bet · GA01NU41 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågor om utförsäljning av tillgångar hos domänverket tasupp i motioner från de tre borgerliga partierna. Statens markinnehav bör minskas, anförs det i motion1986/87:N354 (m). De jordbruksfastigheter som domänverket förvaltar börutbjudas i första hand till dem som arrenderar marken. Också skogsmarken kan ibetydande utsträckning säljas fill enskilda personer bl. a. som tillskottsmarkvid strukturrationaliseringar, anförs det. Annan verksamhet än markförvaltningkan lämpligen överföras till andra intressenter. Försäljning av fastigheter ochrörelser bör påbörjas möjligt. Motionärerna räknar med att försäljningarnakommer att resultera i intäkter av 400 milj. kr. under nästa budgetår. Som målanges att domänverket skall återgå till sin ursprungliga roll att förvaltastatens - minskade - skogsinnehav. Liknande synpunkter framförs i motion 1986/87:N331 (fp).Beloppet 400 milj. kr. som intäkt från markförsäljningar nämns, även om det inteframgår till vilken period beloppet skall hänföras. Motionärerna hänvisar tilltidigare motioner från i vilka bl. a. domänverkets affärsverksamhetoch statens avkastningskrav berörts. Motionerna 1986/87:N325 (c) och 1986/87:N364 (c) gäller främstmöjligheterna att genom en överföring av skogsmark från domänverket stärkaenskilda jord- och skogsbruk i olika delar av landet. I den förstnämndamotionen begärs att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att läggafram förslag om privatisering av domänverkets skogsmark i syfte att skapalivskraftiga skogsbruksföretag i glesbygderna. I den andra motionen föreslås enkartläggning på länsnivå av möjligheterna till överföring av skogsmark fråndomänverket till enskilda jordbrukare. Utskottet har behandlat ett antalliknande motioner med förslag om utförsäljning av skogsmark från domänverkettill enskilda. Liksom nu har i motionerna angetts såväl statsfinansiella somsociala och regionalpolitiska motiv för förslagen. Utskottet har avvisat tankenpå en utförsäljning av domänverkets skogsmark och övriga tillgångar som led ien allmän privatisering av statlig affärsverksamhet. borde dockäven i fortsättningen kunna medverka till att förstärka enskilda fastigheter genomförsäljningar eller markbyten. Vid sin behandling av frågan (NU1985/86:24 s. 10) hänvisade utskottet också till att en utförsäljning avstatsskogar skulle kunna försvåra de mindre sågverkens råvaruanskaffning,särskilt i inland. Reservationer till stöd för mofionen avgavsgemensamt av de tre borgerliga partiernas företrädare, varvid utförsäljningartill ett värde av 400 milj. kr. under det nästkommande budgetåret angavs somriktmärke. Utskottet ser ingen anledning för att omprövasitt tidigare ställningstagande i frågan. De fyra aktuella motionerna avstyrks, motion , 1986/87:N354(m) i berörd del. Hemställan NU 1986/87:41 1. beträffandeinformation om statliga företag attriksdagen avslår motion 1986/87:N163 yrkande 1 och motion 1986/87:N307, 2. beträffandestatens ägarroll attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande deloch med avslag på motion 1986/87:N140 yrkande 13, motion 1986/87:N143 yrkande14, motion 1986/87:N149 yrkande 10, motion 1986/87:N151 yrkande 1, motion1986/87:N306, motion 1986/ 87;N354 yrkande 1 och motion 1986/87:N360 yrkande 2som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört, 3. beträffandeplan för försäljning av stadiga förelag attriksdagen avslår mofion 1986/87:N323, motion 1986/87:N324, motion 1986/87:N354yrkande 2, motion 1986/87:N386 och mofion 1986/87:N421, 4. beträffandeförsäljning av attriksdagen avslår motion 1985/86:N295, . 5. beträffandeavveckling av Cordinor-gruppen att avslår mofion 1986/87:N310, 6. beträffandeSveriges Investeringsbank attriksdagen avslår motion 1986/87:N375 yrkande 4, 7. beträffande nyemission i att a) med bifall tillproposition 1986/87:126 moment 1 och med avslag på motion 1986/87:N165 iifrågavarande del godkänner att staten avstår från sin företrädesrätt attteckna nya aktier fill ett sammanlagt nominellt belopp av . b) avslår motion1986/87:N168, 8. beträffandestatens framtida ägarandel i attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:126 moment 2 och med avslag påmotion 1986/87:N165 i ifrågavarande del, mofion 1986/87:N166 yrkande 2 ochmofion 1986/87:N167 yrkandena 1 och 2 godkänner vad som i propositionen anförsom storieken av statens framtida andel av röstetalet i , 9. beträffandedifferentierad rösträtt attriksdagen avslår motion 1986/87:N166 yrkande 1, 10. beträffande bryggeri- ochtobaksrörelserna att avslår motion 1986/87:N164, 11. beträffande affärsverket FFV attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:74 moment 13 och med avslag påmotion 1986/87:N149 yrkande 8 och motion 1986/ 87:N150 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 12.beträffande domänverket NU 1986/87:41 attriksdagen avslår mofion 1986/87:N325, mofion 1986/87:N331, motion1986/87:N354 yrkande 4 och motion 1986/87:N364. På näringsutskottets vägnar NilsErik Wååg Närvarande: (), (),(), (), (), (),(). (fp), Per (), Bo Finnkvist (s),(), (), (vpk), () och (). Information om statliga företag (mom. 1) (), (), (). (fp), Per (), () och ElvingAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "Utskottet vidhåller" och slutar på s. 7 med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i den kritik som framförs i motionerna1986/87:N163 (m) och 1986/87:N307 (m) mot informationen i propositioner omstatliga företag. Det har vid ett antal tillfällen visat signödvändigt att under utskottsbehandlingen begära ytterligare uppgifter från detberörda departementet. Dessa uppgifter har i stor utsträckning varit av sådankaraktär att de hade kunnat lämnas redan i proposifionen. Därmed hadeunderlaget såväl för motionerna som för den allmänna debatten i frågan blivitväsentligt bättre. Enbart under innevarande har utskottet haft attbehandla tre ärenden om statliga företag i vilka informationen i regeringenspropositioner har varit bristfällig. Det gäller försäljningen av statens aktieri AB Oljetransit och viss avvecklingsproduktion vid (NU 1986/87:15)samt - - viss försäljning av akfier i OK (NU1986/87:42). I dessa tre fall har uppgifter av delvis grundläggande natur fåttinhämtas genom utfrågningar av tjänstemän i berörda departement. Utskottetfinner detta otillfredsställande. Det kan dock noteras att redovisningen i denproposition om vissa aktiefrågor för (prop. 1986/87:126) somutskottet behandlar i detta betänkande innehåller en fylligare redovisning avuppgifter om bolaget än vad som har varit praxis. bör genom ett tillkännagivande till regeringenställa sig bakom kravet på en större öppenhet vid informationen till om statliga företag. Motionerna 1986/87:N163 (m) och 1986/87:N307 (m) fillstyrks med det sagda. dels attutskottet under 1 bort hemställa NU 1986/87:41 1. beträffande information om statliga företag attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N163 yrkande 1 och motion 1986/87:N307som sin mening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Statens ägarroll (mom. 2) (), (), (), (fp), Per (), () och ElvingAndersson (c) anser dels ätt den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "den avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till den principiella syn påstatligt företagande som kommer till uttryck i motionerna 1986/87:N354 (m),1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N 143 (c). Staten skall således ange de allmännaförutsättningarna för näringslivet men i princip inte själv engagera sig somägare till företag. Den sammanblandning av roller som statligt företagande mednödvändighet innebär får enligt utskottets mening negativa följder både förmarknadsekonomins funktion och för de statliga företagen själva. I fall dåstaten av omständigheterna har tvingats ta på sig ett ägaransvar - såsom under1970-talets strukturkriser i vissa branscher - bör en avveckling av statensengagemang ske så snart det finns förutsättningar härför. Utifrån denna principiella inställning till statligt företagandeter sig vad som anförs i proposition 1986/87:74 om önskvärdheten av en statligföretagssektor som helt oacceptabelt. Även i sak är regeringens argumenteringohållbar. Som ett huvudmotiv för statligt ägande anges att det behövs enmotvikt till en ensidig privat ägarkoncentrafion. De industribranscher utanförbasindustrierna där statligt företagande spelar en roll, nämligen bryggeri- ochtobaksbranscherna, kännetecknas av en ägarkoncentration som gränsar fillmonopol, med marknadsandelar av resp. för de statsägda företagen.Enligt utskottets mening innebär en utvidgad statlig företagssektor risk för enytterligare koncentration inom näringslivet, särskilt i förening medlöntagarfondernas växande inflytande över delar av den privatägda industrin. De riktlinjer för den statliga ägarpolitiken som anges ipropositionen kan förefalla som en i sig rimlig anpassning till de förhållanden som råder inom det privata näringslivet. Detta gäller t. ex. beträffande synen på ägarensroll, kraven på lönsamhet och formerna för anskaffning av riskkapital. Mot bakgrund av vad utskottet har anfört ger emellertid dessa riktlinjer anledning till oro. Regeringens avsikt synes nämligen vara att staten, genom att sprida ägandet i de statliga företagen som ägarkontrollen i företagen bevaras, skall skapa finansiella förutsättningar för en ny period av expansion inom den statliga företagssektorn. En sådan expansion bör enligt utskottets uppfattning inte komma i fråga. Härav följer att utskottet kan godta de.angivna riktlinjerna endast om de utgör ett led i en politik somsiktar fill en successiv minskning av statens ägarintressen inom näringshvet. bör genom ett fillkännagivande till regeringenansluta sig till NU 1986/87:41 vad utskottet här har anfört. Med det sagdatillstyrker utskoltel motionerna 1986/87:N354 (m), 1986/87:N149 (fp) och1986/87:N143 (c) i berörda delar. Härav följer att utskottet avstyrker motionerna1986/87:N306 (s), 1986/ 87:N140 (vpk), 1986/87:N151 (vpk) och 1986/87:N360(vpk), de tre sistnämnda motionerna i de delar som berörts här. dels att utskottet under 2 borthemställa 2. beträffande statens ägarroll att med anledning avproposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande del, med bifall till motion1986/87:N143 yrkande 14, motion 1986/87:N149 yrkande 10 och motion 1986/87:N354yrkande 1 samt med avslag på motion 1986/87:N140 yrkande 13, motion1986/87:N151 yrkande 1, motion 1986/87:N306 och motion 1986/ 87:N360 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Statens ägarroll (mom. 2) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Utskottet ansluter" och slutar med "den avstyrks" bortha följande lydelse: Utskottet konstaterar att den syn på statligt företagandesom kommer till uttryck i propositionen innebär att de statliga företagen skallanpassas till det privata näringslivets normsystem och ideologi. Detta kan enligtutskottets mening inte godtas. Det statliga företagandet bör spela enprincipiellt annorlunda roll i näringslivets utveckling än detprivatkapitalistiska. Detta gäller framför allt i fyra avseenden. De statligaföretagen skall vara bärare av en självständig teknologi, som stärker detnationella oberoendet. De skall också gå i spetsen för en användning avteknologin som tar till vara yrkesskickligheten och kompetensen hos deanställda. Vidare skall de statliga företagen genom att tillämpa demokratiska ledningsprinciperutgöra ett alternativ fill det auktoritära ledningssystemet inom det privatanäringslivet. Slutligen skall de medverka fill en rättvis regional fördelningav resurser och utvecklingsinitiativ. En statlig företagspolitik med sådaninriktning förutsätter en samhällsekonomisk målsättning för verksamheten istället för den kortsiktiga vinstmaximeringsprincip som gäller för destatliga företagen och som enligt propositionen skäll bli än mer styrande iframtiden. Utifrån den grundinställning till statligt företagande somutskottet här har redovisat ställer sig utskottet avvisande fill vad som anförsi propositionen om en spridning av ägandet i de statliga företagen. En sådanmetod för kapitalanskaffning kommer att försvåra eller helt förhindra enlångsiktig utveckling av företagen genom att staten tvingas att la hänsyn tillde privata finansiärernas avkastningskrav. Resultatet av en sådan politik harredan visat sig i fråga om . Enligt utskottets uppfattning bör de statliga företagensanskaffning av riskkapital i stället ske genom en nära samverkan med löntagarfonderna. Härigenom skulle förutsättningar skapas för en expansiv statlig företagssek- tor, somkan gå i spetsen för en omdaning och förnyelse av svensk industri. bör uttala sig för en omläggning av den statligaföretagspolitiken i här angiven riktning. Därmed skulle motionerna1986/87:N360 (vpk), 1986/87:N140 (vpk) och 1986/87:N151 (vpk) bli tillgodoseddai berörda delar. Samma gäller önskemålet i motion 1986/87:N306 (s) omutveckling av de statliga basindustrierna. Motionerna från de tre borgerligapartierna bygger emellertid på en helt annan grundsyn än utskottets, varför deavstyrks. dels att utskottet under 2 borthemställa 2. beträffande statens ägarroll att med anledning avproposition 1986/87:74 moment 14 i ifrågavarande del, med bifall fill motion1986/87:N140 yrkande 13, motion 1986/87:N151 yrkande 1, motion 1986/87:N306 ochmotionl986/87:N360 yrkande 2 samt med avslag på motion 1986/ 87:N143 yrkande14, motion 1986/87:N149 yrkande 10 och motion 1986/87:N354 yrkande 1 som sinmening ger regeringen fill känna vad utskottet anfört. Plan för försäljning av (mom. 3) (), (), (). (fp), Per (), () och ElvingAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Av den" och slutar med "avstyrks likaså" bortha följande lydelse: Som har framgått delar utskottet den principiellauppfattning om statligt företagande som ligger till grund för motionerna1986/87:N354 (m), 1986/87:N323 (fp), 1986/87:N421 (fp) och 1986/87:N386 (c).Sålunda bör statens affärsverksamhet begränsas till områden där det finnssärskilda motiv för ett statligt engagemang. Denna princip har också kommittill klart uttryck i den avvikande mening till finansutskottets yttrande somhar anmälts av företrädarna för moderata samlingspartiet, ochfolkparfiet och som näringsutskottet ansluter sig till. En fillämpning av nämnda princip möjliggör enligtutskottets uppfattning att mycket stora delar av den affärsverksamhet som nubedrivs av staten i verks- eller bolagsform kan avyttras. Från denna synpunktter sig det mål som har angetts i motionerna, nämligen att staten skalltillföras försäljningsintäkter om under ettantal år, som fullt realistiskt. Metoderna för försäljning och valet av försäljningsobjektkräver noggranna överväganden. Även möjligheterna fill uppdelning av affärsverkoch utförsäljning av vissa reala tillgångar hos verken bör prövas. Utskottetåterkommer härtill vid behandlingen av motioner om domänverket. Frågan om utförsäljningav tillgångar hos behandlas i betänkandet NU1986/87:34. Enligt utskottets mening bör regeringen utarbeta ettförslag till plan för försäljning av statliga företag enligt angivna riktlinjer. Med hänsyn tillvikten av att varje enskild affär ger bästa möjliga ekonomiska resultat för staten bör 23 försäljningarnakunna anpassas fill det aktuella marknadsläget. Det synes NU 1986/87:41 därförlämpligt att regeringen begär bemyndigande att beträffande ettantal angivna företag genomföra försäljningar av en viss omfattning. I fråga omaffärsverken torde krävas bemyndigande även att vidta sådana organisatoriskaåtgärder som kan visa sig önskvärda i samband med avyttringen av vissafillgångar. Det får sedan ankomma på regeringen att vid lämplig tidpunktbesluta om genomförandet av försäljningarna inom ramen för riksdagensbemyndiganden. Utskottet föreslår att i ett tillkännagivandetill regeringen ansluter sig till vad utskottet har anfört. Med det sagdatillstyrks de fyra förenämnda motionerna i berörda delar. Motion 1986/87:N324(c) om börsintroduktion av tillgodoses också genom vad utskottet harföreslagit. dels att utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande plan för försäljning av statliga föi-etagatt med bifall till motion 1986/87:N323, motion 1986/ 87:N324,motion 1986/87:N354 yrkande 2, motion 1986/87:N386 och motion 1986/87:N421 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Investeringsbank (mom. 6) (), (), (), (fp), Per (), () och ElvingAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "våren1988" bort ha följande lydelse: Utskottet ansluter sig till den kritiska syn påInvesteringsbanken som kommer till uttryck i motion 1986/87:N375 (m). Deuppgifter för vilka banken bildades är inte längre aktuella. Vidare harutbudet av olika slags finansieringstjänster på marknaden utvecklats snabbtunder senare år. En avveckling av banken bör alltså övervägas. Utskottet anser- med instämmande i vad som sågs härom i mofion 1986/87:N323 (fp) - att ensärskild utredning bör filisättas med uppgift att pröva såväl denna fråga sombehovet av övriga statliga kreditinstitut. Utgångspunkten för utredningensarbete bör vara att staten inte skall engagera sig i företag på kreditmarknadenmed mindre än att det kan konstateras att det finns ett behov av tjänster sominte kan tillgodoses av övriga aktörer på marknaden. Vidare bör utredningenutarbeta ett förslag till avyttring eller avveckling av statens intressen i deolika instituten. Utredningen bör arbeta skyndsamt. bör anmodaregeringen att föranstalta om en sådan utredning och att på grundval avutredningens resultat lägga fram förslag i frågan under nästa . Genomett uttalande av denna innebörd skulle yrkandet i motion 1986/ 87:N375 (m) blii huvudsak tillgodosett. dels attutskottet under 6 bort hemställa NU 1986/87:41 6. beträffandeSveriges Investeringsbank attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N375 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Nyemission i (mom. 7) (), (), (), (fp), Per (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.14 med "Utskottet tillstyrker" och slutar på s. 15 med "berördadelar" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag om att staten genomatt avstå från sin företrädesrätt vid en nyemission i skallmöjliggöra viss spridning av aktier i bolaget är enligt utskottets mening i sigpositivt. Utskottet tillstyrker därför förslaget. Den motivering förnyemissionen som anges i propositionen, nämligen att måste gesmöjligheter att expandera inom vissa affärsområden bl. a. genomföretagsförvärv, finner utskottet också rimlig från företagets synpunkt.Emellertid försvagas inte de principiella invändningarna mot statligtföretagande av en ökad ägarspridning i de statliga företagen. De riktlinjer förden statliga ägarpolitiken som har redovisats i proposition 1986/87:74 och somutskottet har kommenterat synes tyda på en avsikt från regeringens sidaatt genom ägarspridning skapa förutsättningar för en expansion av den statligaföretagssektorn. I detta perspektiv ter sig regeringens förslag beträffandenyemissionen i som oroväckande. Enligt utskottets mening måste detdärför klargöras att en ägarspridning i skall utgöra ett första stegi en avveckling av det statliga ägandet i bolaget. Utskottet ansluter sigdärmed till den syn på frågan som redovisas i motionerna 1986/87:N167 (m),1986/87:N166 (fp) och 1986/87:N168 (c). I sistnämnda motion anförs dessutom atten fortsatt framtida spridning av ägandet i bör genomföras på ettsådant sätt att intäkterna kan utnyttjas för att förstärka statsbudgeten.Utskottet instämmer häri. bör.i.ett tillkännagivande till regeringenställa sig bakom nämnda krav. dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande nyemission i att a) (= utskottet), b) med bifall tillmotion 1986/87:N168 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. Nyemission i (mom. 7) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.14 med "Utskottet tillstyrker" och slutar på s. 15 med "berörda delar" bort haföljande lydelse: Utskottet har redogjort för sin principiella uppfattning om det statliga 25 Därvid har utskottet tagit avstånd från ägarspridning i NU1986/87:41 sambandmed börsintroduktion som en form för anskaffning av kapital till de Som framgått innebär denna metod att företagen tvingas attanpassa sin verksamhet efter en kortsiktig vinstmaximeringsprincip, med negativakonsekvenser för företagens utveckling och för de anställda. Följaktligenär det förslag om nyemission i som regeringen nu har lagt framinte godtagbart. Utskottet ansluter sig alltså till kravet i mofion 1986/87:N165(vpk) på att förslaget skall avslås. Motion 1986/87:N168 (c) dels att utskottet under 7 bort hemställa 7. beträffande nyemission i att a) med bifall tillmofion 1986/87:N165 i ifrågavarande del avslår proposifion 1986/87:126 moment1, b) (= utskottet). Statens framtida ägarandel i (mom. 8) (), (), (). (fp), Per (), () och ElvingAndersson (c) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.15 med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 16 med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse: Regeringens förslag om att staten skall bevaraägarkontrollen över kan utskottet inte godta. Tvärtom framstårProcordia såsom ett av de lämpligaste objekten för en privatisering av statligaförelag, sedan koncernen nu omstrukturerats och gått in i en mer expansiv fas.Utskottet ansluter sig alltså till kravet i motionerna 1986/87:N167 (m) och1986/ 87:N166 (fp) på en fortsatt successiv avveckling av statens akfieinnehavi . bör uttala sig härför. Motion 1986/87:N165 (vpk)avstyrks däremot i berörd del. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffandestatens framtida ägarandel i attriksdagen med bifall till motion 1986/87:N166 yrkande 2 och motion 1986/87:N167yrkandena 1 och 2 avslår proposition 1986/ 87:126 moment 2 och motion1986/87:N165 i ifrågavarande del. Statens framtida ägarandel i (mom. 8) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.15 med "Utskottet ansluter" och slutar på s. 16 med "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Som redan framgått anser utskottet att staten bör behålla den fullständiga ägarkontrollen över . Utskottet saknar därför anledning att närmare kommentera regeringens förslag om statens framtida ägande i bolaget och om bemyndigande för regeringen att utan hörande " medverkatill fortsatt minskning av statens ägarandel. Utskottet tillstyrker NU1986/87:41 alltså mofion 1986/87:N165 (vpk) i berörd del. Av det sagda följerockså att mofionerna 1986/87:N167 (m) och 1986/87:N166 (fp) avstyrks imotsvarande delar. dels att utskottet under 8 bort hemställa 8. beträffandestatens framlida ägarandel i attriksdagen med bifall fill mofion 1986/87:N165 i ifrågavarande del avslårproposition 1986/87:126 moment 2 samt motion 1986/87:N166 yrkande 2 och motion1986/87:N167 yrkandena 1 och 2. Differentierad rösträtt (mom. 9) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "berörd del"bort ha följande lydelse; avser inte att gå in på frågan om degenerella bestämmelserna om differentierad rösträtt i aktiebolagslagen. Somframgått skall denna fråga övervägas av ägarutredningen. Enligt utskottetsmening borde dock regeringen i förslaget om spridning av ägandet i hautgått från att alla aktier i bolaget skall ha samma röstvärde. En fortsattägarspridning i de statliga bolagen - som utskottet anser angelägen - börbaseras på principen en aktie-en röst. bör uttala sig härför. Genomett sådant uttalande skulle motion 1986/87:N166 (fp) tillgodoses till betydandedel. dels att utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffandedifferentierad rösträtt attriksdagen med anledning av motion 1986/87:N166 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Differentierad rösträtt (mom. 9) () och (fp) anser