bet · GA01UU20 · 1986-12-31 00:00:00 — om förbud mot handel med och (prop.1986/87:110) samt regeringens skrivelse 1986/ 87:70 om svenska företags verksamhet i /8720 Iproposifionen begärs bemyndigande att tillämpa lagen (1971:176) omvissa internationella sanktioner i fråga om en handelsblockad mot ochNamibia. Blockadenavses omfatta förbud mot införsel av varor med sydafrikanskt eller namibisktursprung och förbud mot utförsel av varor till och , Vidareavses blockaden omfatta vissa andra åtgärder som kan bidra till uppkomsten avbrott mot in- och utförselförbuden såsom lastning, lossning och transport avvaror liksom tillhandahållande av transportmedel och lämnande eller förmedlandeav uppdrag avseende sådana åtgärder, Ipropositionen föreslås också att lagen (1985:1050) om förbud mot införsel avjordbruksvaror från upphävs och att dess bestämmelser inarbetas iregeringens föreskrifter om handelsblockaden. Föreskrifternaavses träda i kraft den Ijuli 1987, För att ge företagen möjlighet att avvecklasina handelsförbindelser bör förbuden, utom såvitt avser de inarbetadebestämmelserna om jordbruksvaror, börja tillämpas . Iproposition 1985/86:52 om förbud mot införsel av jordbruksvaror från m,m, lämnades en redogörelse för utvecklingen i och i södra , Sammanfattningsvis sades då att det mot bakgrund av den alltallvarligare situationen i var angelägnare än någonsin att ökaomvärldens stöd och bidrag till kampen mot apartheid och att skärpa detinternationella trycket mot , Vidare uttalades att varje fördröjningav apartheidsystemets avveckling och av införandet av medborgerliga rättigheterför alla medborgare minskade möjligheterna till en fredlig lösning och ökadefaran för en allt allvarligare konflikt med oerhörda lidanden för både svartaoch vita. Underdet dryga år som gått sedan regeringen lade fram nyssnämnda proposition harläget i och i södra förvärrats ytterligare. Det finnsingenting i händelseutvecklingen som antyder att denna nu länkats in på banorsom skulle kunna leda till en avveckling av apartheidsystemet. Tvärtom harförtrycket ökat. Systemet försvaras nu med allt brutalare 1Riksdagen 1986/87. metoder, Destabiliseringspolifiken gentemot grannländerna har fortsatt UU 1986/87:20liksom den illegala närvaron i , Sammanfattningsvisstår det helt klart att den vita minoritetsregimen ännu inte är beredd attgenomföra de förändringar som krävs för att avskaffa apartheidsystemet och föratt skapa ett demokratiskt samhällssystem med lika rättigheter för allabefolkningsgrupper. Den lagstiftning som reglerar var och i vilka områdenmänniskor har rätt att bo (Group Areas Act) och som utgör en av hörnpelarna iapartheidpolitiken har man inte för avsikt att avskaffa. Tvärtom har regimenvid upprepade tillfällen med fasthet understrukit vikten av att ävenfortsättningsvis slå vakt om och bevara de olika befolkningsgruppernas särartoch levnadsstil genom ett segregerat boende. Hemlandspolitikenoch övrig lagstiftning baserad på rastillhörighet visar tydligt regimens avsiktatt bevara och förstärka sädana samhällsstrukturer som grundas pärastillhörighet och att så långt som möjligt slå vakt om den vita minoritetenspolitiska och ekonomiska privilegier. Parallelltmed apartheidregimens ökande repression mot den svarta befolkningen harsannolikt ett växande antal vita börjat inse nödvändigheten av en omfattandesamhällsförändring. Den tidigare starka uppslutningen kring regeringspartiethar försvagats, och tendenser till splittring inom den vita minoriteten harbörjat göra sig gällande. har inställningen fill den sydafrikanska regeringensapartheidpolitik skärpts i takt med att förtrycket ökat inomlandet och aggressions- och destabiliseringspolitiken gentemot grannstaternaupptrappats. har i ett stort antal resoluttoner och uttalandenfördömt den sydafrikanska regeringens polifik. Något beslut i säkerhetsrådet omytterligare bindande åtgärder mot utöver det beslutadevapenembargot har dock inte kommit till stånd. Ettviktigt steg framåt i sanktionsfrågan togs emellertid av säkerhetsrådetgenomdessbådarekommendationeri , FN:s medlemsstateruppmanades där att vidta qlika ensidiga åtgärder mot , i första handupphöra med nyinvesteringar. Genom sin inriktning på det ekonomiska områdetinnebar den senare av dessa rekommendationer något av ett genombrott isäkerhetsrådets behandling av apartheidfrågan. Ett stort antal länder hardärefter genomfört sädana ensidiga åtgärder som i ökande utsträckning berörthandelsomrädet. Åtskilliga har genomfört partiella eller totala handelsförbud.Kampen mot apartheidsystemet har således med fiden fått en allt starkareinternationell uppslutning, även bland några av viktigastehandelspartners. Säkerhetsrådethar sedermera förnyat sina fördömanden av den sydafrikanska politiken ochrekommenderade åtgärder för att skärpa vapenembargomot , Säkerhetsrådetmöttes för att diskutera frågan om sanktionsåtgärder påbegäran av de afrikanska och alliansfria staterna, Dén företogs enomröstning om ett resolutionsförslag om selekttva bindande sanktioner, somframlagts av tillsammans med de övriga fyra alliansfriamedlemmarna av rådet. Förslaget motsvarade i stort sett de UU 1986/87:20åtgärder som redan beslutats av den amerikanska kongressen. Utgångenav omröstningen blev att och inlade sina vetonoch att resolutionsförslaget därigenom förkastades. Trotsatt saken diskuterades in i det sista kom något rekommendationsförslag aldrigatt framläggas efter det att förslaget om selektiva bindande sankttonerförkastats. Kontakterna mellan berörda parter, inkl, , har dock fortsatti syfte att undersöka förutsättningarna för ett nytt initiativ i frågan. Motiven för ett svenskt handelsförbud Ipropositionen anförs att en viktig princip i svensk utrikespolitik är attSverige endast deltar i sanktioner eller åtgärder av sanktionskaraktär sombeslutats av . Denna linje har sin grund i starkauppslutning bakom och i den alliansfria politik, syftande tillneutralitet i krig, som vi valt att föra, har konsekvent avvisatpropåer, oftast från stormaktshåll, om medverkan i sanktionsåtgärder som integenomförs i FN-regi, Vår inställning härvidlag mofiveras av såväl folkrättsligasom säkerhetspolitiska skäl. Vetorätteni har visserligen visat sig utgöra en begränsande faktor närdet gäller rådets möjligheter att agera, Samfidigt får ett beslut av rådet när ett sådant väl fattats - den breda förankring och det stöd som krävs föratt ge besluten nödvändig internationell tyngd och säkerställa deras effektivagenomförande. Systemet utgör också ett vikfigt skydd mot att små länder dras ini ekonomisk krigföring mellan stormakterna. Detär enligt propositionen endast ett beslut eller en rekommendafion av FN:ssäkerhetsråd som kan häva våra förpliktelser enligt det allmänna tull-ochhandelsavtalet (). Artikel XXIc) i medger undantag frånfillämpning av avtalet för "förpliktelser enligt Förenta Nationernasstadga i syfte att upprätthålla internationell fred och säkerhet". Ett avmofiven för detta stadgande är att det internationella handelssystemet skallvärnas från att utnyttjas som polifiskt påtryckningsmedel,, något som i detlängre perspektivet skulle kunna leda till systemets sammanbrott. Samtidigtär det klart att det föreligger folkrättsligt utrymme för den enskilda statenatt vidta den typ av begränsade åtgärder som genomfört mot Sydafrikamed början . Samtliga dessa åtgärder, inkl. förbuden mot nyinvesteringaroch mot import av jordbruksvaror, har således kunnat införas utan att Sverigeöverträtt någon internationell bestämmelse eller påståtts göra detta. Enöverväldigande majoritet av FN:s medlemsstater, representerande alla politiskaoch geografiska grupperingar, står bakom målet att undanröja det hot motinternationell fred och säkerhet som råder i södra till följd av den avSydafrika förda politiken. Det framgår av de många resolutioner som genomårtionden antagits av , bl, a, på svenskt och nordisktinitiativ. Stöd för denna slutsats kan även hämtas ay de beslut somsäkerhetsrådet fattade om vapenembargo med senare skärpning- ar samt är1985 med rekommendafioner om.vissa frivilliga åtgärder av UU 1986/87:20sanktionskaraktär av medlemsländerna, bl.a, investeringsförbud i , I ljuset av den senaste utvecklingen i FN och de motgångarsom mött ansträngningarna att få fill ständ bindande sanktioner mot Sydafrikamåste vi emellertid väga vår principiella linje i sanktionsfrågor mot behovetav att nu få till stånd så breda åtgärder som möjligt riktade mot ett uniktsystem av förtryck som det i , heter det i propositionen. Efter noggrann prövning har regeringen kommit fram fillatt den i avvaktan pä ett verksamt sanktionsbeslut av börföreslå förbud mot handel med och trots att ensådan åtgärd enligt regeringens uppfattning skulle innebära ett avsteg frånSveriges angivna linje i sanktionsfrågor. Regeringen grundar detta steg påföljande överväganden. Den sydafrikanska regeringens rasåtskillnadspolitikinnebär en systematisk kränkning av de mänskliga rättigheterna. Denna politikhar bedrivits , och det finns inga tecken på att regimen ärberedd att ompröva den. Apartheidsystemet är den axel kring vilken hela detsydafrikanska samhället roterar. Denna polifik innebär att människorsrättigheter baseras på hudfärg och rastillhörighet och är unik i världen genomatt den är inskriven i landets lagar och författningar. Den är en integreraddel i regeringens och inyndigheternas dagliga maktutövning. Brott mot mänskliga rättigheter förekommer i flera andraländer. Men i inget annat land är den systemafiska kränkningen av enfolkmajoritets grundläggande rättigheter på detta sätt konstitutionelltförankrad som i . Inget annat land har fördömts försin politik av nästan alla FN:s medlemsstater. När nu en lång tids arbete för att inom ramen för FN fåtill stånd allmänt omfattande åtgärder mot inte lett till resultatväger dessa skäl över ' för att vi själva skall ta det ytterligare steg som ettsvenskt handelsförbud innebär. Det är regeringens övertygelse att ett sådantsteg kommer att driva på processen inom FN. Därmed kan i ett senare skede enmer allmän och verkningsfull ekonomisk bojkott mot komma till stånd. Beslutet innebär visserligen ett avsteg från våraåtaganden enligt , Men detta är en engångsföreteelse som enbart avserSydafrika och och som är motiverad av det unika i självaapartheidsituafionen. Just de unika omständigheterna i detta fall gör att detinte finns anledning att förutse någon för besvärandeprejudikatsbindning i andra situationer som kan uppkomma i framttden. Regeringen har vidare noga övervägt om ett handelsförbudmot kunde tänkas få negativa verkningar för trovärdigheten i vårneutralitetspolitik, kan, om ett förbud införs, inte misstänkas handlapå uppdrag av något maktblock eller i någon viss stats intresse. Vi riskerar idenna fråga inte heller att komma i motsättning till någon stormakt ellertvingas ta ställning i stormakternas inbördes motsättningar. Handelsförbudetsutformning UU 1986/87:20 Regeringenbemyndigas tillämpa 3 och 5§§ lagen (1971:176) om vissa internationellasanktioner) fråga om en handelsblockad mot och , Regeringenfår också meddela förordnande enligt 11 § tredje stycket i lagen, Lagen(1985:1050) om förbud mot införsel av jordbruksvaror från upphävs närdet nya handelsförbudet träder i kraft och dess bestämmelser arbetas in iregeringens fillämpningsföreskrifter, Lagen(1971:176) om vissa internafionella sanktioner är en s, k, fullmaktslag, somformellt är i kraft, men som endast kan tillämpas för att fullgöra säkerhetsrådetsbeslut eller rekommendationer. Dethandelsförbud som regeringen nu förordar har inte sin grund i ett beslut elleren rekommendation av säkerhetsrådet. Lagen kan därför inte sättas i tillämpningmed den automatik som är förutsedd i den. Regeringen inhämtar därför riksdagensbemyndigande att tillämpa lagen för en handelsblockad mot ochNamibia i enlighet med de riktlinjer som redogörs för i följande avsnitt. Handelsblockadenbör med vissa undantag omfatta alla slags varor. För enkelhetens ochåskådlighetens skull bör därför nu gällande bestämmelser om importförbud förjordbruksvaror arbetas samman med den nya lagstiftningen och lagen (1985:1050)om förbud mot införsel av jordbruksvaror från upphävas. 1, förbud mot införsel till av varor medsydafrikanskt eller namibiskt ursprung, 2, förbud mot utförsel från till Sydafrikaeller , 3, förbud mot åtgärder som kan främja förbjudna åtgärderenligt punkterna 1 och 2, såsom lastning, lossning, transport, mottagande tillförvaring av varor liksom tillhandahällande av transportmedel eller lämnandeoch förmedlande av uppdrag för sådana åtgärder. Förbudet bör omfattayrkesmässig verksamhet. Generelltundantag bör göras för publikationer och nyhetsmaterial, eftersom detsjälvklart är av stor vikt att ett fortsatt informationsflöde kan fortgå frånoch ttll , Undantag bör också göras för varor avsedda för humanitärtändamål eller medicinskt bruk. Förbudetkommer att omfatta både varor med svenskt ursprung och andra varor frånSverige. Det täcker emellertid inte t. ex, export till eller Namibiaav varor som har fillverkats av ett svenskt dotterföretag i ett tredje land.Handelsförbudet bör enligt regeringen vidare omfatta lastning, lossning,tran.sport eller mottagande till förvaring av varor liksom tillhandahållandeav transportmedel eller utrustning eller förnödenhet för transport. Det börockså innefatta lämnande eller förmedlande av uppdrag i fråga om sådanaåtgärder. 1* 1986/87. Undantagfrån förbuden, ikraftträdande m.m, UU 1986/87:20 Enligt 9 § lagen om vissa internationella sanktioner kanregeringen för visst fall medge undantag från förbud som har meddelats med stödav lagen. Regeringen anser att det kan vara lämpligt att i förordningen medtillämpningsföreskrifter närmare ange i vilka fall undantag från förbuden kanbli aktuella. framhålls att det självfallet alltid måste vararegeringens samlade bedömning av en viss situation som bör ligga till grund förett undantag i ett enskilt fall. Ett handelsförbud kan i vissa fall leda till att detsydafrikanska näringslivets ställning stärks såväl inom som utanför Sydafrikaliksom till negativa effekter för grannländer. En sådan effektskulle vara till fördel för apartheidregimen i och därmed motverkasyftet med sanktionspolitiken. Undantag från förbuden bör därför kunna medges,om ett upprätthållande av ett förbud skulle medföra effekter som är ägnade attmotverka syftet med ett handelsförbud. Vidare bör undantag kunna medges om deti övrigt föreligger särskilda skäl, t, ex. en godtrosituation. Regeringen har för avsikt att höra utrikesnämnden iprincipiella frågor om undantag. Som sagts bör undantagsbestämmelserna'fillämpasrestriktivt. Regeringen förordar också att tillämpningen av undantagsinstitutetutvärderas efter en tidsperiod av två är mot bakgrund av utvecklingen iSydafrika och då gjorda erfarenheter av dispensgivningen och att, om skäldärtill föreligger, grunderna för tillämpningen omprövas. Det är rimligt att företagen får på sig föravvecklingen av sina åtaganden. Mot denna bakgrund bör lagstiftningen träda ikraft den Ijuli 1987. Företagen bör medges en avvecklingsperiod ,vilket innebär att förbuden bör börja tillämpas . Det ankommer på de aktuella företagen att självaomedelbart vidta åtgärder inom marknadsföring och produktion för att underlättaden omställning som är påkallad. skulle det rimma illa med dengrundläggande solidaritetsuppfattning som ligger bakom hela den svenskaSydafrikapolitiken, om inte samhället skulle vara berett att gå in ochunderlätta den omställning i som blir följden av en handelsbojkott. Detkan inte uteslutas att vissa företag och orter kan behöva samhälleligt stöd föratt klara omställningen. Ett arbete har därför inletts inom regeringskanslietför att närmare analysera effekterna och kartlägga behovet av samhälleligainsatser i dessa fall. Utredning om tjänstehandel m, m. Enligt regeringens mening ger sanktionslagen i dessnuvarande utformning inte utrymme för att utöka handelsförbudet med förbud försvenska företag utomlands att till eller leverera varor somhar producerats hos dem. Inte heller kan man genom niivarande lagstiftningkomma åt svenska dotterbolags i utlandet köp från eller . Rättsligt sett är våra möjligheter begränsade att genom ensvensk lagstiftning föreskriva regler för svenskägda dotterbolag utomlands. Detär en princip som vi även från svenskt håll hävdar när det gäller utländskabolags verksamheti , nämligen att dessa endast skall vara underkastade UU 1986/87:20svensk lagstiftning. Inte desto mindre är det angeläget att skyndsamt fåklarhet i i vilken omfattning möjligheter kan finnas att utsträckahandelsförbudets räckvidd till att omfatta också svenskägda dotterbolag i andraländer. För ' information nämns i propositionen att enparlamentarisk kommitté, som regeringen tillkallat, har fått till uppgift bl.a. att se över denna tredjelandsproblematik. I kommitténs uppgift ingär ocksåatt undersöka i vilken utsträckning frivilliga överenskommelser med det svenskamoderbolaget skulle vara en framkomlig väg. Kommittén skall också kartlägga omfattningen av handelnmed tjänster mellan och, . Vissa former av sådan handel är redanförbjudna. Detta gäller alla sådana tjänster som innebär teknologiöverföring iform av bl. a. patent och tillverkningsrättigheter, öm riktlinjerna för det nuföreslagna handelsförbudet godkänns, kommer också vissa tjänster som haranknytning till varuhandel att bli förbjudna. Kommitténs uppgift är attkartlägga eventuellt kvarvarande former av tjänstehandel och utreda i vilkenmån ytterligare restriktioner eller förbud kan vara möjliga och påkallade. En ytterligare fråga som kommittén skall belysa är fråganom svenska företags verksamhet i . I skrivelsen lämnas en redogörelse för svenska företagsverksamhet i och under . Vidare redovisas sådana uppgifter som svenska juridiskapersoner skall lämna om dels överlåtelser och upplåtelser av patent ochtillverkningsrätter till sydafrikanska eller namibiska företag, dels förvärv avutländska företag som äger aktier eller andelar i sydafrikanska eller namibiskaföretag (indirekta företagsförvärv). Redovisningen avser perioden den Ijuli1985-den 30 juni 1986. Slutligen lämnas uppgifter om löner ochanställningsvillkor samt sociala förhållanden för anställda vid dotterbolageni och . Det konstateras i skrivelsen att efterlevnaden avSydafrikalagen varit god . Motioner väckta under den allmänna motionstiden I motion 1986/87:U408 av m,fl. (vpk) hemställs 1. att hos regeringen begäratt konkreta förslag skyndsamt framläggs om total bojkott mot och, omså är möjligt, att detta sker i samverkan med övriga nordiska länder, 2. att beslutar om att allhandel med skall upphöra. I motion1986/87:U504 av m. fl. (c) hemställs UU 1986/87:20 1. att riksdagenhos regeringen begär att konkreta förslag skyndsamt framläggs om handelsbojkottmot i samverkan med övriga nordiska länder, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att i samarbete med denordiska länderna fortsätter att i FN driva frågan om heltäckande och bindandesanktioner mot . I motion 1986/87:U524 av () hemställs attriksdagen beslutar hos regeringen begära förslag på åtgärder för en totalhandelsbojkott mot i samverkan med övriga nordiska länder. I motion 1986/87:U541 av m.fl. (fp)hemställs 1. att riksdagenhos regeringen begär intensifierade ansträngningar att inom FN få till ståndför alla medlemsstater bindande beslut om handelsbojkott av , 2. att riksdagenhos regeringen begär förslag om svensk handelsbojkott av efter samrådmed övriga nordiska länder, 3. att riksdagenhos regeringen begär att de svenska åtgärderna med avseende på handelsbojkottenmot nära samordnas med de åtgärder som andra nordiska länder redanvidtagit eller kan komma att vidta. Motioner väckta i anledning av propositionen I motion 1986/87:U110 av m, fl, (vpk)hemställs 1, att avslår proposition 1986/87:110 om förbudmot handel med och , 2, att beslutar om total ekonomisk bojkott motSydafrika och . I motion 1986/87:U111 av i m. fl. (c)hemställs 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom sambandet mellan en Sydafrikabojkott och svensk neutralitetspolitik, 2. att riksdagenbeslutar att om sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom förutsättningar för dispens från handelsförbudet, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionenom det fortsatta utredningsarbetet, I motion 1986/87:U112 av m.fl, (m) hemställs 1, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att beslut om svensk handelsbojkottskall föregås av beslut om sanktioner i , 2, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bör fortsätta sinaansträngningar för att få till stånd beslut om effektiva sanktioner gentemotSydafrika i , 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att bör öka sitt stöd till ochsina kontakter med de demokratiska krafter som arbetar för ett avskaffande avapartheid i , i enlighet med vad som anförs i motionen. 1, att riksdagenhos regeringen begär en översyn av de svenska visumbe- UU 1986/87:20stämmelserna beträffande i enlighet med vad i motionen anförs, 2, att riksdagenavslår de i proposition 1986/87:110 upprättade lagförslagen, 3, att riksdagenavslår de i proposition 1986/87:110 förordade riktlinjerna för etthandelsförbud mot och (2,7,2), I motion 1986/87:U113 av m,fl. (fp)hemställs 1, att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om den aktuella lagens förenlighet med GATT-stadgan, 2. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs angående tillämpningen av viseringsbestämmelserna för sydafrikanska medborgare. Motiveringen för ett handelsförbud I den föreliggande propositionen föreslås att regeringenfär bemyndigande att fillämpa 3 och 5 §§ i lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner i fråga om en handelsblockad mot ochNamibia, I propositionen redovisas de av starkt stöddasträvandena att få till stånd ett bindandebeslut eller en rekommendation i om sanktioner mot ,Sedan och inlagt veto mot ett förslag tillsäkerhetsrådsresolution om bindande sanktioner drog regeringen slutsatsen attSverige på egen hand borde införa ett förbud mot handel med , Somframgår av propositionen anser regeringen att denna åtgärd innebär ett avstegfrån den svenska linjen att inte delta i sanktioner som inte har stöd i ettsäkerhetsrådsbeslut. Regeringen motiverar emellertid sitt förslag bl. a. medatt är ett unikt fall, I inget annat land är den systematiskakränkningen av en folkmajoritets rättigheter konstitutionellt förankrad ochinget annat land har fördömts för sin politik av nästan alla FN:smedlemsländer. Det konstateras i propositionen också att åtskilliga ländergenomfört bojkottätgärder av olika slag mot och att detta delviskunnat ske med utgångspunkt i säkerhetsrådsrekommendationer från juni och julimånader , I tre av de motioner som väckts i anslutning tillpropositionen behandlas bl, a, de folkrättsliga och neutralitetspolitiskagrundvalarna för regeringens förslag, I motion UI 12 (m) sägs att regeringenbör ges till känna att beslut om svensk handelsbojkott skall föregås av beslutom sankttoner i samt att bör fortsätta sinaansträngningar att få till stånd beslut om effektiva sanktioner isäkerhetsrådet, I motionens motivering heter det bl, a, att regeringen nufrångår en etablerad svensk utrikespolitisk linje och att våraprinciper kommer att få reducerad bärkraft, om vi ställs inför kravatt delta i sanktioner mot andra länder. Motionärerna vänder sig ocksä mot attSverige avser att bryta mot , I motion U113 (fp) görs bedömningen att regeringensförslag inte innebär något brott mot traditionell svensk utrikespolitik ellermot , Motionä- rernaanser att inom ramen för sin suveränitet kan vidta bilaterala UU1986/87:20 sanktioner och att vi gjort det utan stöd avsäkerhetsrådet, I fråga om hänvisas bl, a, till danska uttalanden om attartikel XXIi skulle varatillämpbar på det av beslutade förbudet mot handel medSydafrika och .