bet · GA01NU34 · 1986-12-31 00:00:00 — för byte av ånggeneratorer i kärnkraftsblocket och investeringar i kärnkraftsanläggningar i övrigt. Ett annat motionsyrkande gäller en minskning av medelsanvisningen för distribufionsanläggningar med 300milj. En delpost avser 10milj. Den sista delpost som ifrågasätts gäller 10 milj. kr. för förvärv av distributionsföretag. Till de här nämnda mofionsyr- .. kandenahar kopplats vissa krav på uttalanden av om vattenfallsverketsinvesteringar under /88. Propositionen och motionerna i dennadel behandlas i det följande. I propositionen föreslås vidare att skallgodkänna att dels regeringen eller efter regeringens bemyndigande statensvattenfallsverk, dels i förekommande fall fullmäktige i riksgäldskontorettecknar borgen intill sammanlagt 14 373 milj. kr. för lån till bolag i vilkastatens vattenfallsverk förvaltar statens aktier. Därav beräknas högst 645milj. för lån till eldistributionsföretag. Förslaget innebär en vidgning avramen med 339milj. jämfört med innevarande budgetår. Regeringen föreslår också att bemyndigarfullmäktige i att, efter hemställan av regeringen ellerefter regeringens bemyndigande , i varje enskilt falloch inom den av fastställda ramen för borgensåtaganden för lån tillbolag i vilka förvaltar statens aktier, teckna borgenför upplåning utomlands till bolag i vilka förvaltarstatens aktier. Även detta förslag tillstyrks av utskottet. Ytterligare föreslås att skall bemyndigaregeringen att sätta ned statens vattenfallsverks statskapital med 265 milj.kr. Förslaget läggs fram sedan en efterkalkyl har gjorts av kostnaderna förutbyggnad av en ny filloppstunnel vid Vietas kraftstation. Därvid harfastställts hur stor andel som kan förräntas i kraftverksrörelsen. Utskottettillstyrker också detta förslag. har bemyndigat regeringen att i vissutsträckning besluta om bildande av aktiebolag eller förvärv av aktier i bolag inom statens verks verksamhetsområde (prop. 1981/82:125 bil. 9, NU 1981/82:53, rskr. 1981/82:405). För andra typer av bolag än eldistributionsbolag begränsades bemyndigandet intill ett sammanlagt belopp som skulle fastställas för varje 1" år.Bemyndigandet uppgår för innevarande budgetår till 75milj.kr. I NU 1986/87:34propositionen om ledning av den statliga förvaltningen (prop. 1986/87:99) harregeringen föreslagit att den skall få bemyndigande att framgent utanbeloppsgränser besluta i bolagsfrågor inom affärsverkens verksamhetsområden.Riksdagen har emellertid avslagit detta förslag (KU 1986/87:29, NU 1986/87:3y). Mot denna bakgrund föreslår utskottet att regeringen bemyndigas att /88 besluta i frågor som rör förvärv av aktier eller bildande avbolag inom ramen för statens vattenfallsverks verksamhetsområde intill ettbelopp av 75 milj. kr. Förslag rörande vattenfallsverkets investeringar ochanslaget till verket för /88 finns i tre av de motioner som harväckts med anledning av propositionen. I motion 1986/87:N155 (fp) begärs att statensvattenfallsverk skall ges i uppdrag att stoppa utbyggnaden av Klippenskraftstafion i . motsätter sig denna utbyggnad, sägs det imotionen. En ansökan om utbyggnad av Klippen avslogs av folkpartiregeringen islutet av , men projektet har sedermera upptagits i den av riksdagenantagna planen för utbyggnad av vattenkraften. I konsekvens med detta kravföreslår motionärerna en minskning av anslaget med 45,4milj. I motion 1986/87:N152 (c) påyrkas ett uttalande avriksdagen om vad i motionen anförs om inriktningen av investeringarna /88 inom statens vattenfallsverks ansvarsområde.Vattenfallsverkets verksamhet skall utgå från de beslut om omställning ochförnyelse av energisystemet som har fattats, anförs det. Enutgångspunkt skall vara att avvecklingen av kärnkraften inleds.Vattenfallsverkets av regeringen underslödda strävan att stärka sin makt överenergimarknaden skall motverkas. Förslag som syftar till att vidga verketskompetensområde resp. minska kontrollmöjligheter skall avvisas. Beträffande anslaget till vattenfallsverket ärmotionärerna krifiska mot regeringens förslag på fem punkter. De finner detolämpligt att anslag för utbyggnad av beviljas innanprövningen av projektets tillåtlighet enligt vattenlagen har slutförts. Enminskning av medelsbehovet med 45,4 milj. kr. Liksom fleragånger tidigare motsätter sig motionärerna byte av ånggeneratorer vid Ringhals2. En minskning av anslaget med 151,2 milj. kr. föreslås av detta skäl. Underutskottsbehandlingen har från sida anförts att anslagsminskningenrörande Ringhals2 rätteligen skall vara 152,1 milj. kr. Motionärerna förespråkar vidare ett mer småskaligt ochdecentralistiskt elsystem vilket sägs leda till att elnätet kan dimensioneraspå ett mindre kostnadskrävande sätt. Medelsanvisningen avseendedistributionsanläggningar skulle av denna anledning begränsas med 300 milj.kr. i förhållande lill regeringens förslag. Vidare erinras om att regeringens förslag innefattar medelför anskaffning och installation av elpannor och andra värmeproduktionsanläggningar.Detta stämmer inte med motionärernas uppfattning om det framtidavärmeförsörjningssystemets struktur. En minskning av anslaget med lOmilj.kr.föreslås. Slutligen föreslås i denna motion att anslaget skall minskas medytterligare lOmilj.kr. som är avsedda för bl.a. förvärv av distributionsföretag.Sammanlagt föreslås med förtydligandet rörande NU 1986/87:34 Ringhals2 -att anslaget skall minskas med 517,5 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. kommunisterna betecknar i motion1986/87:N154 satsningen på som ett samhällsekonomiskt vansinne.Krav framförs på att skall avslå regeringens begäran om anslag förfärdigställande av samt om medel för byte avånggeneratorer i . Här behandlar utskottet också ett motionsyrkande i dettaämne från allmänna motionstiden. Västerpartiet kommunisterna begär ipartimotionen 1986/87:506 att några anslag till fortsatt reparation av Ringhals2 inte skall beviljas. Utskottet tar först upp frågor om inriktningen avvattenfallsverkets investeringar och behandlar därefter frågan om hur stortanslag vattenfallsverket skall få för nästa budgetår. Först gäller det den planerade utbyggnaden avkraftstationen vid Klippen, mot vilken invändningar har rests i motionerna1986/87:N155 (fp) och 1986/87:N152 (c). Klippen i övre är ett av de tre nyavattenkraftsprojekt som omfattas av vattenfallsverkets planer. Projektet ingåri den av fastställda utbyggnadsplanen för vattenkraft. Den nya kraftstationen föreslås bli anlagd i anslutningtill regleringsdammen i Överuman i övre . I denna tillvaratas ca65 mfallhöjd mellan Överuman och vid . Vattnet leds från intaget iÖveruman genom en tunnel till en bergförlagd kraftstation vidKlippens by och vidare genom en avloppstunnel och kanal åter tillälven. Till skillnad från ett äldre förslag innebär utbyggnaden inte någon nystor damm i området. Förslaget medför en normalårsproduktion på 94 GWh.Effekten blir 26 MW. Anläggningskostnaden beräknas fill 445 milj. kr. har (BoU 1986/87:9) medreservation av och kommunisternas företrädare -avstyrkt mofionsyrkanden om att bl. Klippen skall skyddas från utbyggnadgenom förändring av den antagna lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m. m., vilken träder i kraft den Ijuli 1987.1 motiveringentill sitt ställningstagande hänvisade bostadsutskottet till beslut inovember då bl. a. förslag om att Klippen skulle skyddas enligtdenna lag avslogs (prop. 1985/86:3, BoU 1986/87:3, rskr. 1986/87:34). Utskottet vill erinra om - vilket också görs iproposifionen - att det förhållandet att medel beräknas för ett visst projektinte innebär något föregripande av den prövning som skall ske enligtvattenlagen (1983:291) eller annan fillämplig lagsfiftning. harvidare som nämnts två gånger avslagit krav på att Klippen skallskyddas enligt lagen om hushållning med naturresurser m.m. Mot den här angivnabakgrunden avstyrker utskottet de nu berörda delarna av mofionerna 1986/87:N155(fp) och 1986/87:N152 (c). Utskottet övergår så till att behandla inriktningen avvattenfallsverkets investeringar såvitt gäller kärnkraftsanläggningar. Av den medelsförbruk ning om 414,5 milj. kr. som regeringen har beräknat för nästa budgetår avser -i 151,2milj.kr. färdigställande av inkl. erforderliga NU1986/87:34 . Den största posten gäller utbyggnad av en avfallsanläggningi anslutning till kärnkraftsblocket . lll,2milj.kr. gäller investeringar i ett filter som skall säkerställa att tryckavlastningav reaktorinneslutningarna kan ske utan radioaktiva utsläpp. För byte av ånggeneratorer i har regeringen tagit upp 152,1milj. För har ett byte av ånggeneratorerna beslutats.Kostnaden för detta har beräknats till 1170 milj. kr. Förförberedelser för bytet anvisade för förra budgetåret 95 milj. kr.Det föreskrevs dock att materiel till ånggeneratorbytet inte fick upphandlasutan regeringens tillstånd. Regeringen beslutade , efter hemställanav som äger kärnkraftverket i , attvattenfallsverket får ta de anvisade medlen i anspråk för upphandling avmateriel till bytet. Regeringens beslut innefattar en rad villkor föranslagsanvändningen. Dessutom skall vissa kompletterande utredningargenoriiföras. En utförlig redogörelse för regeringsbeslutet och dess motiveringhar lämnats i näringsutskottets betänkande om energipolitik (NU1985/86:17). Där har utskottet också behandlat regeringens förslag attytterligare 75 milj. kr. till ånggeneratorbytet skulle anvisas för budgetåret1986/87. Utskottet tillstyrkte förslaget, mot vilket ochvänsterpartiet kommunisternas företrädare i utskottet reserverade sig.Riksdagen har senare beslutat i enlighet med utskottets förslag. behandlade utskottet också två motioner medanledning av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl (NU 1985/86:37). a. eU krav på att beslutet om en ombyggnad av skall rivas upp.Härvid hänvisade utskottet till den utvärdering av kärnkraftsolyckan och desseffekter för det svenska kärnkraftsprogrammet som energirådet skulle utföra påregeringens uppdrag. och kommunisternasrepresentanter reserverade sig. Enligt vad utskottet har erfarit beräknasvattenfallsverket t. o. m. ha förbrukat ca35milj. Därutöver är verket enligt avtal bundet till åtaganden för drygt500milj. Som framgår av vad inledningsvis har anförts (s. 17)räknar utskottet med att återkomma till frågor omkärnkraftsavvecklingen och andra övergripande energipolitiska frågor. Utskottet vill erinra om all beslutet om ånggeneratorbytei innefattar en rad villkor för anslagsanvåndningen. Beslutet har vidare fattats efter tillstyrkan av berörda myndigheter, till vilka hör statens strålskyddsin stitut och . Regeringen motiverade sitt ja till vattenfallsverkets ansökan om ånggeneratorbyte med att det var det alternativ som är mest förenligt med kraven på säkerhet och strålskydd, med avvecklingsstrategin och med utvecklingen av det nya energisystemet och dessutom ekonomiskt mest fördelaktigt. Det finns enligl utskottets uppfatt ning inte nu skäl för att inta någon annan inställning i detta ämne. Utskottet har inget att erinra mot det beräknade medelsbehovet för ånggeneratorbytet. Det bör emellertid påpekas att det ytterst ankommer på regeringen att avgöra i vad mån de utgifter som ett anslag möjliggör skall 22 verkställas.Särskilda omständigheter kan föranleda att regeringen behöver NU 1986/87:34utnyttja denna prövningsrätt. Till frågan om kärnkraftsavvecklingen räknarutskottet som nämnts med att återkomma när regeringen harpresenterat sina förslag. Ifrågavarande delar av motionerna 1986/87:N152 (c),1986/87:N154 (vpk) och 1986/87:N506 (vpk) avstyrks följaktligen. Medelsberäkningen i övrigt avseende kärnkraftsanläggningarger inte utskottet anledning till någon erinran. Investeringen i ett filter föratt förhindra radioaktiva utsläpp är motiverad av säkerhetsskäl. Utskottetavstyrker alltså här berörd del av motion 1986/87:N154 (vpk) och tillstyrkermotsvarande del av propositionen. Medel för överförings- och distributionsanläggningarberäknas i propositionen till ca 1975 milj. kr. De största posterna ivattenfallsverkets projektplan för sådana anläggningar avser för nästabudgetår storkraftnät (ca 1005 milj. och regionala nät (585 milj. För att en hög driftssäkerhet och kostnadseffektivitetskall kunna uppnås erfordras tillräckliga investeringar i distributionssystemet.Motionärerna har inte presenterat några beräkningar av vilka investeringar somkrävs för att bygga upp det av dem förordade energisystemet. Utskottettillstyrker propositionen och avstyrker motion 1986/87:N152 (c) såvitt gällermedel för överförings- och distributionsanläggningar. För investeringar i värmeproduktionsanläggttingar beräknasi propositionen 44,8milj.kr. I detta belopp ingår 24,9milj.kr. för anskaffningoch installation av elpannor, värmepumpar och andra värmeproduktionsanläggningarsamt 19,9milj. för kapitaltillskott till värmeproduktionsbolag. Utskottet finner det angivna beloppet vara väl avvägt ochtillstyrker propositionen i denna del. Motion 1986/87:N152 (c) avstyrks iifrågavarande del. Medelsbehovet för övriga ändamål beräknas i propositionentill 275,9milj. I detta belopp ingår 15,0milj. för förvärv ochfinansiering av distributionsföretag. Motiveringen till att man i motion 1986/87:N152 (c) villminska anslaget med 10milj. är att medlen delvis skall användas tillförvärv av distributionsföretag. Sådana förvärv innebär enligt motionärernaatt vattenfallsverkets monopolställning på marknaden blir förstärkt, vilket devill motverka. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och räknarmed att de förvärv som aktualiseras utgör ett led i ambitionen att nå ett allteffektivare eldistributionssystem. berörd del av motion 1986/87:N152 (c)avstyrks. Efter den genomgång som här har gjorts av mer specifikakrav i motionerna om vattenfallsverkets investeringar återknyter utskottet tilldet mera övergripande önskemålet i motion 1986/87:N152 (c) om investeringarnasinriktning. Till frågan om vattenfallsverkets organisafion återkommer utskottetsenare i detta betänkande. Utskottet vill erinra om att vattenfallsverketsinstruktionsenliga uppgifter avser dels elförsörjning, dels värmeförsörjning, dels forskning, utveckling och demonstration inom energiområdet,.dels effektiv elanvändning, dels avveckling av kärnkraften. Den av regeringen föreslagna inriktningen av verkets investeringar skall ses mot denna bakgrund. De antydningar som görs i motionen om att vattenfallsverkets verksamhet inte skulle ha sin 23 utgångspunkti de av statsmakterna angivna riktlinjerna för omställning och NU1986/87:34 förnyelse av energisystemet finns det enligt utskottets uppfattninginte saklig grund för. Motion 1986/87:N152 (c) avstyrks därför i här aktuelldel. Vad i övrigt anförs i propositionen beträffandevattenfallsverkets investeringar under /88 föranleder ingenerinran från utskottets sida. Utskottet övergår så till att behandla det av regeringenföreslagna reservationsanslaget om 3 574,6milj. för nästa budgetår. I detföregående har utskottet tagit ställning till regeringens förslag tillinriktning av vattenfallsverkets investeringar. Under förutsättning avriksdagens bifall till regeringens förslag till inriktning av investeringarnaoch avslag på de motionsyrkanden som gäller dessa investeringar ger den avregeringen föreslagna medelstilldelningen inte anledning till någon erinran.Utskottet föreslår att anvisar det av regeringen föreslagna beloppet3574,6milj. i form av ett reservationsanslag för /88. bifaller motionsyrkanden avseende vattenfallsverketsinvesteringar får det ankomma på regeringen att hålla inne medel inom dettaanslag i motsvarande mån. För innevarande budgetår föreslår regeringen att statensvattenfallsverk på tilläggsbudget II till stadsbudgeten skall få ett reservationsanslag om 50milj. kr.Medlen avser förvärv och byggande av i tillstyrker denna medelsanvisning. Sektorsansvar för elkraftsteknisk forskning och utveckling på forskning och utveckling inom energiområdet. Verket har enligtsin instruk-fion till uppgift att bedriva forsknings- och utvecklingsverksamhetför energiförsörjning och att utföra demonstrationsanläggningar. Det har vidareansvar för att verka för en rationell elenergiförsörjning i landet. I propositionen erinras (s. 35) om att vattenfallsverketunder hela sin verksamhetstid har samarbetat med svensk industri. Dettagäller särskilt inom det elkraftstekniska området. För den elkraftstekniskaindustrin har verket som en kompetent beställare av ny teknik bidragit till attsvenska företag har en mycket stark internationell ställning. del har, sägs det vidare, samarbetet inneburit att effektivteknik tidigt har kunnat införas i elförsörjningssystemet. Mot den angivna bakgrunden bör vattenfallsverket, anförföredragande statsrådet, känna ett särskilt ansvar för forskning och utvecklinginom det elkraftstekniska området. Verket sägs böra ha ett sådant sektorsansvar förforskningen och UtveckUngen inom det elkraftstekniska området som harbeslutat om (prop. 1981/82:106, UbU 1981/82:37, rskr. 1981/82:397). Enligtriksdagsbeslutet skall sektorsorganen ha en central roll inom sittforskningsområde. Sektorsorganens ansvar behandlas även i den tidigare i åravlämnade forskningspropositionen (prop. 1986/87:80). I denna betonas bl. a.ansvaret för en långsiktig kompetensuppbyggnad (s. 33). I den härbehandlade propositionen sägs vidare vad vattenfallsverkets 24 Med beaktande av de riktlinjer som angivits i forskningspro- JVU1986/87:34 positionenskall verket initiera och vara pådrivande gentemot högskolor och universitetinom det elkraftstekniska området. Verket skall också känna ett ansvar föratt forskning och utveckling bedrivs även inom övriga delar av samhälletså att kan behålla sin framträdande position inom det Detta innebär att även forskning och utveckling som liggerutanför verkets affärsverksamhet skall omfattas av dess ansvar. Ansvaretinnebär vidare att verket gör egna insatser, bidrar till finansiering och verkarför samarbetsprojekt inom området. Det betonas att det ansvar förforskning och utveckling som vilar på högskoleväsendet och industrininte skall minska. Det bör enligt regeringen ankomma på vattenfallsverket attnärmare klarlägga och fastställa omfattning och inriktning av ansvaret på dettaområde. Regeringen bereder tillfälle att ta del av vadsom i propositionen har anförts om här berörda forsknings- ochutvecklingsfrågor. I tre mofioner kritiseras regeringen för vad som iproposifionen anförs om ansvar för elkraftsteknisk forskning och utveckling. bör inte ha något specielltsektorsansvar för elkraftsteknisk forskning och utveckling, sägs det i motion1986/87:N153 (m). Liksom övriga kraftbolag måste verket självt få avgöraomfattningen och utformningen av denna verksamhet. Motionärerna erinrar om attmoderata samlingspartiet i annat sammanhang. (motion 1986/87:Ub5) har utvecklatsin syn på den framtida energiforskningen. begär de ett uttalande avriksdagen om den här aktuella forsknings- och utvecklingsverksamheten. I motion 1986/87:N152 (c) anförs att det i propositionenförordade sektorsansvaret ytterligare skulle vidga vattenfallsverketsansvarsområde och därmed vara en fara för en oberoende och fri forskning.Forskningsansvaret bör enligt motionärerna primärt ligga hos forskningsråd,universitet och högskolor. De föreslår att på grundval av vad somanförs i motionen uttala sig om sektorsansvar för förforskning och utveckling inom det elkraftstekniska området. kommunisterna föreslår i motion1986/87:N154 att statens energiverk skall ges i uppdrag att ansvara förforskningen i elkraftsteknik. Eftersom vattenfallsverket är en storsäljare avelektrisk kraft, ligger det nära fill hands att tvivla på verkets vilja attuppnå en maximal energieffekt inom andra områden, anförs det. Verkets vinsterpå produktion och försäljning kommer i farozonen om efterfrågan på elenergifrån vattenkraft minskar. Utskottet finner det angeläget att forsknings- ochutvecklingsverksamhe ten på energiområdet kan bedrivas effektivt. Det sektorsansvar för forskning och utveckling inom det elkraftstekniska området som regeringen vill lägga på bör kunna leda fram till åtgärder som ger till resultat att behåller en framträdande position inom detta område. Som framhålls i prppositionen innebär vattenfallsverkets sektorsansvar inte att det ansvar för forskning och utveckling som vilar pä högskoleväsen det och industrin skall minska. Utskottet ansluter sig till vad som i dettaämne anförs i propositionen. uppgift är att utforma arbetet med utgångspunkt i de av regering och riksdag fattade besluten om kärnkraftens 25 avveckling.Det innebär att här behandlade delar av motionerna 1986/ NU 1986/87:3487:N153 (m), 1986/87:N152 (c) och 1986/87:N154 (vpk) avstyrks. Elanvändning och energimarknadens struktur . I propositionen återges vissa statistiska uppgifter' urvattenfallsverkets anslagsframställning. Det gäller bl. a. elkonsumtionensutveckling (s. 8) och en prognos överelförbrukningen (s.9). Vidare anförs (s. 11) att elförsörjningen under medelårför vattenkraften och vid medeltillgänglighet för värmekraften ihuvudsak med vattenkraft, kärnkraft och fastbränsleeldademottrycksanläggningar. krävs också oljebaseradtoppkraftsproduktion. I motion 1986/87:N152 (c) framförs önskemål om ettuttalande av om energimarknadens struktur och om bedömningarna av denframtida elanvändningen. Såsom i flera tidigare motioner med centerpartis-tisktursprung anförs att energisystemen kan byggas upp enligt två olika strategier.Den ena sägs bygga på en centralistisk och koncentrationsinriktad syn på hurenergisystemen bör utformas. I regeringens förslag om statens vattenfallsverkär utgångspunkten en sådan syn, heter det. I den andra strategin, sommotionärerna är talesmän för, utgår man från ett decentralistiskt synsätt. Manbetonar nödvändigheten av hushållning med tillgängliga resurser och av enanpassning till de krav som miljön ställer. Motionärerna anför vidare att deenergipolitiska besluten skall inriktas mot att den slutliga energianvändningenlångsiktigt stabiliseras kring , varav ca 100TWh elenergi. Motionärerna redovisar vissa preliminära uppgifter frånstatistiska centralbyrån om elanvändningen i . De drarslutsatsen att det detta år fanns reserver i den befintliga elproduktionsapparatenutan att man behövde ta i anspråk dyrbar och miljökrävande oljekondenskraft.Mot denna bakgrund finner de att redovisningen i propositionen avseendeförhållandet mellan eltillförsel och elanvändning inte är korrekt. I ettstapeldiagram redovisas alternativ till utformning av detframtida elförsörjningssystemet. Utskottet räknar med, som har framhållits tidigare, atthösten 1987 behandla en rad energipolitiska frågor av övergripande natur. Detfinns då möjlighet för att åter pröva de gällande riktlinjerna förenergipolitiken. Här skall erinras om att viktiga inslag i den av riksdagenantagna inriktningen av energipolitiken är hushållning med tillgängligaresurser och hänsyn fill de krav miljön ställer. Mot bakgrund av vad utskottet här har anfört finns detinte nu anledning för att ange någon bestämd nivå för den framtidatotala energianvändningen eller användningen av elenergi som riktmärke för deenergipolitiska besluten. Det torde finnas anledning räkna med att regeringenvid sina överväganden har som underlag olika bedömningar om den framtidaenergianvändningen. Utskottet avstyrker således den nu behandlade delen avmotion 1986/87:N152 (c). Vattenfallsverketsställning, organisation m.m. NU 1986/87:34 nuvarande organisation gäller från den1 . De vägledande huvudprinciperna bakom den nya organisationenhar bl.a. varit att vattenfallsverket skall styras som en koncern och varaorganiserad i naturliga affärsområden samt att de regionala enheternasledningsorgan skall ges ökat ansvar och ökad självständighet. Den nya organisationen innebär att vattenfallsverketsverksamhet är indelad i fem affärsområden: - distributionoch försäljning av elenergi samt produktion, distribution och försäljning avvärme, - produktion ochöverföring av elenergi, - inköp,överföring, distribution och marknadsföring av naturgas, - konsultverksamheti utlandet,