande förslag till lag om ändring i lagen (1976:600) om offentliganställning. Lag om ändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1976:600) om offentlig anställning' dels attnuvarande 7 kap. 9- 11 §§ skall betecknas 7 kap. 10-12 §§, dels att 15 kap. 1 och 2 §§, 16 kap. 2 § samt 17 kap. Ioch 3 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap.9 §, av följande lydelse. KU 1986/87:29 Bilaga 5 7 kap. 9 § Är chefen för ett statligt affärsverkförordnad för bestämd tid, får han skiljas från sin tjänst före utgången avdenna tid, om det är nödvändig! av hänsyn till verkets bästa. 15 kap. 1 § Fråga om anställnings upphörande som avses i 7 kap. 2-4, 9 eller 10 § prövas av den myndighet som tillsätter tjänsten, om inte . annat följer av 5 § nedan eller av föreskrift eller särskilt beslut som regeringen meddelar. Fråga om anställnings upphörande enligt 7 kap. 5 eller 7 § prövas av regeringen, om inte annat följer av 5 § nedan. Närmare föreskrifter meddelas av regeringen. Fråga om anställnings upphörande som avses i 7 kap. 2-4.10 eller // § prövas av den myndighet som tillsätter tjänsten, om inte annatföljer av 5 § nedan eller av föreskrift eller särskilt beslut som regeringenineddelar. Fråga om anställnings upphörande enligt 7 kap. 5, 7 eller9 § prövas av regeringen, om inte annat följer av 5 § nedan. meddelas av regeringen. Fråga om förflyttning enligt 7 kap. 8 § prövas avregeringen. Fråga om förflyttning till tjänst som tillsättes av sammamyndighet som har anställt arbetstagare prövas dock av myndigheten. Fråga om förflyttning enligt 7 kap. 8 § till en tjänst somtillsätts av den myndighet som har anställt arbetstagaren prövas av den myndigheten.Fråga om förflyttning till någon annan tjänst prövas av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. 16 kap. 2 § . Vill arbetstagare söka ändring i Vill enarbetstagare söka ändring beslut enligt 7 kap. 3-5 eller 8 §, 10 i beslut enligt7 kap. 3-5 eller 8-kap. I §, 11 kap. I eller 2 § eller 13 9 §, 10 kap. I §,II kap. I eller. kap. 2 § andra stycket, skall han väcka talan inom fyraveckor från den dag då han fick ta del av beslutet. eller 13 kap. 2 S andra stycket, skall han väcka talaninom från den dag då han fick ta del av beslutet. KU1986/87:29 Bilaga 5 Beslut om anställnings upphörände enligt 7 kap. 4 eller 5§, om förflyttning enligt 7 kap. 8 §, om löneavdrag som disciplinpåföljdenligt 10 kap. I § eller om avskedande enligt 11 kap. får ej verkställas,förrän beslutet har prövats slutligt efter talan som avses i 16 kap. 2 § ellerrätten till sådan talan har förlorats. Detsamma gäller beslut om avgångsskyldighetenligt 7 kap. 3 §, om ej annat följer av 2 §. Beslut om anställnings upphörande enligt 7 kap. 4 eller 5§, om förflyttning enligt 7 kap. 8 S, om löneavdrag som disciplinpåföljdenligt 10 kap. I § eller om avskedande enligt 11 kap. får inie verkställas,förrän beslutet har prövats slutligt efter talan som avses i 16 kap. 2 § ellerrätten till sådan talan har förlorats. Detsamma gäller beslut om av-.gångsskyldighet enligt 7 kap. 3 § om inte annat följer av 2 §. Beslut om avstängning enligt 13 kap. I eller 2 § haromedelbar verkan. I tvist om sådan avstängning äger domstolen dock för .tidenintill dess lagakraftägande dom eller beslut föreligger förordna, att beslutadavstängning skall vara hävd.. Beslut om skiljande från tjänst enligt 7 kap. 9 § eller omavstängning enligt 13 kap. I eller 2 § gäller . 1 tvist om sådana beslut som avsesi första stycket får domstolen dock för tiden intill dess lagakraftägande domeller beslut föreligger bestänima. att beslutet tills vidare inte skall gälla. Denna lagträder i kraft den . Den nya föreskriften i 7 kap. 9 § får dock tillämpasendast i fråga om sådana förordnanden som börjar löpa efter ikraftträdandet. Ledningsfunktionerna inom affärsverk och bolag (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Det föreliggande" och på s. 8 slutarmed "avstyrks" bort ha följande lydelse: Liksom kommunisterna anserarbetsmarknadsutskottet att man inte bör ge affärsverksstyrelserna rätt attutse chefer eller chefer rätt att utse chefer närmast under sig. Som JO hävdari detta ärende är det regeringen som måste ta ansvar för utnämningen avtopptjänstemän. Principen bör gälla för hela statsförvaltningen.Självständighet och ansvar hos denkategori högre tjänstemän det här gäller gynnas bäst ay att deras KU1986/87:29 utnämning inte är resultatet av verkschefens personliga handplpckning.. Vad ovan med tillstyrkan av motion1986/87: yrkande 9 anförts om tillsättning av vissa chefstjänster börgenom ett tillkännagivande från riks-, dagens sida delges regeringen. Personalföreträdare i myndigheternas styrelser (), (), (), Chariotte (), i (c), () och () anför: Vid behandlingen av frågan om personalföreträdare imyndigheternas styrelser hänvisas i texten till att regeringens förslag innebäratt man på den statliga sidan ansluter till den ordning som införts på denkommunala sidan med närvaro- och yttranderätt för de anställda vid de kommunalanämndernas sammanträden. Vi vill därför erinra om att närvaro- ochyttranderätten på den kommunala sidan avvisats av moderata samlingspartiet,och . Den sårlösning som härigenom medgavs den berördapersonalen måste enligt vår mening anses strida mot grunderna för denkommunala demokratin och mot principen om lika inflytandemöjligheter för allaröstberättigade medborgare. Vår gemensamma ståndpunkt i denna fråga har närmareutformats i en reservation till betänkande KU 1985/86:3.De invändningar som där gjorts gäller principiellt sett även den nu föreslagnanärvaro- och yttranderätten för personalföreträdare i statliga styrelser. Vihar emellertid inte motsatt oss det föreliggande regeringsförslagetmed hänsyn till att detta innebär att de statsanställdas nuvarande vidsträcktarätt att delta i själva beslutsfattandet i styrelserna kommer att upphöra.Detta är i sig en från demokratisk synpunkt. Vi hänvisar vidare tillatt vi (AU 1986/87:8 reservation 19) gemensamt krävt ettutredningsarbete om medbestämmandet inom den offentliga sektorn ochgränsdragningen mot den politiska demokratin. Vi har förutsatt att destatsanställdas förhandlingsrätt och övriga inflytandemöjligheter kommer att närmaregranskas i ett sådant utredningsarbete. (vpk) anför: I propositionen sägs att lönerna för chefer bör bestämmasav verksamhetsintresset och anpassas såväl till marknadsförhållandena som tillkraven på kompetens och prestationsförmåga. Det är tankegångar som fanns redani proposition 1984/85:219 om den statliga personalpolitiken. Från vpk:s sidaerinrade vi i det sammanhanget om att lönerna på den statliga sidan har byggtpå två principer: Lika lön för lika arbete och samma lön för likvärdigt arbeteoavsett bostadsort. Ett utflöde av dessa principer är att lönegapet mellan de mervälavlönade och det breda kollektivet av lågt KU 1986/87:29 avlönade intefår tillåtas öka. Vi vidhåller i detta sammanhang vår inställ- Bilaga 5 'ning att en bra personal- och lönepolitik för de statsanställda bör inriktassärskilt på de breda personalgrupperna i låg- och mellanställning. Innehållsförteckning KU 1986/87:29 Motionerna.................................................................. ....... 3 Utskottet........................................................................ ....... 7 1. Inledning.................................................................. ....... 7 Propositionensgrundsyn ........................................ ....... 7 Konstitutionellafrågor............................................. ..... 11 Styrning avmyndigheternas verksamhetsinriktning 19 Myndigheternasledning ............ ........................ ..... 27 Affärsverken och deras dotterbolag........................ ..... 34 Fortsatt försök med fördjupadeanslagsframställningar och treåriga budgetramar 41 Vissapersonalfrågor för chefer m.m........................ 42 Hemställan..................................................................... ..... 42 Reservationer................................................................ ..... 47 Bilaga 1Finansutskottets yttrande 1986/87:3 y............ 62 Bj/flga 2Lagutskottets yttrande 1986/87:5 y................ 72 Bilaga 3Trafikutskottets yttrande 1986/87:3 y............. ...... 75 BiVaga 4Näringsutskottets yttrande 1986/87:3 y........ ...... 84 fii/agö 5Arbetsmarknadsutskottets yttrande 1986/87:3 y 96