bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till problemens omfattning i denna del avriket har utskottet anledning utgå från att tilldelningen inte kommer att blimindre under nästa budgetår. Med dessa medel kan länsstyrelserna ta initiativtill olika åtgärdsprogram, arbetsgrupper, projekt m. m. Härutöver villutskottet peka på betydelsen av det nya anslaget till infrastrukturåtgärder iregioner med strukturproblem. För och då inte minst i inlandet gerdessa medel möjligheter till konstruktiva projekt i syfte aft förbättrainfrastrukturen. i ett inledande avsnitt anfört kan regionalpolitiken inte ensam lösaproblemen i regionerna. Här krävs en samlad och målmedveten politik över heladet politiska fältet. Den socialdemokratiska regeringspolitiken har enligtutskottets uppfattning en sådan inriktning. Det finns inte någottrovärdigt alternativ till denna politik. Regionalpolitiska insatser i Bergslagen (mom. 85) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 82 som börjar med "Bergslagsdelegationenhar" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse: uppfattning är trots inrättandet av Bergslagsdelega- AU 1986/87:13tionen de nuvarande insatserna för att vända utvecklingen i Bergslagenotillräckliga. Såsom framhålls i vpk-motionen A457 krävs det insatser nu föratt komplettera de resterande basnäringarna med ett nytt näringsliv. Därvid börman satsa mindre på företagsamhet för exportmarknaderna och mera påföretagsamhet för den inhemska marknaden. Enligt utskottets förmenande ärskapandet av företag som kan tillgodose den inhemska marknadens efterfrågan ochsvara för en ökad andel svensk produktion av underleveranser till regionensstorföretag av stor betydelse. Iett tidigare avsnitt har utskottet föreslagit en kraftig uppräkning avlänsanslaget. Med hänsyn till att dessa utökade resurser i ansenlig män börkomma Bergslagen till godo vill utskottet redan nu ange vissa riktlinjer förnödvändiga utvecklingsinsatser i Bergslagen. I sammanfattning innebär dessa: Ytterligare insatser måste göras för att stärka infrastrukturen iBergslagen. För en återindustrialisering krävs en utbyggnad av naturgasledningar iregionen. är en viktig del av en framtida utveckling. Kommuner och landsting i Bergslagen har ett stort ansvar för attutveckla nödvändig samhällsservice. Nya näringar måste lokaliseras till Bergslagen. Lokaliseringssamrådetmåste ersättas med en direkt styrning av nyetableringar till Bergslagen. Löntagarfonderna måste få en ny roll i regionalpolitiken. Fondernasmålsättning bör vara att medverka i en industriell och regionalpolitisksatsning som kommer utsatta branscher och regioner till del. Statsföretag bör ges en ny och helt annoriunda roll än för närvarandemed bl. a. mer av samhällsekonomisk inriktning. Förnyelsefonderna bör användas till bl. a. vuxenutbildning med inriktningmot allmän utbildning, ny teknik i arbetslivet och facklig partsutbildning. Ett statligtmiljardprogram bör tas fram för varje Bergslagslän. Utskottets ställningstagande - som innebär bifall till motion A 457 - bör ges regeringen tillkänna. Övriga i sammanhanget aktuella motioner avstyrks, dels att utskottets hemställan under 85 bort haföljande lydelse: 85. beträffande regionalpolitiska insatser i Bergslagen attriksdagen med bifall till mofion 1986/87:A457 samt med avslag på motionerna1986/87:A472 och 1986/87:A473 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Regionalpolitiska insatser i Bergslagen (mom. 85,motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservationerna 33 och 44 , ,, , 139 och (alla s)anser att den del av utskottets yttrande på s. 82 AU 1986/87:13 som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "till del" bort ha följande Medde s. k. länsanslagen kan berörda länsstyrelser inifiera olika projekt,åtgärdsprogram m. m. Utskpttet vill härutöver framhålla betydelsen förutvecklingen i Bergslagen av de tidigare redovisade infrastrukturellasatsningar som föreslås i budgetpropositionen. Utskottet vill särskilt peka påde möjligheter som det nya anslaget till infrastrukturåtgärder öppnar att ifriare former finansiera utvecklingsinsatser i regioner med svåra strukturomvandlingsproblem.Dessa medel är mot bakgrund av problemens omfattning i Bergslagen i hög gradavsedda för denna region. Utskottetvill slutligen hänvisa till vad sagts om den socialdemokratiskaregeringspolitikens betydelse för den regionala utvecklingen i , landet. Dennapolitik skapar förutsättningar för en positiv utveckling bl. a. iBergslagen. Regionalpolitiska insatser i (mom. 86) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 85 som börjar med "Utskottethar" och slutar med "och A 496" bort ha följande lydelse: Vadhärefter särskilt gäller så motiverar den starkt negativa situationeni detta län att statsmakterna snabbt låter utarbeta ett samhälleligtutvecklingsprogram. Såsom förordas i motion A 432 (vpk) bör man i detta läggatonvikten vid utbyggnad av kommunikationer och högre utbildning. Vidgenomförandet av de nysatsningar på väg- och telenäten som aviseras i åretsbudgetproposition utgår utskottet från att förhållandena i ägnassärskild uppmärksamhet. Därjämte är det önskvärt att järnvägslinjenStockholm-Karistad görs dubbelspårig. Utbyggnadenav den högre utbildningen inom länet förutsätter en femårig plan förlokalbehov och vetenskaplig utveckling av högskolan och YTH-utbildningarna. Föratt främja utvecklingen i föreslås vidare i motionen åtgärder för attutveckla kompetensen kring vindkraftteknik, inrättande av en särskildhandelskammare och ett centrum för utbildning inom jord-, skogs-ochträdgårdsnäringarna med inriktning på utvecklingsländernas behov. Åtgärder avdet slaget bör övervägas i programarbetet. motionen aktualiserade frågap om Laxfond för behandlas i ett senareavsnitt av detta betänkande. Övrigai sammanhanget redovisade motioner föranleder inte vidare yttrande frånutskottets sida. delsatt utskottets hemställan under 86 bort ha följande lydelse: 86.beträffande regionalpolitiska insolser i att med bifall till motion 1986/87:A432 i motsvarande del samt med avslag på motionerna 1986/87:A480 yrkandena 1 och 2, 1986/87:A492 och 1986/87:A493 yrkande 2 somi sin mening ger rege ringen till känna vad utskottet anfört om utarbetande av ett samhäl- 140 leligt utvecklingsprogram för , Regionalpolitiskainsatser i m. fl. län (mom. AU 1986/87:13 86, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservationerna 33 och 44 , , , , , och (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 85 som börjarmed "Utan att" och slutar med "Bergslagsdelegationensförfogande" bort ha följande lydelse: övrigt gäller de aktuella motionerna om , , ochKopparbergs län så hänvisas till att en del av de föreslagna åtgärderna börkunna hanteras i länsstyrelsernas projekt- och ut- . vecklingsarbete eller,alternativt, av Bergslagsdelegationen med stöd av de medel som tilldelas dessaorgan. Härutöver vill utskottet peka på de möjligheter som det nya anslagettill infrastrukturåtgärder öppnar att i friare former finansiera utvecklingsinsatseri regioner med svåra strukturomvandlingsproblem som fallet är inte minst i denu nämnda länen. Åtgärder i (mom. 90, motiveringen) AndersG Högmark, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande på s. 88 som börjar med "I motionerna" och slutarmed "än " bort ha följande lydelse; Imotionerna 1986/87:A405 (c) och 1986/87:A458 (s) förordas aU statligaverksamheter skall spridas ut från centrala delar för attutjämna den obalans som råder i länet mellan arbetsplatser och boende.Utskottet har i ett föregående avsnitt behandlat möjligheterna att utlokaliseraoch decentralisera statlig verksamhet till andra delar av landet. Man kommerinte ifrån att betydande delar av den statliga verksamheten på nationell nivåinte låter sig flyttas från . Det gäller främst myndigheteroch institutioner som har täta kontakter med bl.a. andra delar av denoffentliga förvaltningen samt olika centrala institutioner. Ytterligareett skäl varför offentliga myndigheter lämpligen bör ligga i ärtillgängligheten. Det skall vara lätt att från olika delar av landet ta sigtill och från dessa myndigheter. Det senare leder också fram till att valet avlokalisering i inte i första hand får ses som en fråga omatt lösa inomregionala obalansproblem i denna region. Ävenhär är tillgängligheten till nationella kommunikationer flyg/tåg avgörande,eljest faller delvis motivet för att över huvud taget lokalisera verksamhetentill med hänvisning till vad som fidigare sagts. Det var mot denbakgrunden som en av de senast inrättade centrala myndigheterna, AMU-styrelsen,på utskottets förslag blev förlagd till i stället för,såsom regeringen föreslagit, till en kranskommun. Med hänvisning härtillavstyrks motionerna A405 och A458 i de nu aktuella delarna. Åtgärderi (mom. 90, motiveringen) AU 1986/87:13 Lars-OveHagberg (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 87 börjar med"Vad frågan" och på s. 88 slutar med "sådana problem" bortha följande lydelse: Desenare årens utveckling i utmärks av en snabbt ökadbefolkningstillväxt som till större delen beror på inflyttning. Hand i hand medden allmänna expansionen i denna region går en avfolkning av stora delar avlandet i övrigt. I de föreliggande motionerna från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet är man främmande för denna problematik. Ledmotivet för dessamotioner är att varje tanke på att bromsa expansionen i Stockholmsregionenmåste motarbetas. De båda återstående motionerna av företrädare förcenterpartiet resp. socialdemokraterna är mest inriktade på den begränsadefrågan att avhjälpa inomregionala obalanser i länet. Huvudfrågan lämnas öppen,nämligen om man skall tillåta att den nuvarande utvecklingen fortsätter med enkraftig befolkningskoncentration främst till somandra delar av landet utarmas i fråga om befolkning, kunskaper ochinvesteringar. Somframhålls i den tidigare i betänkandet redovisade motionen 1986/87: A431 (vpk)måste statsmakterna skaffa sig de styrinstrument som ger möjlighet att lägga enhelhetssyn på både näringslivets utveckling och människors behov. De storaomflyttningar som sker kan förklaras av tillgång resp. brist på arbete. Detinnebär i sin tur att det är marknadskrafterna som tUl största delen suveräntbestämmer hur flyttlassen skall gå i vårt land. Det är beslut iföretagsledningarna som avgör om jobben i en bygd skall försvinna. Denandra sidan av denna utveckling är vad som händer i . Tåldenna region de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser som utvecklingenleder till? Hur skan kraven på bra utbildning, god kultur, tillräckligt medbostäder och goda boendemiljöer med tillräckliga kommunikationer kunnatillfredsställas? är bostadsbristen stor i . Detbehövs ett nytänkande i samhällsplaneringen där inte bara näringslivetsekonomiska intressen får styra, utan där hänsyn tas till att alla människortillförsäkras en positiv framtid. Om tillåts fortsätta attväxa på det sätt som är fallet kommer det att skapas stora problem både förregionen själv och för hela landet. Effekter av regionalpolitiska åtgärder för Gotlandslän (mom. 91, motiveringen) Underförutsättning av bifaU tiU reservation 33 LarsUlander, , , , , (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 90som börjar med "Som utskottet" och slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse: konstaterade har den tidigare förhållandevis gynnsamma utvecklingen på stagnerat trots de senaste årens 142 Det är motden bakgrunden tillfredsställande att pro- AU 1986/87:13 blemen uppmärksammatsav regeringen och att statens industriverk på regeringens uppdrag utarbetat enrapport om det gotländska näringslivet (Avstamp ). I budgetpropositionenredovisar industriministern att regeringen med anledning av industriverketsförslag har beviljat sammanlagt 7,5 milj. kr. a. Utvecklingscentrum iGotland och att därutöver har tilldelats extra medel förprojektverksamhet. Med hänsyn till de åtgärder som redan vidtagits och tillatt regeringen genom industriverkets rapport har underlag för ytterligareåtgärder om sådana motiveras av den fortsatta utvecklingen påkallar motion A475 (c) inte någon åtgärd. Åtgärdsprogram för (mom. 93) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 91 som börjar med "Att göra"och slutarmed "statsmakternas sida" bort ha följande lydelse: FörÖstergötlands del anser utskottet att det är motiverat att statsmakterna tarinitiativ till ett särskilt åtgärdsprogram för detta län, såsom föreslås imofion 1986/87:A433 (vpk). Detta program bör göras upp i samverkan mellanstatliga och regionala organ, landsting och kommuner samt fackliga och andraintresseorganisationer. I enlighet med motionen bör i programmet ingå planeringför övergång till civil produktion av den militära flygplanstillverkningen iLinköping, utveckling av livsmedelsindustrin och vidareförädling avskogsprodukter. Vidare bör undersökas förutsättningarna att skapa dels ettdata- och elektronikcentrum, dels ett miljötekniskt centrum med anknytning tilllänets universitet. Ilänet finns intressanta projekt på trafikplaneringens område som bör kunnavidareutvecklas. Detsamma gäller om länets förutsättningar på turist- ochfriluftslivets områden. Sammantaget bör programarbetet inriktas på att utvecklalänet till ett alternativ till storstadsregionerna, med stora möjligheter attta hänsyn till miljöintressen och andra angelägna behov. med tillstyrkan av mofion A433 anfört bör delges regeringen. De bådamotionerna A461 och A484 om får anses besvarade med vad utskottetuttalat i det föregående. dels att utskottets hemställan under 93 bort haföljande lydelse: 93. beträffande åtgärdsprogram för attriksdagen med bifall till motion 1986/87: A433 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Miljö- och arbetsmarknadsmässiga konsekvenser för vid avveckling av bilindustrin (mom. 94) Lars-OveHagberg (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 92 som börjar med "Motion A 234" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: ji MofionA234 (vpk) tar upp bilindustrins betydelse för sysselsättningen i AU 1986/87:13Västsverige, inte minst . Bilindustrin gör enligt motionärernaregionen särskih sårbar för förändringar i denna industris utveckling. Depekar på att optimismen slog fel när det gällde varvsindustrins framtid ochförmåga. De går ett steg vidare och kommer också in på de miljömässiga problemsom vållas av bilismen och framhåller de samhällsekonomiska vinsterna av enutbyggd kollektivtrafik. Motionärernapåpekar att ekonomiska konsekvenser i form av kostnader för miljöåtgärderalltid vägs in i förekommande beslutsunderlag. Däremot ställer man sällanfrågan vilka samhällsekonomiska vinster som blir konsekvensen av att samhälleoch företag tar beslut om miljöåtgärder. Konsekvensbedömningar som omfattarhelt nya strukturer för produktionsprocesser, produktområden m. m. imiljövänlig riktning saknas helt i vårt land. Bilismensstarka styrning av samhället och trafikstrukturen är ett hinder för enprogressiv utveckling. Såsom vpk föreslagit borde tillkomma ensamhällsekonomisk generalplan för trafik. En sådan plan förutsätter ensamhällelig, demokratisk styrning med utrymme för olika företagsformer. Medhänvisning i övrigt till vad som anförs i motion A234 tillstyrker utskottetmotionens förslag att det skall uppdras åt en pariamentarisk utredning attanalysera miljö- och arbetsmarknadsmässiga konsekvenser och möjligheter förVästsverige och landet i övrigt om bilindustrin faller resp. avvecklas. delsatt utskottets hemställan under 94 bort ha följande lydelse: 94.beträffande miljö- och arbetsmarknadsmässiga konsekvenser för vidavveckling av bilindustrin att med bifall till motion 1986/87:A234yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Samordnad skärgårdspolitik (mom. 100, motiveringen) Underförutsättning av bifall till reservation 33 LarsUlander, , , , , (alla s) anser att den del av utskottets yttrande på s. 97som börjar med "Länsstyrelserna har" och slutar med "dessaområden" bort ha följande lydelse: Länsstyrelsernahar också intensifierat sina insatser med hjälp avglesbygdsmedlen.. Med hjälp av dessa medel har de berörda länsstyrelsernamöjlighet att i samarbete ta initiativ till projekt m. m. som rör skärgårdens utveckling. Särskildayttranden '''- ' 1.Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom. 1) (vpk)anför: Vpk:sinställning till regionalpolitikens inriktning redovisas i motion 1986/87: N151om näringspolitiken inför 1990-talet. Denna motion behandlas inäringsutskottet. Näringslivetsoch ekonomins utveckling har ställt även regionalpolitiken i en ny situation.Internationaliseringen av kapitalet kan väntas kraftigt skärpa också geografiskkoncentration. , liksom vissa områden i Mellan- och Sydsverigeriskerar ett klart försämrat utgångsläge. Den ekonomiska och mänskligautvecklingspotential som finns i dessa områden kan då gå förlorad för nationen. Regionalpolitikenmåste därför föras upp på en kvalitativt ny nivå. De styrande inslagen måsteförstärkas. Större samhällsinvesteringar måste göras. Fondsystem och statligaföretag måste spela en offensiv och ledande roll. Mer av helhetssyn ochsystemtänkande måste prägla regionalpolitiken. Det handlar här inte bara -eller ens huvudsakligen - om att locka företag eller stimulera näringsliv. Dethandlar om att göra regionerna till sinsemellan likvärdiga, allsidigtfungerande enheter. Det handlar om den samlade levnadsmiljön för människor. Regionalpolitikhar definierats som tillförsel av särskilt destinerade resurserså att säga vid sidan av de allmänna tendenserna och resursfördelningen istort. Med en sådan utgångspunkt blir regionalpolitik ett slags kompensationför utvecklingens negativa följder gentemot vissa delar av landet. Härmåste en förändring ske. Det regionalpolitiska målet - likställdhet ochlikvärdighet måste vara riktgivande inom alla samhällssektorer. Det innebären brytning med den kortsiktiga marknads- och anpassningsprincipen inom destatliga verken och andra offentliga verksamheter. Investeringar och driftinom järnvägs-, väg- och telesektorerna kan inte längre passivt följa ettframskridet mönster, där förutsättningen är en fortlöpande koncentration tillsödra . Den långsiktiga inriktningen måste i stället vara att bygga utinfrastrukturen i de eftersatta regionerna med utgångspunkt i deras framtidalikvärdighet med andra delar av landet. Härför krävs omfattande investeringar.Det rör sig här om storleksordningen ,främst i Bergslagen, , och övriga utsatta regioner om regionalbalans skall kunna uppnås. Dettainnebär en förskjutning i förhållande till nuvarande investerings mönster. Det betyder också ett övergivande av det sektorstänkande och den fragmentisering som präglar offentlig sektor. Om varje särskild del av infrastrukturen och de offenfiiga investeringarna skall motivera sin existens med en intern, s. k. affärsmässig lönsamhet, blir hela investerings strukturen sned. Nytta och lönsamhet för denna typ av investeringar avgörs främst av deras externa effekter, dvs. deras förmåga att ge bidrag till helhetsutvecklingen. Detta bör vara en grundläggande utgångspunkt vid fördelningen av resurser och återspeglas i en samordnad strävan att 145 skapa en infrastruktur påjämställd nivå i alla regioner. Lokaliseringav statlig verksamhet till vissa regioner AU 1986/87:13 (mom. 7-14) i och (båda c) anför: Ireservation 8 har vi krävt kraftfulla åtgärder för en fortsatt omlokaliseringav statlig verksamhet. Vi menar att riksdagsuttalanden om prioritering av deutsatta regionerna när det gäller lokalisering av statlig verksamhet intefyller någon större funktion om statsmakterna inte fullt ut tar sitt ansvar ochaktivt verkar för en ökad decentralisering inom statsförvaltningen. Regionalpolitiska insatser i Bergslagen.(mom. AndersG Högmark, och (alla m) anför: Bergslagenär troligtvis den region i landet som mest handgripligt fått vidkännasstrukturomvandlingens hårda verklighet med allt vad det inneburit av smärtsamomställning och oro för människor, företag och kommuner. Dettaförhållande avspeglas i de många motioner som behandlats i detta betänkande,bl.a. i moderatmotionerna 1986/87:A416, 1986/87:A492 och 1986/87:A496. Allaefterlyser de insatser från statsmakterna i syfte att skapa bättre förutsättningarför framtidstro och utveckling i nya banor för Bergslagen. Frånmoderata samlingspartiets sida är vi övertygade om att det krävs åtgärder inomett brett fält för att "restaurera" Bergslagen medsiktet inställt på framtidens möjligheter. Vihar i vår kommittémotion 1986/87: A448 redovisat ett antal egenskaper somframgångsrika tillväxtregioner ofta besitter, t. ex. god tillgänglighet,kompetens, allsidig arbetsmarknad, rimligt kostnadsläge samt kreativ miljö medmindre hämmande regler och byråkrati. Detär nödvändigt att föra en politik som långsiktigt ger förutsättningar att byggaupp Bergslagsregionen med dessa egenskaper. Infrastrukturella satsningar ivägar, flygförbindelser och utbildningsväsendet,, vilka vi föreslagit, är endel i en sådan långsiktig politik. Översynav den, för många småkommuner, djupt orättvisa transfereringspolitiken i formav specialdestinerade statsbidrag är en annan viktig uppgift . Genomde kraftigt ökade länsanslagen tillskapas väsentligt bättre förutsättningarför att i Bergslagslänen, och gärna i samverkan dem emellan, utveckla eninfrastruktur för morgondagens behov. Förden nya regionalpolitiska utredningen, som ett enigt utskott uttalat sig för,bör det vara en angelägen uppgift att konstruktivt pröva de olika förslagovannämnda motioner redovisat i syfte att forma ett bättre Bergslagen engång industriella styrkebälte. Innehållsförteckning AU 1986/87:13 Sammanfattning ............... ........................................... 1 Motionerna .................................................................... ..... 3 Utskottet ......... ........................................................... 20 Regionalpolitikensallmänna inriktning m.m....................... ... 20 Decentraliseringav statlig verksamhet .......................... ... 36 Stödområdesindelningen ............................................... ... 41 Inledning ............................................ .......................... ... 45 Allmänna frågor................................................................ ... 46 Sysselsättningsstödet .................................................... ... 51 Glesbygdsstödet............................................................... ... 53 Nedsättningav socialavgifter ......................................... ... 57 Industricentra................................................................... ... 60 Anslagsfrågor................................................................... ... 61 Visstregionalpolitiskt stöd................................................ ... 61 Lokaliseringsbidragm.m.................................................... ... 62 Lokaliseringslån................................................................ ... 62 Regionalautvecklingsinsatser m.m................................... 63 Täckandeav förluster på grund av kreditgarantier till företag i Ersättningför nedsättning av socialavgifter...................... 69 Expertgruppenför forskning inom regional utveckling...... ... 70 Kapitaltillskotttill en utvecklingsfond för Västnorden ....... 70 Särskildaregionalpolitiska insatser för en infrastrukturutbyggnad m. m.................................................................................. 71 Regionalpolitiskainsatser i län och regioner..................... 72 ,, och ....... 82 Stockholmslän.................................................................. ... 85 ,och ..................... 88 ochBlekinge län ................................................. ... 93 Skärgårdsfrågor................................................................ ... 96 Utskottetshemställan ...................................................... ... 97 Regionalpolitikensallmänna inriktning (m) ................. . 106 Regionalpolitikensallmänna inriktning (fp) ................... . 108