bet · GA01JoU10 · 1986-12-31 00:00:00 — JoU 1986/87:10 1 detta betänkande behandlar utskottet ett tiotalmotionsyrkanden om luftföroreningar och försurning. Motionerna innehållerförslag om ytterligare åtgärder för att minska de svenska utsläppen avluftföroreningar och förslag till insatser på det internationella planet föratt åstadkomma minskade utsläpp i bl. a. och . Med hänvisning huvudsakligen till det program motluftföroreningar och försurning som lade fast samt medbeaktande av pågående och väntade åtgärder, såväl nationellt sominternationellt, avstyrker utskottet bifall till motionsyrkandena. Tillbetänkandet har fogats 13 reservationer och 2 särskilda yttranden. Motion 1985/86:Jo708 av m. fl. (m), variyrkas såvitt nu är i fräga (yrkandena 46 och 12), 4. att riksdagenbeslutar att gränsvärdet för svavel vid kolförbränning skall vara /MJ, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag till skärpta gränsvärden för övriga utsläpp frånolje- och kolförbränning i enlighet,med vad som i motionen anförts, 6. att riksdagenhos regeringen begär förslag till gränsvärden för utsläpp vid förbränning avtorv, ved och andra biobränslen i större anläggningar, 12. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om inriktningen av det internationellaförhandlingsarbetet på luftföroreningarnas område. Motion 1985/86:Jo715 av m. fl. (vpk), variyrkas att hemställer hos regeringen att denna vid kontakter medNorges regering verkar för att höggradig rening av stoft och kopparutsläppfrän Sulitjel-ma kopparsmältverk sker, alternativt att driften vid smältverketavbryts. Motion 1985/86:Jo717 av m. fl. (s), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om verksamheten med kalkning av sjöar m. m. Motion 1985/86:Jo738 av m. fl: (fp), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkandena 38, 39 och 41) 38. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att talan bör väckas motStorbritannien och vid 1 1986/87. Rättelse: S. 1 rad 29 ny text; Motion 1985/86;Jo717 sjoar m. m. Internationelladomstolen i för dessa länders föroreningar av andra JoU 1986/87:10länders territorier, 39. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om tekniskt och ekonomiskt samarbete med på miljöskyddsområdet, 41. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförs om åtgärder för att åstadkomma minskade utsläpp avsvavel- och kväveoxider inom landet. Motion 1985/86;Jo775 av m. fl. (vpk), variyrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 2) att hos regeringen hemställerom en konkret plan för radikal minskning av industrins och kraftvärmeverkensutsläpp i enlighet med vad som anförs i motionen. Motion 1985/86:Jo776 av (), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 1, 2 och 15) 1. att riksdagenbeslutar begära att regeringen låter utarbeta ett handlingsprogram motförsurningen i enlighet med motionen, 2. att riksdagenbeslutar begära att regeringen utövar kraftiga påtryckningar pä Storbritannienför att minska svavelutsläppen och uppta förhandlingar med berörda länder ominförandet av rniljötullar i enlighet med vad som anförts i motionen, 15. att hos regeringen begär förslag tillprinciper om miljöbistånd för att stoppa gränsöverskridandeluftföroreningarvid utländsk källa i enlighet med vad som anförts i motionen, samt beslutar attanslå 200 milj. kr. Motion 1985/86:Jo797 av m. fl. (c), variyrkas att hos regeringen begär förslag om inrättande av en miljöfondför med finansiering och uppgifter enligt vad som anförts imotionen. Motion l985/86:Jo799 av m. fl. (c) vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkandena 2, 3, 8 och 9) 2. att riksdagenhos regeringen begär ett program för minskning av förbränning av kol och oljai syfte att begränsa utsläppen av koldioxid, 3. att riksdagenbeslutar att målsättningen skall vara att begränsa de försurande utsläppen nivä som naturen långsiktigt kan tåla utan att skadas i enlighet med de gränsvärdensom fastställdes vid den internationella försurningskonferensen -82; 8. att riksdagenhos regeringen begär förslag om skärpta miljökrav för eldning av kol i enlighetmed vad som förordas i motionen, 9. att riksdagenhos regeringen begären utredning om uttag av svavelavgift i syfte att begränsasvavelutsläppen frän de största utsläppskällorna i . Arbetet med att söka förstå och motverkaluftföroreningarnas effekter har pågåttsedan slutet av . Till en början var det främst skadorna i 2 sjöar ochvattendrag som väckte oro. Efter hand har försurningen också påverkatmark och grundvatten. Långtgående effekter i hela dét biologiska Försurningen orsakas av utsläpp av försurande svavel- ochkväveföre- JoU 1986/87:10 ningar vid eldning med fossila bränslen och frän industriprocesser. Eldning med fossila bränslen är den dominerande källan till svavelutsläpp. Ut släppens storlek påverkas därför starkt av energianvändningen och fördel ningen mellan olika energislag. De största Arrtreftv/w//äp/?/? kommer från biltrafiken. De sura svavel- och kväveföre.iingarna kan transporteras länga sträckor. ' Marken tillförs syra inte bara via atmosfären utan ocksägenom naturliga biologiska processer och genom olika åtgärder inom Jordbruketoch skogsbruket. a. innebär uttaget av gröda och virke i vissa fall ennettotillförsel av syra till marken. Försurningen av Jordbruksmark ochskogsbruksmark är en följd både av det sura nedfallet och av dessaandraförsurningsprocesser. Den största delen av det sura nedfallet i härrörfrån utsläppet utomlands. De första generella reglerna om begränsning avsvavelutsläppen frän oljeeldninginfördes dä förbränning aveldningsolja med mer än 2,5 viktprocent svavel förbjöds i hela landet (prop.1968:122, 3LU 64, rskr 334). begränsades den högstatillåtna svavelhalten i eldningsolja till i städer med högasvaveldioxidhalter i luften öch därefter i de mest försurningskänsliga delarnaav landet. Är 1976 fattade beslut om ytterligare åtgärder för attmotverka de negativa effekterna av svavelutsläpp (prop. 1976/77:3, JoU 4, rskr.24). Målet var att svavelutsläppen till är 1985 skulle mifiskas till den niväsom gällde i början av 1950- . talet. 1 linje härmed stiftades én ny lag(1976:1054) om svavelhalti'gt bränsle med bestämmelser om begränsning avsvavelutsläppen frän förbränning av olja och genom en till lagen hörandeförordning (1976:1055) om svavelhal-tigt bränsle (ändrad senast 1983:627) harbegränsningarna successivt skärpts ytterligare. gällerför hela landet ett för-, bud mot att förbränna tjock eldningsolja med ensvavelhalt över I %, vilket motsvarar svavel per megajoule (g/MJ)bränsle. Svavelhalten i tunn eldningsolja (villaolja) och dieselolja harbegränsats till fr. o. rn. Utsläpp av försurande ämnen kan'även begränsas med stöd avmiljöskyddslagstiftningen, och i samband med 1976 ärs beslut förutsattes détatt minskningen av svavelutsläppen frän industrinsprocesserskulle uppnås genomskärpta villkor vid prövning enligt miljöskyddslagen (1969:387). Särskilda rikilinjerför begränsning av svavelutsläppenfrån koleldningbe-slutades av (prop. 1983/84:158, JoU 28,rskr. Dessa riktlinjer innebär att för större anläggningar, med ettärligt totalt utsläpp överstigande svavel, gäller ett intervall pä 0,050,/MJ bränsle som riktlinje för utsläppen. För mindre anläggningar gällerett intervall pä 0,10-0,/MJ. 1986/87. Vid sidan om svavelnedfallet spelar också nedfallet avkväveföreningaren JoU 1986/87:10 stor roll i försurningsprocessen. Till enbörjan vidtogs åtgärder endast i begränsad omfattning för att minskakväveoxidutsläppen från stationära och mobila källor. En betydande sådanföroreningskälla är biltrafiken. infördes krav på rening avbilarnas avgaser i . Krav beträffande utsläpp av kväveoxider infördesfr. beslutade om skärpta krav föravgasrening på personbilar (prop. 1985/86:61, JoU II, rskr. Beslutet innebar att krav som motsvarargällande federala krav i införs i frivilligt fr. o. m. 1987 årsbilmodeller och obligatoriskt fr. o. m. För att stimuleratill köp av personbilar som uppfyller de skärpta avgaskraven harförsäljningsskatten (accisen) satts ned på sädana personbilar av 1987 och 1988års modeller (prop. 1985/86:145, SkU 41, rskr. behandlar ett förslag om enbilavgaslag (prop. 1986/87:56). Lagen skall innehålla nödvändiga regler för attgenomföra de skärpta avgaskraven, och genom lagen läggs ett ökat ansvar päbiltillverkarna beträffande fordons funktion och hållbarhet.Jordbruksutskottet har behandlat förslaget till bilavgaslag med motioneri sittbetänkande JoU 1986/ 87:7, vilket beräknas ta ställning till inomkort. fattade beslut om ett sammanhålletprogram mot luftföroreningar och försurning (prop. 1984/85:127, JoU 28, rskr.275). Till grund för beslutet låg bl. a. en aktionsplan utarbetad av statensnaturvärdsverk i samarbete med andra myndigheter inom ramen för en avregeringen tillsatt särskild aktionsgrupp. Enligtberäkningar som redovisades i aktionsplanen hade den målsättning som lades fastvid 1976 ärs beslut uppfyllts med bred marginal. Utsläppen av svaveldioxid hadesålunda minskat frän är 1975 till ca är 1983. Beslutet om försurningsprogrammet innefattar ett samlathandlingsprogram förde närmaste årens arbete med luftförorenings- ochförsurningsfrågorna. Beträffande åtgärder för att minska de svenska utsläppenav försurande ämnen innebär beslutet utöver åtgärder för en bättrebilavgasrening bl. a. att en ytterligare minskning av industrinssvavelutsläpp skall eftersträvas, au möjligheterna att ytterligare minskasvavelhalterna i tunga och lätta eldningsoljor skall utredas saml att ettkonkret handlingsgpro-gram för minskning av kväveoxidutsläppen fränförbränningsanläggningar skall utarbetas och att möjligheter att stödja åtgärderför att minska utsläppen av kväveoxider skall införas. Med dessa och övriga åtgärder som redovisas ihandlingsprogrammet skulle det enligt jordbruksministern vara möjligt att uppnåminskningar i av svaveldioxidutsläppen och av kvävedioxidutsläppenmed fram till är 1995 räknat från utsläppsnivån (prop. 1984/85;l27s. 1 flera av de nu aktuella motionerna framläggs förslag omskärpningar av gällande utsläppskrav. Enligtmotion Jo708 av m. fl. (m) bör gränsvärdet för sva- . vel vidkolförbränning vara /MJ för alla koleldade anläggningar (yrkande4) och.gränsvärdet för övriga utsläpp frän kol- och oljeförbrän- JoU1986/87:10 ning börskärpas (yrkande 5): i det sammanhanget omnämns särskilt dels attsvavelutsläppen vid kvarvarande oljeförbränning bör sänkas till O, I g/ MJ genomavsvavling, dels att regeringen skall återkomma med förslag till skärptakrav för utsläpp av kväveoxider vid kolförbränning. regeringenenligt motionen lägga fram förslag till gränsvärden för utsläpp vidförbränning av torv, ved och andra biobränslen i större anläggningar (yrkande6). 1 motion Jo738 av m. fl. (fp) förordas(yrkande 41) en rad åtgärder i syfte att åstadkomma minskade utsläpp av svavel-och kväveoxider inom landet: Energispar- och oljeersättningsprogrammen börfortsätta och intensifieras. Industrins svavelutsläpp skall halveras inom tioär. En miljöavgift bör läggas pä svavelutsläpp. Högsta tillåtna svavelhalt itjock eldningsolja bör möjligt sänkas frän 1 till genom att mantill en början ökar användningen av Nordsjöolja. 1 tunn eldningsolja börsvavelhalten sänkas frän 0,3 till genom ianspråktagande av outnyttjadraffinaderikapacitet. Enligt motion Jo775 (yrkande 2) av m. (vpk) bör regeringen lägga fram förslag till reningsåtgärder beträffande de100 värsta svavel-utsläppskällorna, av vilka de 15 värsta skall åtgärdas redanunder är 1987. Vidare ansluter sig motionärerna till förslagen i deninledningsvis redovisade aktionsplanen att alla åtgärder som kostar mindre än7 /ton avskild svaveldioxid bör genomföras. 1 motion Jo776 av () begärs (yrkande l)attregeringen låter utarbeta ett handlingsprogram mot försurningen innefattandebl. a. en 90-procentig minskning av svavelutsläppen till är 1990. Motionärerna i motion Jo797 m. fl. (c) tar sikte pä försurningssituationen i och begär förslag ominrättande av en miljöfond för , finansierad genom en särskildavgift pä utsläpp av svaveldioxid och kväveoxider frän större anläggningar. Enligt motion Jo799 av m. fl. (c) börregeringen ta fram ett program för minskning av förbränningen av kol och olja isyfte att begränsa utsläppen av koldioxid (yrkande 2). Vidare skall riksdagenbesluta att målsättningen skall vara att begränsa de försurande utsläppen ienlighet med de gränsvärden som fastställdes vid den internationellaförsurningskonferensen -82, dvs. det sura nedfallet av svavel skallbegränsas till /m-markyta (yrkande 3). Kraven vid eldning med kol börskärpas och maximalt bör en utsläppsnorm pä svavel per MJ tillåtas (yrkande8). En utredning bör komma till stånd om uttag av en svavelavgift i syfte attbegränsa svavelutsläppen frän de största utsläppskällorna i (yrkande9). Utskottet vill för sin del till en början framhålla att deriktlinjer för utsläppsbegränsningarna och den inriktning av det fortsattaarbetet härvidlag som 1985 ärs beslut om försurningsprogrammet innehåller fåranses ge uttryck för vadsom med rimliga ekonomiska hänsynstaganden kan anses vara rea- 5 listisktatt genomföra programmet avser, dvs. I likhet med vad utskottet anförde (JoU 1984/85:28 JoU1986/87:10 s. 17) anser utskottet att det inte finns anledning att beträffandeprogrammets allmänna inriktning använda andra formuleringar än dem som anfördesi propositionen. Motionerna Jo738, Jo775, Jo776 och Jo799 avstyrks därförsåvitt de innehåller förslag om inriktning och metoder för verksamheten somskiljer sig från dem som fastlagts i försurningsprogrammet. Inte heller finns det enligt utskottets mening skäl att inu förevarande sammanhang tillmötesgå sädana allmänt hållna krav som närmasttar sikte på inriktningen av energipolitiken som kommer till uttryck i motionernaJo775 och Jo799. I sammanhanget kan erinras om'att en utvärdering av denuvarande principerna för energibeskattningen bör genomföras enligt beslut avriksdagen tidigare i är (prop. 1985/86:140, SkU 38rskr. De nämndamotionerna avstyrks såvitt nu är i fråga.. De skärjjta krav på begränsningar för utsläppen av svavelvid koleldning som framförs i motionerna Jo708, Jo 738 och Jo799 skulle enligtutskottets mening i praktiken omöjliggöra koleldning i mindre anläggningar.Motionerna i denna del avstyrks därför av utskottet. Med hänsyn till att enligt gällande riktlinjer i principsamma utsläpps- . normer gäller för kol som för torv och andra biobränslen bör inte heller yrkandet i motion Jo708 om förslag till särskilda normer för bl. a. torv-och vedförbränning bifallas. ' Syftet med yrkandet i motion Jo799 att begränsakoldioxidutsläppen får anses tillgodosett genom de över huvud tagetutsläppsbegränsande åtgärder som företas inom ramen för försurningsprogrammet. Det huvudsakliga syftet med motion Jo797 att minskautsläppen i är ocksä det väsentligen tillgodosett genom attförsurningsprogrammet genomförs med gynnsamma effekter för miljön i helalandet. I den del motionen föreslår en utredning om tillskapandet av enmiljöfond för avstyrker utskottet alltså motion Jo797. Sistnämnda motion liksom motionerna Jo738, Jo775 och Jo799innehål ler förslag om införande i någon form av en avgift på svavelutsläpp. 1 denna fråga har utskottet samma uppfattning som vid behandlingen av liknande motionsyrkanden i samband med beslutet;om försurningspro- grammet (JoU 1984/85:28 s.'18). Enligt utskottets mening bör således den . fortsattareduktionen av svavelutsläppen vilken för övrigt måste ske inom ramen för deenergipojitiska målen i stort styras i första hand av kommandeutredningsresultat och genom krav från sida vidkoiicessionsprövningar enligt miljöskyddslagstiftningen. De nämnda motionernaavstyrks således såvitt däri föresläs införandet av en avgift på ,..svavelutsläpp. Beträffande de krav på skärpta regler för oljeförbränningsom framställs i motionerna Jo708 och Jo738 vill utskottet erinra om att i sam band med beslutet om försurningsprogrammet gav regeringen till känna vad utskottet hade anfört om att den tillåtna svavelhalten i lätt eld ningsolja och dieselolja borde sänkas sä snart det var praktiskt möjligt (JoU 1984/85:28 s. 18 och 35)..Detta tillkännagivande resulterade i att regeringen , uppdrog ätstatens energiverk att utreda förutsättningarna för en minskning avsvavelhalten i raffinerade oljeprodukter över huvud taget, dvs. inte barai ; 6 tunna utanockså i tjocka oljor. Utredningsuppdraget slutfördes och harredovisats i statens JoU 1986/87:10 energiverks publikation (1986:4)Svavelhalten i oljeprodukter. Enligt utredningen bör svavelhalten i den tunnaoljan kunna sänkas till kostnader som är lägre än för andra sätt att minskasvavelutsläppen. En sänkning till 0,15 viktprocent kan vara motiverad. Däremotär enligt utredningen en skärpning av kravet pä svavelhalten i den tjockaoljan mer tveksam av kostnadsskäl och av hänsyn till effekterna försvenskaraffinaderier. har det härdaste kravet i , 1,0 viktprocent,och en sänkning till 0,5 viktprocent skulle enligt utredningen ge de svenskaraffinaderierna en klar kostnadsnackdel. Utredningen har remissbehandlats och är för närvarandeföremål för fortsatta överväganden inom industridepartementet. Enligt vadutskottet erfarit är något resultat av dessa överväganden inte att vänta förräntidigast . Med hänvisning främst till att överväganden sålunda pågårinom rege ringskansliet i syfte att om möjligt åstadkomma en skärpning beträffande den tillåtna svavelhalteni oljeprodukter finner utskottet att de motionsyr kanden som avser krav pä sädana skärpningar inte bör föranleda nägon åtgärd. Detta gäller motionerna Jo708 och Jo738. . ,. ' Beträffande krav på åtgärder i syfte att begränsakväveutsläppen vill utskottet utöver vidtagna och pågående åtgärder på bilavgasområdet framhålla att och har i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för minskning av kväveutsläppen. Enligt vad utskottet inhämtat är detta arbete ännu inte avslutat. Vad som i motion Jo738 föresla gits om tillsättandet av en utredning i syfte att åstadkomma minskningar av kväveoxidutsläppen får således anses redan vara tillgodosett. Detsamma ' ' får anses vara fallet med önskemålet i motion Jo708 om att regeringen skall komma med förslag om låga gränsvärden för kväveoxider vid kolförbrän ning. Åtgärderna för att begränsa de försurande utsläppen har kompletteratsmed åtgärder för att återställa redan försurade områden. En försöksverksamhetmed kalkning av sjöar och vattendrag inleddes är 1977, och den förtsätter sedanär 1982 i större skala. Detta är inleddes också en försöksverksamhet medkalkning och andra åtgärder för att motverka försurning av mark ochgrundvatten. Sedan är 1982 har länsstyrelserna ansvaret för att planerakalkningen öch fördela de statliga bidragen till verksamheten. fiskeristyrelsenhar visst ansvar för kalkningsverksamheten. Bidragen upp går normalt till av kostnaderna för ett kalkningsprojekt. För projekt som är särskilt värdefulla frän miljö-och naturvårdssynpunkt kan statsbi draget täcka hela kostnaden. Regler oiti kalkningsverksamheten finns i för ordningen (1982:840) om statsbidrag till kalkning av sjöar ochvattendrag. ' I den aktionsplan som i enlighet med den tidigareredovisningen låg till JoU 1986/87:10 grund för beslut omförsurningsprogrammet diskuterades ocksä frågan om det framtida behovet avkalkning. Om alla försur-ningshotade sjöar skulle kalkas fordrades enligtaktionsplanen insatser pä ca 200 milj. kr. Om huvuddelen avalla rinnande vatten, möjliga att kalka, skulle åtgärdas, skulle detsammanlagda resursbehovet uppgå till ca 400 milj. kr. 1 planenföreslogs en successiv utbyggnad av kalkningsverksamheten varvid för budgetåret1985/86 föreslogs en ökning av det statliga bidraget med 20 milj. kr. Jordbruksministern anslöt sig till den inriktning avkalkningsverksamheten som föreslogs i aktionsplanen. Enligt motion Jo7l7 av m. fl. (s) kan detfinnas anledning att nu överväga om inte statsbidrag inom oförändrad medelsramskall utgå för all kalkning. Om statsbidraget omfattar hela dengodkända kostnaden för all kalkning, skulle, menar motionärerna, ansvaret förgenomförande av verksamheten kunna läggas på länsstyrelserna, vilket skulle haflera fördelar, bl. a. därför att det är länsstyrelserna som redan nu har attupprätta länsplaner för åtgärder mot försurning m. m. Utskottet har vid tidigare tillfällen avstyrkt motionermed samma innehåll som den nu aktuella (senast i JoU 1984/85:28 s. 28). mening fär det nuvarande systemet med en 15-procentig egeninsatssom huvudregel anses vara en rimlig ordning, särskilt som i de flesta,åtminstone större, kalkningsprojekt det är en kommun som stär som sökande ochdärmed svarar för egeninsalsen. Beträffande länsstyrelsernas ansvar förkalk-ningsprojekten vill utskottet framhålla att även om statsbidragsförordningeninte innehåller någon direkt tillsynsbestämmelse så har länsstyrelserna ändå enviss uppsikt över verksamheten bl. a. genom att det finns krav pålänsstyrelserna att återkräva bidrag som beviljats på oriktiga uppgifter ellerdär bidragstagaren bryter mot något villkor för bidraget. I anslutning härtillkan nämnas att har genomfört en granskning av deberörda myndigheternas arbete med kalkning av sjöar och vattendrag (redovisadden , RRV dnr 1985:366). töreslär bl.a.att naturvärdsverkets ansvar som central myndighet i vad gäller kalkningsfrågorbör understrykas. I sammanhanget bör vidare nämnas att förinnevarande budgetår beslutade om en höjning av anvisade medel för kalkning med23 milj. kr. från 97 till 120 milj. kr. 1985/86:100 bil. 11 s. 106 f,JoU 13 s. 97 ff). Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda bifalltill motion Jo7l7. Internationelltsamarbete JoU 1986/87:10 har deltagit i ettomfattande arbete pä det internationella planet för att fä till stånd minskadeutsläpp av försurande ämnen. Ett viktigt steg togs är 1979 dä inom ramen förFN:s ekonomiska kommission för (ECE) konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar undertecknades av alla berörda länder iEuropa samt av och . Konventionen trädde i kraft . Inom ramen för konventionen har tillsammans medNorge och lagt fram ett förslag om en minskning av svavelutsläppen medminst mellan är 1980 och är 1993. Flera av de länder som undertecknatkonventionen har i ijuli 1985 anslutit sig ocksä till detta förslag(den s. k. 8 ägde Nordiska rådetsinternationella konferens om gränsöverskridande luftföroreningar rum iStockholm. 1 konferensens slutkommuniké enades deltagare frän 16 stater iEuropa om en rad åtgärder i syfte att reducera de gränsöverskridandeluftföroreningarna. Bl.a. innehåller kommunikén en uppmaning till allamedlemmar av att ansluta sig till 30-procentsklubben. Vidareframställdes krav på ett intensifierat arbete för att reducera även utsläppenav kväveoxider. (miljöministrarna) har vid ett mötei den 21 och fattat beslut om att utarbeta ettnordiskt program rörande luftföroreningar. Programmet skall presenteras isamband med session i i slutet av februari 1987.Miljöministrarna uttryckte ocksä sin erkänsla för insats närdet gäller kampen mot gränsöverskridande luftföroreningar och säg positivt päden slutkommuniké som blev resultatet av den tidigare nämnda konferensen iseptember 1986. Speciellt glädjande var det enligt ministrarna att representanterför och anslöt sig till kommunikén. Det internationella samarbetet är föremål för fleramotionsyrkanden. Enligt motion Jo708 (yrkande 12) av m. fl. (m)bör nu inrikta sitt intresse pä att fä med , ochStorbritannien i 30-procentsklubben samt över huvud laget verka för längregående konventioner i vad gäller gränsöverskridande luftföroreningar: bl.a.erinras om beslut förra aret om internationella miljöavgifter. Imotion Jo738 av m. fl. (fp) framförs förslag om att Sverigebör väcka talan vid i mot och Storbritannienför dessa länders föroreningar av andra länders territorier (yrkande 38) och omett tekniskt och ekonomiskt samarbe med pä miljöskyddsområdet (yrkande39). () föreslär i motion Jo776 att skall utöva kraftigapåtryckningar pä för att minska de försurande utsläppendärifrån (yrkande 2) och att 200 milj. kr.