bet · GA01NU33 · 1986-12-31 00:00:00 — skall anslås för /88 för desvenska avgifterna till Euratom. I mofion 1986/87:N134 (c) framförs kritik mot det svenskafusionsforskningssamarbetet med EG. Enligt mofionärerna bör intemedverka i internationellt forskningssamarbete som rör områden - t.ex.kärnkraften -som inte har framtiden för sig. Motionärerna erinrar om attrepresentanter för i en annan motion har begärt att skallavslå regeringens förslag om att medel skall anvisas förfusionsforskningssamarbetet med EG. har (UbU 1986/87:26)tillstyrkt regeringens förslag om medel för avgifter till Euratom.Härvid har utbildningsutskottet hänvisat till vad utrikesutskottet anfördevåren 1986 då motsvarande medel för /87 behandlades.Utrikesutskottet (UU 1985/ 86:16) ansåg det vara värdefullt för att hamöjlighet att delta i det europeiska fusionssamarbetet. Dessutom framhöllsbetydelsen för landets allmänna relationer med EG av att uppfattas somen seriös och tillförlitlig partner för långsiktigt samarbete iforskningsfrågor. och kommunisternas företrädare iutbildningsutskottet har yrkat avslag på regeringens förslag (UbU 1986/87:26res. De anser att det svenska deltagandet i det europeiskafusionsforskningssamarbetet kan minska trovärdigheten i riksdagsbeslutet attkärnkraften skall avvecklas. Samarbetet kan därigenom få till följd att densatsning på energibesparande åtgärder och på alternativa energikällor somkärnkraftsavvecklingen förutsätter fördröjs. Det saknas anledning att ta upp frågan om fusionsforskhingssamarbetetmed EG även i näringsutskottet. Utskottet hänvisar till utbildningsutskottetsbehandling. Motion 1986/87:N134 (c) i nu aktuell del bör alltså inte föranledanågon ytterligare åtgärd. Medel för det inhemska fusionsforskningsarbetet skallenligt regeringens förslag anvisas under anslagsposten m.m. För det kommande budgetåret begär regeringen att 16,2 milj. kr. skall anslås för detta ändamål. Det avses att av detta belopp 10 milj. kr. skall överföras från energiforskningsprogrammet. Totalt för den treåriga pro gramperioden har regeringen beräknat att 28,3 milj. kr. skall avräknas från energiforskningsramen. har i nyssnämnda betänkande tillstyrkt regeringens förslag till anslag till naturvetenskapliga forsknings rådet. " I motionerna 1986/87:N134 (c) och 1986/87:N132 (vpk) yrkasavslag på regeringens förslag om att medel från energiforskningsprogrammet skall 35 avsättastill den svenska fusionsforskningen. Resurserna bör i stället användasför forskningsinsatser kring energihushållning i byggnader, vind- NU1986/87:33 energi och trädbränslen, anförs i förstnämnda motion. Ett liknande motionsyrkande (vpk) avslogs av isamband med beslutet om det nuvarande energiforskningsprogrammet.Näringsutskottet (NU 1983/84:45) ansåg att fusionsforskningen representerade engrundforskningsinsats som borde fortsätta. Mot utskottets uppfattningreserverade sig och kommunisternas företrädare iutskottet. Utskottet ser ingen anledning för att nu intanågon annan ståndpunkt i denna fråga. De aktuella yrkandena i motionerna1986/87:N134 (c) och 1986/87:N132 (vpk) avstyrks därför. Studsvik Energiteknik A B (tidigare AB Atomenergi) byggdesupp under utvecklingen av det svenska kärnkraftsprogrammet. Bolaget är förnärvarande ett mångsidigt högteknologiföretag inom energisektorn. I enlighetmed statsmakternas intentioner har företaget under en följd av år engagerat sigi projekt utanför kärnenergiområdet, främst inom områdena kolteknik,förbränningsteknik och förgasningsteknik. Tillsammans med dotterbolag sysselsätterStudsvik Energiteknik ca 1 000 anställda. Verksamheten varfidigare helt anslagsfinansierad men har i ökad utsträckning kommit attbekostas med intäkter från uppdrag. Företagets resultat har successivtförsämrats. För det förlängda räkenskapsåret - 31 december 1985redovisar koncernen ett underskott - mätt som resultat efter finansiellaintäkter och kostnader - med drygt 20 milj .kr. Omsättningen för periodenuppgick till ca 721 milj. kr. Förlusten i verksamheten förklaras enligtStudsvik Energiteknik dels av att bolagets R2-reaktor avställdes i åtta månaderför byte av reaktortank, dels av att orderingången har vikit inom områden somtidigare har varit starkt expansiva. Företagets resultat för har ännuinte publicerats. varslade bolaget ca 200 personer om uppsägning.Av dessa har ca 40 personer sagts upp, medan ca 115 personer har slutat sinanställning vid företaget frivilligt. För resterande ca 45 personer görs förnärvarande insatser för att hitta alternafiv sysselsättning. I budgetpropositionen meddelar (prop. 1986/87:100 bil. 86) föredraganden - statsrådet - att hon har erfarit attStudsvik Energiteknik har vidtagit vissa åtgärder för att förbättraden ekonomiska situationen. Hon utgår från att styrelsen och företagsledningenlöpande anpassar bolagets resurser och kostnader till den faktiska efterfråganpå dess tjänster. Statsrådet vill inte nu föreslå några genomgripandeändringar av gällande finansieringsförhållanden och verksamhetsinriktning förföretaget. Regeringen bör låta tillsätta en utredning med uppgift attlägga fram förslag om nödvändiga åtgärder för en sanering av StudsvikEnergiteknik, anförs i motion 1986/87:N517 (m) från allmänna motionstiden. Detär otillfredsställande för personalen att leva i ovisshet om företagetsframtid. Utskottet kan inte biträda motionärernas förslag om enutredning angående verksamheten vid Studsvik Energiteknik. Det får förutsättas, 2 menarutskottet, att bolaget under styrelsens överinseende vidtar de mått och NU1986/87:33 steg som erfordras för att säkerställa företagets fortlevnad. Motion1986/ 87:N517 (m) avstyrks sålunda. I budgetpropositionen (bil. 16 punkt C 12) föreslås ettreservationsanslag om 41,6 milj. kr. för bolagets verksamhet under det kommandebudgetåret. Anslaget fördelar sig på dels ett driftsbidrag om sammanlagt 22,6milj. för R2-reaktorn och Studsviks bibliotek, dels ett belopp av 19 milj.kr. för egen och branschrelaterad forskning. Utskottet tillstyrker förslaget. Studsvik Energiteknik erhåller anslagsmedel även från detnuvarande energiforskningsprogrammet. Stöd utgår inom ramen för programmetÖvrig långsikfig forskning och grundforskning dels genom ett direktanslag, delsvia delprogrammet Ny kärnteknik som administreras av energiforskningsnämnden..Huvuddelen av anvisade resurser för detta delprogram anslås till StudsvikEnergiteknik. Regeringen förordar, soni tidigare nämnts, attdelprogrammet Ny kärnteknik skall utgå ur energiforskningsprogrammet. Eftersomkärnkraften skall avvecklas i enlighet med beslut behövs, sägs det ipropositionen (bil. 12 s. 40), generellt sett inga insatser inom detta områdeannat än de som är motiverade från säkerhetssynpunkt. Det fortsatta energiforskningsbidraget till StudsvikEnergiteknik föreslås bli integrerat med det tidigare redovisade basanslagettill företaget. Regeringen har beräknat att 32 milj. kr. skall avsättas förstöd till energiforskningsinsatser vid bolaget . För /88 föreslås att till företagetskall anvisa 11 milj. kr. utöver de medel som har begärts ibudgetpropositionen. För styrning och uppföljning av företagets fortsattaverksamhet inom kärnenergiområdet har energiforskningsutredningen föreslagitatt en referensgrupp med företrädare från , statenskärnkraftinspektion och skall tillsättas. Ipropositionen anför föredraganden att det kan vara lämpligt att till ordförandei gruppen utses en från företaget oberoende person. Hon avser att senareåterkomma till regeringen med förslag angående en sådan referensgrupp. Bidrag från energiforskningsprogrammet bör anvisas tillStudsvik Energiteknik endast om det skapas garanfier för att medlen inteanvänds för forskning om ny kärnteknik, anförs i motion 1986/87:N134 (c). Medden konstruktion för den fortsatta stödgivningen till företaget som skisseras ipropositionen finns det, menar motionärerna, risk för att forskningen ändå fårdenna inriktning. Under förutsättning att den begärda garantin ges föreslår deatt 5 milj. kr. skall anslås i energiforskningsstöd till företaget /88. För den kommande treårsperioden borde 18 milj. kr. avsättasför detta ändamål. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillenergiforskningsstöd fill Studsvik Energiteknik. Utskottet delar inte den orobeträffande forskningens inriktning som framförs i motion 1986/87:N134 (c).Genom att den tilltänkta referensgruppen tillsätts kommer tillräckligagarantier att skapas för att anvisade medel används på ett sätt som främjar deändamål de är avsedda för. Motionen avstyrks sålunda i nu aktuell del. propositionenger inte anledning till någon ytterligare kommentar från NU 1986/87:33utskottets sida. Av det sagda följer att som bidrag tillverksamheten vid Studsvik Energiteknik för /88 bör anvisa totalt- inkl. det tidigare tillstyrkta basanslaget - 52,6 milj. kr. Regeringen föreslår i propositionen (bil. 12 S: 42) attmedel skall avsättas från energiforskningsprogrammet för mer grundläggandeforskning och utveckling inom bioenergiområdet. Enligt förslaget skall 12milj. och 4 milj. kr. för det kommandebudgetåret överföras till och där integreras idess huvudanslag. Medlen avses bl.a. finansiera två professorstjänster somföreslås bli inrättade vid . Det gäller dels en tjänst förprofessor i skogsbrukets energisystem, dels en tjänst för professor iintensivodlihg av skogsträd, särskilt för energiändamål. Enligt regeringen börutvecklingskostnader inom sådana områden som närmar sig kommersiellintroduktion i ökad utsträckning bekostas av företag eller gemensamtfinansierade forskningsorgan. Föredragande statsrådet konstaterar attlantbrukskooperationens intresse för att finansiellt medverka i forsknings- ochutvecklingsarbete rörande biobränsle har ökat. Det är tillfredsställande om lantbruket kan medverka ifinansieringen av forskningen kring biobränslen, sägs i motion 1986/87:N134(c). Detta får dock inte leda till en ny ekonomisk belastning på dennanäringsgren, menar motionärerna och föreslår ett riksdagsuttalande i denriktningen. Mot bakgrund av rådande överskottsproduktion inomjordbruket torde det enligt utskottets mening ligga i lantbrukets eget intresseatt ekonomiskt understödja de nu diskuterade forskningsinsatserna. Motion1986/87:N134 (c) bör i här berörd del inte föranleda något riksdagsinitiativ.Yrkandet avstyrks alltså. Som tidigare nämnts föreslår regeringen att riksdagenskall avsätta ca 882 milj. kr. för energiforskningens huvudprogram förbudgetåren 1987/ 88-1989/90. För /88 föreslås anslå293,6 milj. kr. I motionerna 1986/87:Ub5 (m) och 1986/87:N134 (c) har somtidigåre redovisats föreslagits andra belopp; i den förstnämnda föreslåsriksdagen anvisa medel endast för /88. I vänsterpartietkommunisternas partimotion 1986/87:N132 har inte något förslag till totalmedelsram för energiforskiiingsprogrammet lämnats. Partiet har dock krävtutökade anslag för enskilda ändamål. I det föregående har utskottet i samband med behandlingenav riktlinjerna för resp. program inom energiforskningsprogrammet diskuterat medelsbe hovet med utgångspunkt i regeringens beräkning och motionärernas förslag. Utskottet föreslår nu att bifaller regeringens begäran om medels- 38 ram förden treåriga programperioden och anslag för /88. I NU1986/87:33 den månriksdagens bifall till motionsyrkaiiden som har behandlats under resp.program medför krav på ytterligare medel under /88 torde detfå ankomma på regeringen att föreslå att dessa skall anvisas på tilläggsbudget.För den händelse beslut innebär att mindre belopp skall ståtill förfogande än vad regeringen har föreslagit får det i stället , ankomma påregeringenatt hålla inne överskjutande medel. genom ettuttalande ansluta sig till vad utskottet här har anfört. Alltsedan energiforskningsprogrammén startades harregeringen haft bemyndigande av att i samband med stöd tillenergiforskning göra åtaganden även efter det aktuella budgetåretoch efter det beslutade treårsprogrammets slut. Sådana bemyndiganden harlämnats för att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings- ochutvecklingsverksamheten. Regeringen beräknar i propositionen behovet häravtill 150 milj. kr. för åtaganden avseende /89, 100 milj. kr. /90, 50 milj. kr. för /91 och 10 milj. kr. /92.1 propositionen föreslås bemyndiga regeringen attunder nästa budgetår ikläda staten ekonomiska förpliktelser som, inberäknatredan fattade beslut, innebär åtaganden enligt vad nu nämnts. Moderata samlingspartiet vill ha dessa bemyndigandenreducerade. I motion 1986/87:Ub5 föreslås fastställa ramarna förresp. budgetår fill resp. 100 milj. kr., 50 milj. kr., 25 milj. kr. och 5 milj.kr. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen ochavstyrker sålunda motionen i berörd del. I det följande behandlas åtta motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om alternativa drivmedel. Huvuddelen av förslagen gäller etanolproduktion och då framför allt lokaliseringen av en fullskaleanläggning för tillverkning av etanol. . . beslöt om en plan för introduktion avalternativa drivmedel (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 1982/83:33, rskr. 1982/83:280). EnHgt planen skall de statliga insatserna främst inriktas på ätt utveckla användningen av ett bränsle som består av nästan enbart motoralkoholer. Målet för insatserna är att ge närmare underlag för ett beslut om introduktion av ett rent alkoholbränsle som drivmedel i större skala. Det anges vidare i planen att låginblandning kan vara ett sätt att påbörja introduktionen av motoralkoholer. avlämnade statens energiverk en lägesrapport rörande planen (Motoralkoholer i , , För att förutsättningarna för produktion av etanol urjordbruksprodukter skall klarläggas har regeringen tidigare beslutat om stöd till en anläggningför framställning av etanol i (det s.k. ). Anlägg ningen, som togs 1983, har en produktionskapacitet av 6 600 m-' etanol . Vid anläggningen produceras även foderprodukter, kolsyra och stärkelse för tekniska ändamål. Råvaran är i första hand spannmål. Efter en del inledande tekniska problem anses nu tillverkningen fungera på avsett 39 I anslutning tilldetta projekt har en försöksverksamhet med låginbland- NU 1986/87:33 ning() av etanol i bensin pågått i . Verksamheten har bedrivitsi samarbete med OK . InomStiftelsen etanolutveckling, som bildades , pågårutvecklingsarbete rörande etanolframställning baserad på såväl spannmål somskogsråvaror. Stiftelsens grundare är , och , AB NobelChematur, i och . inträdde också och som huvudmän. En storskalig fillverkning av etanol ur skogsråvaror skulle kunna bliaktuell genom integrering med moderna massafabriker. Därvid skullemassafabrikernas tillgång på billig värmeenergi kunna utnyttjas. Efterbeslut av regeringen tillkallades en kommitté med parlamentarisksammansättning för att klarlägga förutsättningarna för att ökaförsörjningstryggheten och minska oljeberoendet inom transportsektorn genomökad användning av alternativa drivmedel. Kommittén, som antog namnetmotoralkoholkommittén, redovisade resultatet av sitt arbete ibetänkandet (SOU 1986:51) Alkoholer som motorbränsle. saknas förutsättningar för att nu besluta om en allmän introduktionav alternativa drivmedel. Kommittén föreslår att en försöksverksamhet medanvändning av rent etanolbränsle i dieselfordon skall inledas. Låginblandningav inhemskt producerad etanol är enligt kommittén varken samhällsekonomiskteller företagsekonomiskt motiverad med den nuvarande nivån på oljepriserna.Betydande statliga åtgärder behöver vidtas för att en låginblandning skulle bliekonomiskt intresssant. Med hänsyn bl.a. till de samhällsekonomiska ochstatsfinansiella kostnaderna avvisar kommittén förslag om att etanolen skallskattebefrias. Enligt kommittén kan frågan om statliga åtgärder för att främjaen introduktion av motoralkoholer övervägas på nytt om förutsättningarnaändras, t.ex. genom kraftigt höjda bensinpriser. Ett nytt beslutsunderlag bör,anser kommittén, tas . reservation av och kommunisternas företrädare ikommittén hävdas all en första fullskaleanläggning för tillverkning av etanolär samhällsekonomiskt lönsam och från beredskapssynpunkt väl motiverad. Deföreslår bl.a. att staten redan nu skall vidta åtgärder som möjliggör uppförandetav en sådan anläggning. Regeringenbeviljade Stiftelsen etanolutveckling ett bidrag om högst10 milj. kr. för att närmare klarlägga förutsättningarna för att uppföra enfullskaleanläggning för etanolproduktion baserad på spannmål och andrajordbruksprodukter. En slutredovisning av arbetet skall göras senast . Inomramen för energiforskningsprogrammet bedrivs projekt i syfte att studera möjligheterna att utnyttja alkohol som drivmedel. Sålunda stöds exempelvis utvecklingen av motorer för ren alkoholdrift. Det görs också konkreta försök med användning av rent alkoholbränsle i ett antal testbilar av olika märken. . 0 Insatser beträffande alternativa drivmedel görs inom ramenför delpro- NU 1986/87:33 grammet Bränsleförädling, som ingår i programmetEnergitillförsel. Dessa insatser bör enligt regeringen inriktas mot etanolproducerad ur cellulosahal-tiga råvaror. Miljö- och energiministern anför ipropositionen om forskning (bil. 12 s. 38) att en samlad bild av vilka åtgärdersom erfordras inom detta område kan fås först sedan Stiftelsen har redovisat sitt pågående arbete och regeringen har tagitställning till motoralkoholkommitténs förslag. I fyra motioner framställs förslag om lokalisering av enfullskaleanläggning för etanoltillverkning. Motion 1986/87:N503 (c) går ut påatt en anläggning skall förläggas till . Härvid hänvisas till denförsöksanläggning som redan finns där. I de tre övriga motionerna -1986/87:N545 (fp), 1986/ 87:N396 (c) och 1986/87:N546 (c) - pläderas för enetablering i . Som skål för denna lokalisering anförs bl.a.fillgången i länet på råvara för etanoltillverkning. I de två sistnämndamotionerna har kravet preciserats till att gälla i . I kommunisternas partimotion 1986/87:N506begärs - utan förslag till lokalisering - att hos regeringen skallhemställa om att en fullskaleanläggning för etanoltillverkning skall kommatill. Det är inte minst av beredskapsskäl beklagligt att en sådan fabrikännu inte har uppförts, menar motionärerna. Även i motion 1986/87:N551 (c)anförs -dock utan yrkande - att etanolproduktion i full skala bör inledas. Med hänsyn till pågående utredningsarbete och regeringensberedning av motoralkoholkommitténs förslag finner utskottet att det inte ärmotiverat med något riksdagsinitiativ i fråga om etanoltillverkning. Detta harutskottet också framhållit i ett yttrande (NU 1986/87:4 y) tillförsvarsutskottet angående totalförsvarets fortsatta utveckling. Vidare anserutskottet att det inte är en uppgift för att uttala sig förlokaliseringen av en etanolfabrik till någon viss ort. Med det sagda avstyrkshår behandlade motionsyrkanden. I samband med projekteringen av en fullskaleanläggning företanolproduktion bör även användningen av biprodukterna, främst stärkelse ochprotein, analyseras med sikte på att få bästa möjliga totalekonomi, uttalas imotion 1986/87:N547 (c). Den bästa delen av proteinet -gluten - är, sägs det,ett högvärdigt livsmedel som kan utnyttjas bl.a. för att höja vetemjöletsproteinhalt. Gluten har dock även andra användningsområden, t.ex. sombetongförbättringsmedel. En inblandning av gluten vid betongtillverkning höjerbetongens motståndskraft mot frost och andra väderpåkänningar. I motionen yrkasatt skall begära att regeringen låter analysera lämpligheten av attanvända gluten som betongförbättringsmedel. har i sin analys avetanoltillverkningen beaktat intäkterna från de biprodukter som uppkommer vidframställningen av etanol. Marknaden för proteinfodermedel och stärkelse harsärskilt studerats. Uppmärksamhet har också ägnats åt beredskapssituationenför etanol. Möjligheterna att använda gluten som betongförbättringsmedel harnågot berörts i kommitténs underlagsrapport (Ds I 1986:12) Motoralkoholer-råvaror, biprodukter, miljö och ekonomi. Utskottet ser inte något behov av en ytterligare utredningi denna fråga. NU 1986/87:33 Motionen avstyrks därför. bör hos regeringen hemställa om förslag tillåtgärder som garanterar en fortsatt och utökad användning av gas som drivmedel,anförs i motion 1986/87:N506 (vpk). Det vore beklagligt, heter det, om dettadrivmedel nu skulle försvinna från den svenska marknaden. Genom den ökandeimporten av naturgas kommer förutsättningarna för användning av motorgas attförbättras, menar motionärerna. Miljö- och energiminister besvaradeden 3mars 1987 en . interpellation (1986/87:159) av () om regeringenavsåg att vidta åtgärder för att bl.a. öka användningen av motorgas. Statsrådeterinrade om att motorgasen har en förmånligare beskattning ån bensin. Eftersomblyfri bensin i kombination med katalytisk avgasrening år ett frårimiljösynpunkt bättre alternativ än normal motorgasdrift ansåg hon att det intefanns skäl att skattevägen ytterligare stimulera användningen av motorgas.Statsrådet anförde vidare att branschen måste ta sitt ansvar för atttillhandahålla motorgas till rimliga priser åt dem som redan har installeratutrustning för motorgasdrift. Härvid konstaterade hon att den tidigare skillnadeni pris exkl. skatt mellan motorgas och bensin fill motorgasens fördel nu harupphört. Enligt utskottets mening bör motorgasen ses snarare somett komplement än som ett alternativ till övriga drivmedel. Med hänsyn tillmotorgasens miljöfördelar bör den beskattas lindrigare än blyad bensin. Somredovisats är så redan fallet. Utskottet anser inte att det nu är befogat med någraytterligare åtgärder från statens sida för att sfimulera användningen avmotorgas. Att oljebranschen har försämrat motorgasens pris iförhållande fill bensinpriset kan inte motivera att beskattningen av motorgasgörs ännu mer förmånlig. Med det sagda avstyrks motion 1986/87:N506 iifrågavarande del. Avslutningsvis behandlas i detta avsnitt ett yrkande imotion 1986/87 :N534 (c) om ett riksdagsuttalande angående forskningen omalternativa bränslen. Enligt motionären bör framför allt den forskningprioriteras som syftar till att vanligtvis dieseldrivna fordon skall anpassasfill ren alkoholdrift. En sådan anpassning är värdefull från både miljö- ochförsörjningssynpunkt. Motionären anför att oljeväxtoljor kan vara ettalternafiv som råvara fill dieselbräns-le. Därför föreslås i motionen attväxtförädlingen ges erforderliga resurser för att utveckla optimalt lämpliga växterför dieselbränsle och att en utredning verkställs om lämpligaanläggningar för framställning av sådant bränsle. Som tidigare nämnts har motoralkoholkommittén föreslagitatt en försöksverksamhet med användning av rent etanolbränsle i dieselfordonskall inledas. Försöket bör enligt kommittén i en första etapp pågå i tre åroch omfatta samtliga tätortsbussar i en medelstor stad. Staten skall enligtkommitténs förslag svara för en del av försöksverksamhetens kostnader. Med hänvisning till regeringens beredning avmotoralkoholkommitténs förslag avstyrks det nu aktuella motionsyrkandet. Regionalacentra för utveckling av energiteknik NU 1986/87:33 Utskottet behandlar slutligen två motioner från allmännamotionstiden där det föreslås etablering av regionala centra för energitekniskutveckling. I motion 1986/87:N512 (vpk) begärs att hos regeringenskall hemställa om förslag till åtgärder för att utveckla norra delen avUppsala län och angränsande regioner till ett försöks- och utvecklingsområdeför energi-och miljöteknik. Ett motsvarande krav men med inriktning på Örebrolän framställs i motion 1986/87:N516 (c). Detta län bör enligt motionären bliförsökslän vad gäller forskning och utveckling kring förnybara energikällor. behandlade utskottet två liknandemotionsyrkanden. Förslagen gällde då etablering av ett utvecklingscentrum förenergi i län och ett centrum för fastbränsleteknik iLjusdals-Hudiksvalls-regionen. På hemställan av utskottet (NU 1985/86:17)avslogs motionerna. Utskottet ansåg det närmast vara en angelägenhet för resp.lokala intressenter att ta de initiativ som erfordrades för att förslagenskulle bli prövade. Utskottet är av samma. uppfattning nu och avstyrker därförde två motionerna. Verksamhetenvid styrelsen för teknisk utveckling