bet · GA01KU17 · 1986-12-31 00:00:00 — De föreskriver förhöjt straff och särskild åtalsprövningför brott som innebär förgripelse mot en kunglig person. Vid riksdagsbehandlingen av förslaget till nyregeringsform fann utskottet inte anledning att frångå proposition 1973:90 ochavstyrkte ett motionsyrkande om att immunitetsregeln skulle utgå (KU 1973:26).Enligt utskottets mening föreligger inte anledning till annan bedömning nu.Utskottet avstyrker därför motion K217. I motion K224 av () begärs att regeringeninrättar ett , handels- och industridepartement. Eftersom handeln har en nyckelposition i ansträngningarnaatt få fart på KU 1986/87:17 näringslivet är det enligt motionären angelägetatt denna centrala roll återspeglas i regeringens handläggning av hithörandefrågor. Han ser det därför som ytterst väsentligt att dessa frågor - såväl vadgäller utrikeshandeln som inrikeshandeln - liksom samordnas inom ettsjälvständigt fackdepartement. Det är bl. a. angeläget att den svenskaregeringen fortsätter att aktivt verka för en växande världshandel och enutvidgad frihandel. Utrikeshandelsfrågorna har förts över tillutrikesdepartementet, som där- , med också är ett utrikeshandelsdepartement.Når det gäller inrikeshandeln har emellertid olika frågor splittrats på fleradepartement. En lösning vore att föra så många handelspolitiska frågor sommöjligt till industridepartementet, som därmed skulle bli ett handels- ochindustridepartement. Motion N433 av () handlar omenergipolitiken. Denna har enligt motionären så stor betydelse i vårt samhälleatt den bör överföras till ett energidepartement (yrkande 3).Näringsutskottet har överlämnat motionen i den delen tillkonstitutionsutskottet, Enligt 7 kap. 1 § RF skall det finnas ett regeringskansliför beredningen av regeringsärenden. I ingår departement förskilda verksamhetsgrenar. Av bestämmelsen följer vidare att regeringenfördelar ärendena mellan departementen samt att statsministern bland statsrådenutser chefer för departementen. Antalet departement och vilka departement som skall finnasregleras inte i grundlagen. I dessa frågor beslutar regeringen.Departementsförordningen (1982:1177, ändrad senast 1986:596) anger att, utöverstatsrådsberedningen, tolv departement ingår iregeringskansliet. Utskottet har i sittgranskningsarbete ägnat uppmärksamhet åt organisation ocharbetsformer. Vad gäller den interna organisationen av kankonstateras att den normalorganisation för departementen som fastslogs isamband med departementsreform i huvudsak fortfarande gäller. Antaletdepartement och ärendefördelningen mellan departementen har dock ändrats vidupprepade tillfällen. Senast en större sådan omorganisation genomfördes varefter den socialdemokratiska regeringens tillträde . Vid dettatillfälle inrättades ett finansdepartement och ett civildepartement. Samtidigtupphörde ekonomi-, budget-, handels- och kommundepartementen. Det bör ocksånoteras att en omorganisation aviserades i den regeringsförklaring som avgavsnär 1986/öppnades. Regeringen avser således att inrätta ettmiljö- och energidepartement. har yttrat sig öyer de två motioner somgäller departementsindelningen. Yttrandet (NU 1985/86:4 y) utgör bilaga 2. Enligt utskottet måste det främst ankomma på regeringenatt ta ställning till hur arbetet inom regeringens kansli skall organiseras föratt regeringen skall " kunnastyra landet på ett så effektivt sätt som möjligt. Varje regering bör - KU1986/87:17 inom deekonomiska ramar som fastställer - få fördela arbetet mellansina medlemmar och mellan olika delar av med hänsyntill den parlamentariska situationen, regeringens sammansättning, olika ärendegrupperssamband och betydelse osv. får sedan i olika sammanhangtillfälle att bedöma resultaten av regeringens arbete. finner, i likhet mednäringsutskottet, att inte vare sig motion K224 eller motion N433 yrkande 3 geranledning till något initiativ från sida. 1. beträffandeövergång till republik attriksdagen avslår motion 1985/86:K220 yrkandena 1-3, att riksdagenavslår motion 1985/86:K625, 3. beträffandeden enskilde och organisationer attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K201 yrkande 1, 1985/ 86:K204, 1985/86:K229och 1985/86:K233 yrkande 1, 4. beträffandeegendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet att riksdagenavslår motionerna 1985/86:K201 yrkande 2, 1985/ 86:K202 yrkandena 1 och 2,1985/86:K205, 1985/86:K207 yrkande 3, 1985/86:K215,1985/86:K219 yrkande2,1985/86:K222,1985/86:K225 och 1985/86: K226, 5. beträffandeskydd mot diskriminering av homosexuella att avslår motion1985/86:K210, aftriksdagen avslår motion 1985/86:K208, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K207 yrkande 6 och 1985/ 86:K218 yrkande 4. 8. beträffandelagrådsgranskningen m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:K214 yrkandena 5 och 6, 9. beträffande försvaret av fri- och rättigheter att avslår motion 1985/86:K209, 10. beträffanderösträtt i riksdagsval attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K203,1985/86:K218 yrkande 3 och1985/86:K230, 11. beträffande konungensstraffrättsliga immunitet att avslår motion 1985/86:K217, 12. beträffande departementsindelningen attriksdagen avslår motionerna 1985/86:K224 och 1985/86:N433 yrkande 3. Närvarande:Olle (), (), 1986/87:17(s), (), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), i (m), TorgnyLarsson (s), (), (), () ochBo Hammar (vpk). Övergång till republik (mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Utskottet, som" och slutar med "motion K220" bort haföljande lydelse: Monarkin är en rest från det feodala ståndssamhället ochstrider mot principerna för ett demokratiskt statsskick och om alla människorslika värde. Även om konungens makt formellt sett år begränsad saknar monarkininte maktpolitisk betydelse. Den är en ideologisk maktfaktor som tjänar attbevara en borgerlig livshållning och motverkar strävandena mot jämlikhet ochsolidaritet. Några godtagbara skäl för att bevara monarkin har enligtutskottets åsikt inte anförts. Statschefen är en av landets främstaföreträdare, och dennes uppgifter är således av stor betydelse. Det är därförenligt utskottets mening viktigt att statschefen är väl förankrad i landetspolitiska liv. Utskottet anser att med hänsyn till det goda anseende riksdagenstalman har i alla politiska läger denne bör vara rikets statschef. Utskottet tillstyrker således förslagen i motion K220 attupphäva successionsordningen och att de representativa uppgifter som åvilarkonungen förs över till rikets talman. dels att utskottets hemställanunder mom. 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande övergång till republikatt med anledning av motion 1985/86:K220 yrkandena 1-3 a) som vilandeantar de ändringar i regeringsformen som framgår av bilaga 1, b) som vilandeantar det i bilaga 1 upptagna förslaget till lag om upphävande avsuccessionsordningen, c) hos regeringenhemställer om förslag till följdändringar i andra författningar och tillreglering av andra förhållanden som kan föranledas av beslutet om övergång tillrepublik. Religionsfrihet (mom. 2) och (båda fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Regeringsfor mens bestämmelser" och slutar med "därför motionsyrkandet" bortha följande lydelse: Respekt för andra kulturer och religioner är enligt utskottets mening ett 2i centraltinslag i ett tolerant samhälle. En sådan inställningar inte minst viktig KU 1986/87:17 när detgäller invandrarna och deras rätt att utöva sin egen kultur och religion.Det är en angelägen uppgift för samhället att slå vakt om olika religionerslika värde och ställning. Utskottet anser, i likhet med vad som sägs imotion K625, att den enskilde måste få följa sin religions föreskrifter när ingenskadas därav, vilket exempelvis är fallet med en sikhisk bussförares huvudbonad.För att uppnå detta behöver regeringsformen förtydligas på Utskottet föreslår därför, med bifall till motionen, att riksdagenbegär att regeringen lägger fram erforderliga lagförslag. dels att utskottets hemställanunder mom. 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande religionsfrihet attriksdagen med bifall till motion 1985/86:K625 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Den enskilde och organisationer (mom. 3) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och MargittaEdgren (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "vilka avstyrks" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets mening utgör organisationer av olikaslag én viktig del av vårt samhälle, bl. a. som grund för gemensamopinionsbildning och som företrädare för olika gruppers intressen. Emellertid har utvecklingen snabbt gått dithän att mångaorganisationer, ofta med stöd av lagstiftning, fått en alltmer framträdanderoll. Detta innebär en uppenbar risk för att organisationernas ställning bliralltmer självständig i förhållande till de enskilda medlemmarna och att de istället för att i första hand försöka tillvarata varje enskild medlemsintressen börjar uppträda i en roll som kan jämföras med det allmännas. Behovet av en närmare utredning om konsekvenserna för denenskilde av en sådan utveckling har påtalats , mennågon övergripande utredning har inte kommit till stånd. Den redovisning avolika företeelser och de förslag som väckts i de motioner somutskottetbehandlar i betänkandet aktualiserar på nytt frågan om en utredning.Enligt utskottets mening är det nu angeläget att regeringen - genom någonpågående utredning eller i annan form - låter utreda korporativa tendenser idet svenska samhället. Därvid bör obalansen mellan särintressen och allmänintressenanalyseras. Utredningen bör således ge en belysning av de olikaproblemställningar som aktualiseras i motionerna och överväga i vad mån denenskildes ställning i förhållande till organisationerna bör ges ett utökatskydd i regeringsformen. En särskilt angelägen uppgift för utredningen ärhärvid att överväga lämpliga åtgärder för att slå fast den enskildes rättighetdels att stå utanför en organisation, dels att lämna en organisation. dels attutskottets hemställan under mom. 3 bort ha följande lydelse: KU 1986/87:17 3. beträffandeden enskilde och organisationer attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:K201 yrkande 1, 1985/86:K204,1985/86:K229 och 1985/86:K233 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Egendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet (mom.4) (), (), Hans Nyhage (m),(), i (m), () och MargittaEdgren (fp) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Till grund" och på s. 11 slutar med "K226avstyrks" bort ha följande lydelse: De skäl för en förstärkning av egendomsrättens stälningsom förs fram i motionerna är enligt utskottets mening välgrundade. Utskottetanser således att skyddet för egendomsrätten bör förstärkas. I vilka formerdetta skall ske bör utredas närmare. Beträffande frågan om en grundlagsreglerad närings- ochyrkesfrihet konstaterar utskottet att dessa friheter delvis ärkringskurna av t. ex. monopol, bidragsbestämmelser, långtgående reglerings- ochstyrningsåtgärder, auktorisationskrav, etableringskontroll och liknandeföreteelser. Grunden för en marknadsekonomi är att företag får startas fritt.Utan ett fritt tillträde hotas näringslivets dynamik och därmedarbetstillfällen. Det är mot denna bakgrund angeläget att söka fastställa degränser som skall gälla för närings- och yrkesfriheten. En utredning bör därförklarlägga i vilka avseenden en förstärkning av dessa friheter kan ske igrundlag och annan lag. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort haföljande lydelse: 4. beträffarideegendomsrätt, näringsfrihet och yrkesfrihet attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:K201 yrkande 2, 1985/86:K202yrkandena 1 och 2,1985/86:K205,1985/86:K207 yrkande 3, 1985/86:K215,1985/86:K219 yrkande 2, 1985/86:K222, 1985/ 86:K225 och 1985/86:K226 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Skydd mot diskriminering av homosexuella (mom. 5) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I betänkandet" och slutar med "motion K210"bort ha följande lydelse: I betänkandet Homosexuella och samhället (SOU 1984:63)föreslås en rad åtgärderi syfte att stärka de homosexuellas ställning i olikahänseenden. Det är, inte minst till följd av de reaktioner somirnmunbristsjukdomen AIDS orsakat, enligt utskottets bedömning angeläget attutredningsförslagen läggs till grund för lagstiftning. riksdagenmed bifall till motion K210 begär att regeringen lägger fram förslag KU1986/87:17 om lagligt skydd mot diskriminering av homosexuella. dels att utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse: 5. beträffandeskydd mot diskriminering av homosexuella attriksdagen med bifall till motion 1985/86:K210 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Föräldrarätt (mom. 6) , Hans Nyhage och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Vid behandlingen" och på s. 13 slutar med "motionK208" bort ha följande lydelse: Olika åtgärder inom ramen för samhällets barnomsorg iförening med utformningen av skattelagstiftning och föräldraförsäkring har hafttill följd att föräldrars valmöjligheter när det gäller barnens vård ochfostran har inskränkts. Det är, bortsett från fall då barn far illa hosföräldrarna, enligt utskottets bedömning viktigt att föräldrarnas rätt inteytterligare får stå tillbaka för en samhällelig styrning. Utskottet finner attföräldrars rätt och ansvar att, med utgångspunkt i barnens bästa, få bestämmaöver vården och omsorgen om sina barn bör kunna grundlagsfästas. Yrkandet imotion K208 om en utredning av frågan bör därför bifallas. dels att utskottets hemställan under mom. 6 bort haföljande lydelse: attriksdagen med bifall till motion 1985/86:K208 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. Författningsdomstol (mom. 7) , Hans Nyhage och i (alla m) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Frågan om" och på s. 14 slutar med "yrkande 4"bort ha följande lydelse: Som framhållits i motion K207 har det förekommit att lagargenomdrivits som i vissa delar har varit i strid mot grundlagar ochEuroparådskonventionen. Regeringen lade t. ex. fram ett förslag tilllag om en s. k. tillfällig förmögenhetsskatt, vilket förslag lagrådet bl. a. avkonstitutionella skäl har funnit inte vara godtagbart. Lagprövningsrätten och talan vid har sinabegränsning ar. Det finns därför enligt utskottets mening starka skäl för att aktualisera frågan om att inråtta en författningsdomstol. Dess främsta uppgift skulle vara att säkerställa att regeringsformens fri- och rättigheter verkligen efterlevsav de politiska organen och av myndigheterna. Härigenom skulle författnings domstolen kunna bli ett skydd för den enskilde mot det allmänna. Utskottet tillstyrker därför att inrättandet av en författningsdomstol utreds. Motion K207 yrkande 6 tillstyrks således. Därigenom får även motion K218 yrkande 4 anses besvarad. dels attutskottets hemställan under mom. 7 bort ha följande lydelse; KU 1986/87:17 7. beträffande författningsdomstol att a) med bifall tillmofion 1985/86:K207 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, b) förklararmotion /86:K218 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört. Lagrådsgranskningen m.m. (mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Nuvarande system" och på s. 16 slutar med "yrkande6" bort ha följande lydelse: Den nuvarande ordningen för lagrådsgranskningen kom till1980 och innebär att lagrådet har en rådgivande funktion. De gångna årenserfarenheter gör emellerfid att det enligt utskottet bör övervägas att göra enändring som syftar fill att stärka respekten för grundlagen och minska riskenför att lagar genomdrivs som inte är förenliga med grundlagen. Utskottet hardärvid som den naturliga utgångspunkten att inte skall anta lagar somkan sättas i fråga från grundlagssynpunkt. Annars finns risk för ett utdragetförlopp med bl. a. utövande av lagprövningsrätt innan bestämmelserna vinnererforderlig stadga. En sådan situation medför många olägenheter, inte minstfrån rättssäkerhetssynpunkt. Berättigad kritik av lagförslags grundlagsenlighetbör, som fallet var med , leda till att lagförslagetomarbetas. Ett sätt att minska risken för riksdagsbeslut som kan ifrågasättasfrån grundlagssynpunkt skulle kunna vara att stadga att ett lagförslag somunderkänts av ett enhälligt lagråd inte får antas utan en sådan omarbetning attdet kan godkännas vid en förnyad lagrådsgranskning. Beredningen av plan- ochbygglagen kan i detta avseende tjäna som mönster för den ordning som börtillämpas. Utskottet föreslår således att det här angivna förslaget utreds. Utskottet anser vidare att den förordade utredningen börfå i uppgift att göra en översyn av de stadganden i grundlagen vilka har gettupphov till meningsskiljaktigheter. Syftet med en sådan översyn skall vara attföreslå ändringar av dessa grundlagsbestämmelser så att irinebörden blir klaroch tolkningstvister undviks. Med stöd av det anförda föreslår utskottet att ,med anledning av mofion K214 yrkandena 5 och 6, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om behov av en utredning. dels att utskottets hemställan under mom. 8 bort haföljande lydelse: 8. beträffandelagrådet och dess yttranden attriksdagen med anledning av motion 1985/86:K214 yrkandena 5 och 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. Försvaretav fri-och rättigheter (mom. 9) KU1986/87:17 (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet tog" och slutar med "därföravstyrkas" bort ha följande lydelse: ' I motion K209 visas på aktuella företeelser i samhälletsom inger allvarliga betänkligheter från fri-och rättighetssynpunkt. a. redovisas fall där den enskilda människan på grund av brister i rättstillämpningen utsatts för en från konstitutionell synpunkt kränkande behandling. Dessa förhållanden pekar tydligt på att RF:s fri- och rättighetsreglering inte i sig har en sådan genomslagskraft att den förmår att utgöra ett tillräckligt instrument för att garantera självklara grundläggande fri- och rättigheter. Det år enligt utskottets mening viktigt att grundlagen är ett levande inslag i allrnyndighéts- utövriing. Det är önskviirt med ett organiserat studium av grundlagsrättighe ternas genomslag i olika verksamheter, såväl som statlig. Det är enligt utskottets bedömning också påkallat att vid personalutbildning bättre , försäkrasig om~ att de grundläggande medborgerliga fri- och rättigheternas innebördvinner en bred spridning hos offentliga funktionärer.. Utskottet tillstyrkerdärför att hos regeringen begär de åtgärder som anvisas i motionK209. dels att utskottets hemställan under mom. 9 bort haföljande lydelse: 9. beträffandeförsvaret av fri- och rättigheter attriksdagen med bifall till motion 1985/86:K209 sorri sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Rösträtt i riksdagsval (mom. 10) (), (), Håns Nyhage (m),, (fp), GunnarBiörck i (m), () och ; (fp) anser . dels att den del av utskottets yttrande som på s. l7börjar med "Denna rösträttsfråga" och på s. 18 slutar med "och K230" bort haföljande lydelse: Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskar rösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senaste årens debatt och utveckling har enligt utskottets uppfattning visat att detta är otillfredsställande. Med ett enda riksdagsbeslut med enkel majoritet kan svenska medborgare som vistas utomlands berövas möjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av stor betydelse att skyddet för rösträtten förstärks. Detta bör enligt utskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser om' utlandssvenskarnas rösträtt skrivs in i 3 kap. 2 § RF. Utskottet tillstyrker således motionerna K203 och K230. Med det anförda är även motion. K218 yrkande 3 tillgodosedd. dels att utskottets hemställan under mom. 10 bori haföljande lydelse: 10. beträffanderösträtt i riksdagsval attriksdagen med bifall till motionerna 1985/86:K203 och 1985/ 86:K230samt niied anledning av motion 1985/86:K218 yrkande 3 som 26 Förslagtill KU 1986/87:17 Lag om ändringi regeringsformen . Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att 3 kap.2§ skall-ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 kap. 2§ Rösträtt vid val till till- Rösträttvid val till till- kommer svenskmedborgare som är kommer svensk medborgare som är bosatt i riket. Orn rösträttför svensk eller har varit bosatt i ri-niedborgare som ej är bosatti riket ket. Den som icke har uppnätt ader-Jlnns bestämmelser i lag. Den ålder senast pä valdagen el-icke har uppnått ålder ler somär omyndigförklarad av senast på valdagen eller som är domstol har ej rösträtt,omyndigförklarad av domstol har ej rösträtt. Fråga huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres pägrundval av en före valet upprättad röstlängd. Denna lagträder i kraft den . Författningsdomstol (mom. 7) och (båda fp) anför: En författningsdomstol har till uppgift främst attsäkerställa att regeringsformens fri- och rättigheter efterlevs. Detta är ioch för sig en angelägen sak, mén vi anser att detta syfte i huvudsak skulletillgodoses om en möjlighet till rättsbesvär stod till buds. Vid rättsbesvärprövar en domstol om ett förvaltningsbeslut skall undanröjas på grund avbristande rättsenlighet. Därigenom skulle angelägna rättssäkerhetsintressenutöver grundlagens efterlevnad kunna tryggas. Vi har i andra sammanhang uttalat oss för såväl utökademöjligheter till domstolsprövning av förvaltningsbeslut som attförutsättningarna för enskilda att anföra rättsbesvär utreds. Mot denbakgrunden är vi inte beredda att ansluta oss till yrkandet om en utredning medsyfte att inrätta en författningsdomstol. Lagrådsgranskningen m. m. (), Hans Nyhage (m), (),i (m) och () anför: Det är i och för sig angeläget att lagrådets yttrandentillmäts stor vikt, särskilt vid tolkningen av grundlagsbestämmelser. Någonvetorätt för lagrådet bör emellertid inte föreligga.Det är också av utomordentlig vikt att grundlags- KU 1986/87:17 bestämmelserna har sådanklarhet att tvister om deras tolkning inte skall Sådanasituationer har emellertid förelegat . Vi har i andra sammanhangbegärt översyn av bestämmelser i 8 kap. RF, men är inte beredda att nuansluta oss till de i motion K214 framställda yrkandena 5 och 6. Lagförslag till reservation I Lag omändring i regeringsformen Härigenomföreskrivs i tråga om regeringsforineii dels att 5kap. 5 och 7SS skall upphöra att gälla. 3 och 5 §§, 5 kap. 2-4 och o SS skall ha nedan ;ingiviM lydelse: KU1986/87:17 Bilaga 1 ':sions- Regciiiigsioirncn i)c;i tiyc.ktri- ordningen och trycktrihctsförord- hetslöroiiliiingen ai nkcl-r. gniiit;- ningcn är rikets grundlagar. Konungen eller drottning, som enligtsuccessionsordningen innehar tron, är rikets statschef. Vad i denna regeringsform är siad-gal om konungen skall,om drottningen är statschef, gälla henne. udnuai iir r'ketssiats-ciief. Som statschef fär endast den tjänstgöra som är svenskmedborgare och har fyllt . Han får icke vara statsrådeller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. Statschefen skall samräda med statsministern, innan hanreser utrikes. Som statschef får endast den tjiinstgöra som är svenskmedborga-ic. Hon eller han fir icke vara statsråd. Statschefen skall samråda med statsministern, innan honelltr han reser utrikes. Är konungen av sjukdom, utrikesresa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligtgällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsomtillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. Är hilmun av sjukdom,utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter somsialschef. inträder den av vice latmän, som är närmast i rang och ejär förhindrad, för att såsom lillförordnad suitschef fullgöra statschefensuppgifter. Avlider lahnan fullgö-res stai.schéfsfunklionen av den av vice talman som är när-mast i rang och ej är förhindrad, till dess nyval av lahnan företagits.,