bet · GA01LU12 · 1986-12-31 00:00:00 — 14. beträffande propositionen i övrigt . . att lämnar utan erinran vad som anförs i propositionen om enomorganisation av exekutionsväsendet i den män det inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan, attriksdagen avslår motion 1986/87:L123 yrkande 8. (), (), (), UllaOrring (fp), (), (), (),(), (), (), GunnarThollander (s), (), (), () och (). Länet som verksamhetsområde (mom. 3) (), (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 6med "Som utskottet" och slutar på s. 7 med "alltså avslås"bort ha följande lydelse: Som utskottet berört i föregående avsnitt ger dennuvarande organisationen för kronofogdemyndigheterna upphov till vissaproblem. I likhet med departementschefen anser utskottet det angeläget attdessa problem nu undanröjs genom en omorganisation av exekutionsväsendet. Enreform på området bör enligt utskottets mening inriktas på att skapa enrhyndighets-struktur som kan främja rättssäkerhet och effektivitet i denexekutiva verksamheten och som tillgodoser kraven på service gentemotallmänheten. Vidare bör möjligheterna till en samverkan mellan kronofogdemyndigheternaoch länsskattemyndigheterna underlättas. Angeläget är också att det tillskapasen organisatio med så stora enheter att förutsättningarna för ett utnyttjandeav personalresurserna genom omfördelning blir bättre äni nuvarande organisation. I sammanhanget bör även påpekas att LU 1986/87:12stora enheter ger arbetsunderlag för tjänstemän med olika specialkompetens. Enfördel med stora enheter är också att de problem som finns när det gällerkronofogdemyndigheternas dubbla roll som företrädare för statensborgenärsintressen och exekutiv myndighet kan reduceras eller undanröjas. I anslutninghärtill vill utskottet erinra om vad utskottet anförde i samband med den reformav konkurslagen som genomfördes (prop. 1978/ 79:105, LU 1978/79:19) ochsom bl.a. innebar att fillsynsfunkfionen i konkurs överfördes påkronofogdemyndigheterna. Utskottet framhöll då vikten av att verksamhetenorganiserades sä att en tjänsteman endast i rena undantagsfall får utövatillsyn i konkurs som han har hand om indrivningsuppgifter ochhandräckning. Utskottet underströk att särskilda enheter för tillsynsuppgifterborde inrättas i största möjliga utsträckning. Med den nu föreslagnaomorganisationen ökas möjligheterna till ett förverkligande av riksdagensönskemål. Det är vidare en avsevärd fördel om endast en myndighet företräder deexekutiva intressena på regional nivå särskilt i kontakterna med övrigalänsorgan och med centrala myndigheter och verk. Utskottet vill slutligenframhålla de fördelar som stora enheter ger i fråga om administration ochmedelshantering samt när det gäller personaladministrativa frågor. Enligt utskottets mening fär förslaget i propositionenanses i huvudsak tillgodose de krav som i enlighet med det anförda bör ställas.Utskottet kan därför i princip ställa sig bakom förslaget och avstyrker därmedbifall till motion Ll 19. När det gäller verksamhetsområdena för de nyamyndigheterna anser sig emellertid utskottet inte nu böra ta definitivställning. Som framhålls i motionerna L122 och L125 finns det skäl som talarför att i vissa fall ett frångående av länet som verksamhetsområde börövervägas. Enligt utskottets mening bör den blivande organisationskommitténnärmare pröva vilken distriktsindelning som kan vara lämplig för olika delar avlandet. Därvid bör det stå kommittén fritt att pröva om det finns behov av flerregionala myndigheter än de 24 som föreslagits i propositionen. Ett skäl tillfrångående av principen i propositionen kan vara önskemålet att de nyamyndigheterna får en med hänsyn fill förhållandena lämplig storlek. sålunda anfört med anledning av motionerna L122 och L125 i denna, del bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse: 3. beträffande länet som verksamhetso/nräde att medanledning av propositionen i denna del samt motion 1986/87:L122 yrkande 1 idenna del och mofion 1986/87:L125 yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 2.Lokalisering av kronokontor (mom. 5) (), (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 9med "Enligt utskottets" och slutar på s. 10 med "avstyrksalltså" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening är det självfallet angeläget attden nu föreslagna LU 1986/87:12 reformen inte leder till att servicen gentemotallmänheten försämras genom att den exekutiva verksamheten på en del av deorter som är centralorter för kronofogdemyndigheterna dras in.Utskottet vill också peka på att det för effektiviteten iindrivningsverksamheten är en fördel att verksamheten kan bedrivas lokalt. Imånga indrivningsfall torde nämligen kännedom om de lokala förhållandena varaav betydelse för ett gott indrivningsresultat. Med hänsyn till den betydelsesom den exekutiva verksamheten på lokal nivå har bör enligt utskottets meningprincipen vara att kronokontor skall finnas pä de av de nuvarandecentralorterna som inte blir förläggningsorter för länskronofogdemyndigheterna.Någon framtida ändring av kronokontorets lokalisering bör inte få ske utan attfrågan underställts prövning. Vad som sålunda anförts med anledningav motion L122 yrkande 1 i denna del bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffandelokalisering av kronokontor attriksdagen med anledning av motion .1986/87:L122 yrkande 1 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3, Minskning av antalet orter med exekutiv verksamhet (mom. 6) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Vad gäller" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse: Vad gäller önskemålet i motion L123 rörande den nuvarandeverksamheten vill utskottet i likhet med motionärerna understryka att denföreslagna reformen inte fär leda till en centralisering av den exekutivaverksamheten. Flera starka skäl talar för att den lokala verksamheten börbibehållas med minst samma omfattning som den har , låt vara att det kanfinnas skäl till vissa omlokaliseringar. Sammanfattningsvis anser sålundautskottet att någon minskning av antalet orter med exekutiv verksamhet inte börske. Vad som sålunda anförts med anledning av motion L123 yrkande 2 bör gesregeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse: 6. beträffande minskni/ig av antalet orter medexekutiv verksamhet att med anledning av motion 1986/87:L123 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Bemanning av kronokontor m. m. (mom. 7) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Beträffande den" och slutar med "förevarandedelar" bort ha följande lydelse: Beträffande den i motionerna L122 och L123 upptagna fråganom LU 1986/87:12 bemanningen vill utskottet understryka att det är angelägetatt de lokala enheterna är bemannade med kvalificerad personal. Inte minstallmänhetens intresse av att kunna fä en tillfredsställande service talarsålunda för att det på lokal nivå bör finnas exekutiv personal med erforderligutbildning. Ett ytterligare skäl härför är att beslutsfattandet i enskilda fallbör förläggas så. långt nér i organisationen som möjligt. Enligt utskottetsmening bör principen därför vara att det skall finnas minst en kronofogde vidvarje kronokontor samt att de lokala enheterna inom ramen för tillgängligaresurser bör förses med den kvalificerade personal som behövs därutöver.Utskottet vill vidare framhålla att den nu föreslagna reformen i hög grad kommeratt påverka arbetsförhållandena för den nuvarande personalen vidkronofogdemyndigheterna. Med hänsyn, till de anställdas trygghet och betydelsenav att reformen inte fär till effekt att kvalificerad befattningshavare sökersig till nya verksamhetsområden är det viktigt att organisationskommittén nogaöverväger hur övergången till den nya organisationen skall ordnas. mening måste betydande hänsyn härvid tas till personalens intressen.De som tjänstgör på eri ort bör i största möjliga utsträckning ges möjlighetatt få fortsätta sin tjänstgöring där. Vidare bör de som så önskar få rätt attflytta över från ett län till ett annat. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna L122 ochL123 i dessa delar bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 7 bort haföljande lydelse: 7. beträffandebemanning av kronokonior m. m. attriksdagen med anledning av motion 1986/87:L122 yrkande 1 'i denna del ochmotion 1986/87:L123 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Lokal samhällsmyndighet (mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "inte erforderlig"bort ha följande lydelse: Enligt vad lagutskottet inhämtat övervägs alltjämtstatskontorets rapport inom . Utskottet anser det angelägetatt organisationskommittén i samband med sina överväganden rörande den närmareutformningen av kronofogdemyndigheternas organisation prövar i vilkenutsträckning den exekutiva verksamheten kan samordnas med annan statligverksamhet i servicekontor eller lokal samhällsmyndighet. I vart fall börövervägas möjligheten till samlokalisering i syfte att skapa,ökade förutsättningarför statlig verksamhet också på mindre orter. Vad som anförts bör med bifalltill motionen i denna del ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffandelokal samhälts/nyndighet attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L123 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. 6.Riksskatteverkets ledningsuppdrag (mom. 9) LU 1986/87:12 , (), (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.12 med "Utskottet vill" och slutar på s. 14 med "dessadelar" bort ha följande lydelse: Utskottet vill för sin del framhålla attkronofogdemyndigheterna fyller en viktig funktion i vårt samhälle. Deras främsta uppgift är att i allmänna och enskilda mål förverkliga rättsanspråk i enlighet med utsökningsbalken och andra författningar. Som framhålls i propositionen skall i ett vidare ; perspektiv ett effektivt fungerande exekutionsväsende upprätthålla en bétalningsmoral i samhället som gör att kreditmarknaden och skattesystemet fungerar. Krav måste därför ställas på att verkställigheten av betalningsan språk är snabb, säker och effektiv samt syftar till att ge borgenären den betalning som gäldenärens betalningsförmåga och tillgångar ger möjlighet till. Vidare måste kronofogdemyndigheternas verksamhet präglas av objek tivitet, enhetlighet och konsekvens om inte allmänhetens förtroende för rättssäkerheten och effektiviteten i den exekutiva verksamheten skall , rubbas.Enligt utskottets mening är det också med hänsyn till allmänhetens förtroendeför skattesystemet angeläget att den del av kronofogdemyndigheternasverksamhet som avser indrivning av skatter och avgifter bedrivs på ettförutsebart, enhetligt och konsekvent sätt. Mot bakgrund av det anförda kan utskottet i och för sigdela departementschefens uppfattning att det för en effektivisering av denexekutiva verksamheten krävs ledning från centralt håll av annat slag än som kan utövas av RSV som centralmyndighet för administration avexekutionsväsendet eller av länsskattemyndigheten i sin tillsynsfunktion överkronofogdemyndigheterna. Eftersom RSV är den enda myndighet som kan.ifrågakomma som centralmyndighet för kronofogdemyndigheterna bör verket fä iuppdrag att svara för den erforderliga ledningen på området. När det gäller att ta ställning till frågan om vilkaledningsfunktioner som RSV bör ha gentemot kronofogdemyndigheterna finns detenligt utskottets mening anledning att skilja mellan dessa myndighetersuppgifter att företräda statens borgenärsintressen och de övriga uppgifter sommyndigheterna fullgör enligt utsökningsbalken och andra lagar. I fråga omborgenärsfunktionen kan det enligt utskottets mening finnas anledning att RSVfår ett mera övergripande ansvar än verket har . Saken ställer sig däremotannorlunda när det gäller den rent exekutiva verksamheten enligt utsökningsbalkenm.m. liksom kronofogdemyndigheternas uppgifter att exempelvis varatillsynsmyndighet i konkurs och pröva ärenden enligt lönegarantilagen. Även omdet ocksä i dessa avseenden finns ett behov av mera effektivastyrningsmöjligheter är emellertid utrymmet för RSV:s ledningsfunktioner merabegränsat än när det gäller borgenärsfunktionen. Med hänsyn till kronofogdemyndigheternas dubbla roll ärdet sålunda viktigt att ledningsfunktionerna inte utövas så att kronofogdarnas opartisk het i den rättstillämpande verksamheten ifrågasätts av allmänheten. Utskot tet vi|l också peka på att det här är fråga om uppgifter av närmast judiciell 21 karaktärsom myndigheterna har att handlägga självständigt i enlighet med LU1986/87:12 gällande författningar. 'Självständighetsprincipen föranleder vissabegränsningar av RSV:s möjligheter att leda och samordna verksamheten liksomockså i viss mån av verkets administrativa uppgifter. Det sagda gäller bl. a. frågorna om prioritering avallmänna och enskilda mål. Som påpekas i motion L123 prövades frågor omprioriteringar inom exekutionsväsendet ingående i sambänd med tillkomsten avutsökningsbalken (se LU 1980/81:23 s. 24-25). De uttalanden som utskottetdärvid gjorde om i vilken ordning prioriteringar borde ske ikronofogdemyndigheternas verksamhet äger alltjämt giltighet. Nägon prioriteringav den ena måltypen på bekostnad av den ändra får således inte ske. Detankommer i stället pä varje kronofogdemyndighet att självständigt pröva ivilken ordning inkomna mål skall handläggas och vilka indrivningsåtgärder sombör vidtas. Detta hindrar emellertid inte att RSV kan ge råd och vägledning förhur kronofogdemyndigheterna bör agera. I sammanhanget bör också påpekas att detsjälvfallet inte finns något hinder för en borgenär att i det enskilda falletbegära att en av borgenärens fordringar prioriteras framför hans övriga elleratt kronofogdemyndigheten begränsar indrivningsåtgärderna till att avse en vissform av förrättning eller till enbart efterforskning i register. I de allmännamålen finns sålunda ett visst utrymme för RSV att ge anvisningar iprioriteringsfrågor. I propositionen har inte gjorts någon åtskillnad mellanRSV:s ledningsuppdrag i fråga om kronofogdemyndigheternas borgenärsfunktioneroch deras rent exekutiva verksamhet m. m. Som framhålls i motion L125 och ävenberörs i motion L124 (m) fär redovisningen i propositionen för vilkaledningsfunktioner RSV avses ha vidare anses otillfredsställande i så måtto attden inte ger tillräckligt underlag för ett ställningstagande till den lämpligaomfattningen av ledningsuppdraget i olika avseenden. I avsaknad av en sådanredovisning anser sig utskottet nu inte kunna ta ställning till frågan om dennärmare omfattningen av RSV:s ledningsfunktioner. Det bör ankomma påorganisationskommittén att överväga i vilka avseenden RSV bör kunna ' styra ochleda kronofogdemyndigheternas verksamhet samt belysa effekter-' na härav.Utgångspunkten för kommitténs överväganden bör vara att RSV utöver nuvarandeadministrativa uppgifter främst skall svara för övergripande planering,rådgivning, tillsyn och kontroll samt utarbetande av ramar för verksamheten.Kronofogdemyndigheterna bör garanteras ett betydande mått av självständighetgentemot RSV särskilt i deras rättstillämpande verksamhet. Det innebär bl. a.att myndigheterna skall svara för priorite-ringsfrägor. När det gällerverksamheten på lokal nivå bör kronokontoren ges en viss självständighet iförhållande till länsmyndigheten. Också på central nivå bör vissa åtgärder vidtas i syfteatt effektivisera den exekutiva verksamheten och markera dess särart i förhållande till borgenärs funktionen. Sålunda bör genom omfördelning av resurserna inom RSV den s. k. avdelning E tillföras personal så att den svarar mot RSV:s nya uppgifter på området. Vidare bör den inom verket som har huvudansvaret för enskilda mål ingå i verksledningen. Någon omorganisation av RSV bör inte genomfö ras innan organisationskommittén slutfört sitt arbete och fått tillfälle att ta ställning till resultatet av det. Vad slutligen gäller frågan om vilket departement somskall svara för LU 1986/87:12 kronofogdemyndigheterna anser utskottet att detfinns starka skäl för att ansvaret bör överföras till justitiedepartementet.Med hänsyn till att det enligt 7 kap, 1 § regeringsformen ankommer päregeringen att fördela regeringsärendena mellan departementen vill utskottetunderstryka vikten av att regeringen tar upp spörsmålet till övervägande. Vad utskottet sålunda anfört bör ges regeringen tillkänna. Ställningstagandet innebär att önskemålen i motionerna LI22 och L123tillgodoses helt i dessa delar liksom i väsentlig mån synpunkterna i motionL125. dels att utskottets hemställan under moment 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffanderiksskattéverkets ledningsuppdrag attriksdagen med anledning av propositionen i denna del samt motionerna1986/87:L]22 yrkande 1 i motsvarande del, 1986/87:L123 yrkande 9 och1986/87:L125 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört. 7, Lekmannamedverkan (mom. 10) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.14 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 15 med "yrkande3" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna i motion L125 kanutskottet inte finna att i propositionen anförts några bärande skäl för att denya kronofogdemyndigheterna bör ledas av en lekmannastyrelse. Med hänsyn tillde myndighetsuppgifter som det är fräga om saknas det enligt utskottets meninganledning att åstadkomma ett lekmannainflytande på verksamheten. Några fördelarmed den föreslagna ordningen har utskottet svårt att se. Härtill kommer att denknappast kan anses stå i överensstämmelse med strävandena att avskaffalekmannainflytandet i statliga organ på länsnivå. Utskottet kan således inteställa sig bakom vad som förordas i propositionen i förevarande hänseende. Det anfördabör med bifall till motion 1986/87:L125 yrkande 3 ges regeringen -till känna. dels att utskottets hemställan under moment 10 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L125 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Lekmannastyrelsernas sammansättning m. m. (mom. 11) (), (), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande pä s. 15 sombörjar med "Beträffande önskemålet" och slutar med "dessadelar" bort ha följande lydelse: Beträffande önskemålen i motionerna L122 och L123 villutskottet framhålla att det är angeläget att lekmannastyrelserna får enrepresentativ och allsidig sammansättning. Förutom kronofogdemyndighetens chefbör i styrelseningå företrädare för olika delar av länet och för olika meningsinrikt- LU1986/87:12 ningar. För att styrelsen skall kunna fylla sin funktion är detvidare viktigt att personer med olika erfarenheter tillförs den. mening skapar en ordning enligt vilken utserlekmannaledamöterna de bästa garantierna för att styrelsen får den önskvärdasammansättningen. En sådan ordning öppnar också möjlighet till proportionellaval och står i överensstämmelse med strävandena att ledamöterna i nämnder ochstyrelser som arbetar på länsplanet skall ha förankring i länet. Med avvikelsefrån vad som uttalas i propositionen anser utskottet således att landstingetoch inte regeringen bör, 'utse lekmannaledamöterna i styrelserna för de nyakronofogdemyndigheterna, vilket bör ges regeringen till känna.Ställningstagandet innebär ätt motionärernas önskemål om val av styrelse ochstyrelsens sarrimansättning blir tillgodosedda. Eftersom den av utskottetförordade ordningen innebär att ordföranden i styrelsen kommer att väljas avlandstinget tillgodoses också önskemålet i motion L122 orn att kronofogdemyndighetenschef inte skall utses till ordförande. dels att utskottets hemställanunder moment 11 bort ha följande lydelse: \\. beträffandelek/nan/iastyrelsernas sa/n/na/tsättning m./ti. att med anledning avmotion 1986/87:L122 yrkande I.i denna del och motion 1986/87:L123 yrkandena 6och 7 som sin mening * ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 9, Framläggande av ny proposition (mom. 13) (), (), (), (), (), () och EwyMöller (m) anser rfe/i att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Beträffande motionärernas" och slutar med"förevarande delar" bort ha följande lydelse: Som framhålls i motionL125 är det i propositionen redovisade underlaget för den föreslagna reformenbristfälligt i åtskilliga avseenden. Liknande synpunkter förs ocksä fram tillstöd för avslagsyrkandet i motion L124. I propositionen ges sålunda endastvissa mycket allmänt hållna riktlinjer för reformens genomförande. Den närmareutformningen av den nya organisationen avses i stället bli övervägd av denblivande organisationskommittén. -Enligt utskottets mening är det svårt förriksdagen att nu överblicka hur omorganisationen kommer att genomföras ochvilka konsekvenserna av den blir. Något definitivt ställningstagande frånriksdagens sida bör därför inte ske . I likhet med motionärerna i motionernaL122, L123 och L125 anser . utskottet att regeringen sedanorganisationskommittén slutfört sitt arbete bör återkomma till genomen särskild proposition med förslag till reformens närmare genomförande.Riksdagen får härigenom tillfälle att på grundval av organisationskommitténsarbete ta slutlig ställning i de olika , frågor som reformen aktualiserar. anfört bör med bifall till motionerna i denna del ges regeringen tillkänna. dels att utskottets hemställanunder moment 13 bort ha följande lydelse: LU.1986/87:12 13. beträffandeframläggande av ny proposition att med bifall till motionerna1986/87:L122 yrkande 2, 1986/87:L123 yrkande 1 och 1986/87:L125 yrkande 1 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. REX-systemet (mom. 15) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s.15 med "Utskottet erinrar" och slutar på s. 16 med "därföravslås" bort ha följande lydelse: I likhet med motionärerna anserutskottet att starka skäl - bl. a. hänsyn till den enskildes integritet ochallmänna decentraliseringssträvanden - talar för att stora statliga centraladatasystem bör decentraliseras till resp. län. Ett sådant system som med fördeltorde kunna decentraliseras till regional nivå är REX-systemet. Den föreståendeomorganisationen av kronofogdeväsendet ger enligt utskottets mening godaförutsättningar för att REX-systemet nu bör kunna omstruktureras.Organisationskorhmittén bör därför få i. uppdrag att utreda enstrukturförändring av REX-systemet. Vad som sålunda anförts bör med bifall tillmotion 1986/87:L123 yrkande 8 ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställanunder moment 15 bort ha följande lydelse: 15. beträffande7?£A'-5ji'.srewe( attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L123 yrkande 8 som sin mening gerfegeringen till känna vad utskottet anfört.