bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — Ammerån, som är helt outbyggd har bedömts vara en av demest skyddsvärda älvsträckorna i helalandet. kommun har framhållit vikten av att ytterligare utredningargörs om projektet. Vattenkraftberedningen konstaterade att projektetmedförde konflikter med motstående intressen. Ammerån är landets kalkrikasteälv och det vattendrag som längst kan motstå försurningen. Utskottet delar vad remissinstanserna ochvattenkraftberedningen anfört om att projektet är i högsta grad skyddsvärt. Denuppfattningen som i skilda sammanhang förts fram och som går ut på attöverledningen är en. förutsättning för om- och tillbyggnad av kraftstafionernaKrångede-Gam-malänge. Hammarforsen, och i Indalsälvennedströms Gesunden har tidigare tillbakavisats. Att effektiviseringarna kan skeoch kommer att ske även om Ammeråns överledning inte genomförs anfördes i denovannämnda reservationen. Där anfördes att moderniseringen av Svarthålsforsenpågår. Det kan nu tilläggas att i propositionen anges att vattenfallsverketfått tillstånd enligt VL till ombyggnad m. m. av 4. Det nu anfördavisar att vad som anfördes i reservationen i denna del har besannats. Liknandesynpunkter förs fram i den nu aktuella mofionen 2868 (vpk). I sammanhanget kanerinras om att sysselsättningseffekten av om- och tillbyggnaderna ivattenkraftsplanen har beräknats vara ca tio gånger större än vidöverledningen. Utskottet konstaterar att delvis nya förutsättningar beträffandeöverledningen föreligger och att därmed ytterligare motiv finns att föraAmmeråns överledning ur planen. Det kan inte heller med hänvisning till behovetav energi anses motiverat att överledningen ligger kvar i planen. Behovet avenergi minskar nämligen. beräknades behovet av energi öka. Vidareråder en stor osäkerhet om den minimitappning som måste bli följden om intehelt oersättliga miljö- och naturvärden skall gå till spillo. Det bör ocksåerinras om att kraftbolagen redan förfogar av vattendragen i Ragundakommun. Slutligen bör erinras om att en delvis ny syn pårekreationspolitiken föreligger, något som får stor betydelse inte minstbeträffande där turismen redan nu är den största näringsgrenen.Denna nya syn på turism och rekreation är ytterligare ett motiv att undantaöverledningen. Utöver vad i reservationen anfördes vill utskottetframhålla att kommunfull mäktige i kommun vid sammanträde enhälligt 69 beslutatsäga nej till överledning. BoU 1986/87:3 Vid föredragning inför utskottet av representanter förkommunen uttalades bl.a. att de ansåg ytterligare överläggningar medkraftbolagen inte meningsfulla. Vidare bör erinras om att vissa effektiviseringar avkraftverken i Gesunden gjorts; detta trots att någon överledning alltså intekommit till stånd. Redan tidigare fanns starka skäl för uppfattningen attöverledning inte skulle förverkligas. har motiven attinte genomföra överledningen som anförts vunnit i styrka. Utskottet delar uppfattningen i partimotionerna fråncenterpartiet, och kommunisterna om att 3 kap. 6 §första stycket såvitt nii är i fråga utformas så att överledningen inte kommeratt kunna genomföras. I syfte att utforma lagtexten i enlighet härmed börbeträffande orden "uppströms Överammer".utgå ur lagen. dels utskottet under 35 och 36 borthemställa 35 och 36. beträffande Ammerån att med anledning avregeringens förslag och motionerna 1985/86:85 yrkande 6,1985/86:89 yrkande 6och 1985/86:93 yrkande 5 samtliga motionsyrkanden såvitt nu är i fråga antar 3kap. 6 § första stycket i vad avser med den ändringen att orden"uppströms Överammer" utgår ur lagtexten, Ytterligare Överväganden m. m. om Ammerån (mom. 36) , och (allam)anser - vid bifall till utskottets hemställan under 1 och 35 och med hänvisningtill motivering i reservation 1 (m) - att utskottets hemställan under 36 bortutgå. Edänge (mom. 37) . (), () och ToreClaeson (vpk) anser att . dels den del av utskottets betänkande på s. 38 som börjar"Projektet omfattades" och slutar "i fråga" bort lyda: behandlade utskottet i betänkandet BoU1984/85:25 regeringens förslag i proposition 1984/85:120 om komplettering avplanen för utbyggnad av vattenkraft. Regeringen föreslog då att Edänge iLjusnan inte skulle föras till planen utan även fortsättningsvis omfattas ävdet skydd mot utbyggnad som FRP-riktlinjerna innebär. Utskottsmajoriteten (s,m) föreslog emellertid att riktlinjerna skulle ändras så att projektet kundeprövas enligt vattenlagen. I en reservation (c, fp, vpk) mot utskottsmajoritetensförslag anfördes följande. Som framgår av utskottets betänkande avstyrks projektetEdänge av många av de remissinstanser som yttrat sig över promemorian (Ds I 1984:26) Komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad. a.den berörda kommunen. , samt , naturvårds- BoU 1986/87:3verket, planverket, kammarkollegiet. kommun.Sportfiskarna, Rädda Ljusnan, Uppsalagruppen , LRF i ,. Flugfiskarna i , , flera privatpersoner samt vpk, fp, kds och Rädda Ljusdalsbygden iLjusdal. För en utbyggnad talar endast AB Hälsingekraft, 27och . i anser atf enutbyggnad av Edänge bör komma i fråga före en utbyggnad av Galvån och ,men efter en utbyggnad av Ängraån. Som framgår av det ovan redovisade har en massivremissopinion tagit ställning mot en utbyggnad. Nedan redovisas vissa avmotiven för ett sådant ställningstagande. Den aktuella älvsträckan har ett så högt bevarandevärdeatt den omfattas av riktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Därmed är detinte möjligt att bygga Edänge kraftverk. Projektet har tidigare prövats enligtvattenlagen. Ett genomförande av projektet strider därför mot allmänna planeringssynpunkter.Det är sålunda otillåtet enligt vattenlagen. Det avslogs därför av dendåvarande regeringen . Edängeområdet har en natur av riksintresse.Naturvårdsverket har framhållit att ett för landet representativt men samtidigtunikt storälyland: skåp stympas om området exploateras. Området är också avintresse för kulturminnesvården och för det rörliga friluftslivet. Ljusdalskommunfullmäktige har beslutat uttala att Mellanljusnan ävenfortsättningsvis bör ingå i den fysiska riksplaneringen och därmed undantasfrån utbyggnad. Ett förverkligande av projektet innebär bl. a. att treåretruntbostäder och nio fritidshus dams över och att stora arealer mark sättsutider vatten samt att och Edängeforsen försvinner för alltid. Floraoch fauna förändras genom att många växt-och djurarter försvinner. En upprustning och effektivisering av det befintligakraftverket i Edefor- . sen skulle innebära att de ovan uppräknadekonsekvenserna inte uppstår. En upprustning av kraftverket ger såvälarbetstillfällen som ett inte obetydligt energitillskott. Slutligen kan nämnas att projektet inte föreslogsingå i vatten kraftsplanen vare sig av vattenkraftberedningen eller av regeringen och 1985. Utskottet delar den uppfattning som beredningen hade i ärendet en uppfattning som sålunda också fått stöd av regeringen och i den under allmänna motionsfiden väckta motionen 2681 (vpk). Vad i reservationen anfördes äger i allt väsentligtfortfarande giltighet. Dessutom har i skrivelser till utskottet i samband medbehandling av den nu aktuella propositionen ytterligare betonats vikten av attprojektet inte kommer till utförande. Därvid har ytterligare strukits underinte minst de biologiska kvaliteter som älvsträckan och området runt denbesitter samt de, värden området har för rekreation och friluftsliv. Utskottet delar vad i den ovan refererade reservationenoch i skrivelserna anförts. Edänge bör ingå i NRL. Detta innebär att i 3 kap. 6§ andra stycket beträffande Ljusnan ordet "Malmyrströmmen" utbyts motordet "". Därmed tillgodoses vad i ,och kommunisternas partimotioner samt i motionerna1985/86:86 (fp) yrkande 1 och 1985/86:90 (c) partimotionerna och den sistnämndamotionen såvitt nu är i fråga. dels utskottet under 37bort hemställa BoU 1986/87:3 att medanledning av regeringens förslag och motionerna 1985/86:85 yrkande 6,1985/86:86 yrkande 1, 1985/86:89 yrkande 6, 1985/86:90 och 1985/86:93 yrkande 5det förstnämnda och de tre sistnämnda motionsyrkandena såvitt nu är i frågaantar 3 kap. 6 § andra stycket i vad avser Ljusnan med den ändringen att ordet. "Malmyrströmmen" utbyts mot ordet "", projekt (mom. 38) ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 39 som börjar "Samtliga dessa"och slutar "i fråga" bort lyda: Utskottetdelar uppfattningen i och i vänsterparfiet kommunisternaspartimotioner om att , uppströms Björnfallet, ,Meåforsen samt Jaurekaska skall omfattas av NRL. I reservationer tillbetänkandena BoU 1983/84:30 och BoU 1984/85:25 har dessa ställningstagandenmotiverats. Utskottet, som hänvisar till vad där anförts, föreslår attriksdagen med anledning av partimotionerna sorn sin mening ger regeringen fillkänna att den skyndsamt bör återkomma med förslag till där de nunämnda vattenområdena och älvsträckorna ingår i NRL. delsutskottet under 38 bort hemställa 38. beträffandeEmån m.fl. projekt att medanledning av motionerna 1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93 yrkande 5 bådayrkandena såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Klippen (mom. 39) ToreClaeson (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 39 som börjar "Även projektet"och slutar "pågående prövning" bort lyda: Ävenbeträffande Klippen bör som sin mening ge regeringen till känna attälvsträckan bör omfattas av NRL. Förslag härom läggs fram i ochvänsterpartiet kommunisternas partimotioner samt i motion 1985/86:87 (c).Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslag i frågan. Utskottetvill erinra om aft projektet avvisades av dåvarande regeringen år .1979.Miljöskadorna av en utbyggnad blir stora. Inga nya omständigheter hartillkommit som ger anledning att ompröva detta beslut. En lång radremissinstanser har dessutom avstyrkt projektet. delsutskottet under 39 bort hemställa att medanledning av motionerna 1985/86:87, 1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93yrkande 5 samfiiga yrkanden såvitt nu är i BoU 1986/87:3 fråga soni sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, (mom. 40) KnutBilling, och (alla m) anser - vid bifall tillutskottets hemställan under 1 och med hänvisning fill motivering i reservation1 (m) - att utskottet under 40 bort hemställa: 40. beträffande attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:87,1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93yrkande 5 samfiiga yrkanden såvitt nu är i fråga och som sin mening gerregeringen till känna att skall omfattas av skydd enligtFRP-riktlinjerna, (mom. 40) (), () och (vpk) anser att delsden del av utskottets betänkande som på s. 39 börjar "I parfimotionerna"och på s. 40 slutar "fråga avstyrks" bort lyda: . Råneälvenär i storleksordning landets femte största inte utbyggda älv. Den är av storbetydelse för rekreafion och friluftsliv inte bara för befolkningen iNorrbotten utan även utanför länet. Området i älvens närhet är i det närmastehelt oexplöaterat. Älven är av stor betydelse för fisket, inte minst förkräftfisket; Ca 20 000 kräftor tas upp . En utbyggnad av älven skulledrabba renskötseln hårt. a. skulle effekterna av en utbyggnad bli ytterstkännbara för skogssameby. Vidare kommer försurningen och urlakningenvid en utbyggnad aft mycket menligt påverka den återstående älvsträckan och detomgivande landskapet. Slutligenbör erinras om att en utbyggnad av älven endast skulle ge ett marginelltkrafttillskott, i vattenkraftberedningens betänkande (SOU 1983:49 s. 49)angivet till knappt 250 GWh . En outbyggd Råneälv påverkar ytterstmarginellt möjligheterna att förverkliga den vattenkrafts-plan vilken riksdagenställt sig bakorn. Vadnu anförts innebär sammanfattningsvis att inte bara utan helaRåneälven bör tas in bland de vattenområden som enligt 3 kap. 6 § NRL skallundantas från utbyggnad. Utskottet föreslår att lagförslaget utformas ienlighet härmed. Vad nu föreslagits innebär en anslutning fill folkpartietspartimotion 1985/86:89 yrkande 6, kommunisternas parfimotion1985/86:93 yrkande 5 samt till motion 1985/86:87 (c) samtliga yrkanden såvittnu är i fråga. dels utskottet under 40 bort hemställa 40.beträffande att med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1985/86:87, 1985/86:89 yrkande 6 samt 1985/86:93 yrkande 5 samtligamotionsyrkanden såvitt nu är i fråga antar 3 kap. 6 § första stycket i vad avser medden ändringen att orden "Röran-Livas- '3 älven" utgår urlagtexten. Västerdalälvenuppströms Hummelforsen m. fl. BoU1986/87:3 (mom. 41) , (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 39 börjar"De vattenområden" och slutar "utskottet mofionsyrkandet"bort lyda: Utskottet delar uppfattningen i vänsterpartietkommunisternas partimotion om att NRL bör kompletteras i avsikt att bevaravissa älvsträckor utöver : vad som förordats ovan. Lagen bör därförkompletteras så att även följande älvsträckor skyddas nämligen i VästerdalälvenVenån, i sträckan mellan och kraftverk, i KlarälvenFemtån-Värån, Hinnsjöån, , i Kolbäeksån vidHallstahammar, Härjeån uppströms och uppströms Runemoforsen. bör begära att regeringen lägger fram förslag omkomplettering av NRL så att de älvsträckor som räknats upp kommer attomfattas ay lagen. dels utskottet under 41 bort hemställa 41. beträffande uppströms Hummelforsenm.fl. attriksdagen med anledning av motion 1985/86:93 yrkande 5 såvitt nu är i frågasomsinmeningger j-egeringen fill känna vad utskottet anfört ,: Övergångsbestämmelse till NRL (mom. 42) , (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 41 som börjar"Som framgått" och slutar "bestämmelser tillämpas" bortutgå, dels utskottets hemställan under 42 bort utgå. Prövningsskyldigheten avseende träfiberråyara (mom. 45) . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 43 som börjar"Frågan om" och slutar "1985/86:Bo507 (m)" bort lyda: . Träfiber är en av de inhemska förnybara energikällor somkommer att ha stor betydelse för att ersätta importerade bränslen. Därför.ärdet angeläget att användningen av träfiber för eldningsändamål kommer tillstånd. Härigenom förbättras också skogsvården. Den prövningsskyldighet som föreligger enligt byggnadslagen är enligt utskottets mening alldeles föromständlig och tidsödande. Det kan också ifrågasättas om regeringen harmöjlighet att bedöma tillgången på råvara på sådant sätt att tillståndsgivning- en fyller något rimligt ändamål. Det finns därför goda motiv för uppfattningen attprövningsskyldigheteri bör upphöra när BL ersätts av PBL dvs. Utskottethar erfarit att frågan om en lag om hushållning med träfiberråva- ra övervägs i regeringenskansli. En departementspromemoria (Ds 11986:10) BoU 1986/87:3 harutarbetats i ärendet. Med den inställning utskottet nu redovisat bör pågåendeöverväganden inte leda till att ett lagförslag föreläggs . nu med anledning av vissa motioner (c) och (m) anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. delsutskottet under 45 bort hemställa 45.beträffande prövningsskyldigheten avseende träfiberråvara att med anledning av motionerna 1984/85:548, 1984/ 85:2677,1985/86:580 yrkande 2 och1985/86:Bo507 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Ett system för miljökonsekvensbeskrivningar (mom. 53) och (båda c) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 48 som börjar "Mofionernabehandlas" och slutar "anslutning" bort lyda: Bostadsutskottetinstämmer med- vad i en avvikande mening (c) till jordbruksutskottets yttrandeJoU 1985/86:3 y anförts om att det finns anledning att beakta de möjlighetersom kan erbjudas att förbättra kunskapsförsörjningen i miljöskyddsmål. partimotioner anförts om att ett system för miljökonsekvensbeskrivningarbör inrättas bör ges regeringen till känna. Regeringen bör underställariksdagen étt förslag i frågan. delsutskottet under 53 bort hemställa 53.beträffande ett system för miljökonsekvensbeskrivningar att medanledning av motionerna 1984/85:2244 yrkande 3 - och 1985/86:Jo799 yrkande 22båda yrkandena såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, Naturresursräkenskaper (mom. 55) och (båda c) anser att delsden del av utskottets betänkande på s. 49 som börjar "Det kan" ochslutar "från " bort lyda: Naturresursräkenskaperär en metod för att belysa de komplexa samband som råder mellan naturresurser,miljöpåverkan och ekonomiska aktiviteter. Ett system för naturresursräkenskaperkan ge ett förbättrat underlag för att underbygga samhällsekonomiska beslut somkan ha stora konsekvenser för naturresursutnyttjande och miljö. Vidare gernaturresursräkenskaper informafion om samhällsekonomiska konsekvenser avnaturresurs- öch miljöpolitiska beslut. Deerfarenheter som finns i andra länder som t. ex. och visar till rimliga kostnader kan utveckla ett system med naturresursräkenskaperi . Det kan grundas på de modeller som används i de ekonomiskalångtidsutredningarna..Ufländska erfarenheter pekar också på möjlighetertill stora samordningsvinster när det gäller statistikinsamling och BoU1986/87:3 bearbetning. Utskottet föreslår att med anledning avcenterpartiets partimotioner som sin mening ger regeringen till känna att ettsystem med naturresursräkenskaper bör prövas som en del av planeringsprocessennär det gäller naturresurs- och miljöfrågorna. dels utskottet under 55 bort hemställa 55. beträffande naturresursräkenskaper att medanledning av motionerna 1984/85:2244 yrkande 3 oeh 1985/86:Jo799 yrkande 22båda yrkandena såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. och (båda fp) anför: Vi har i reservation 2 föreslagit att anta ennaturresurslag som bättre än regeringens förslag innebär. att en rimligavvägning mellan bevarandeintressena och exploateringsintressena uppnåtts. Omemellertid reservation 2 inte vinner bifall ämnar vi i efterföljandevoteringar stödja följande förslag: Beträffande företrädesrätt för försvarsintressetreservation 5 av . Beträffande mineralbrytning i fjällområdena m. m.reservation 7 av . BeträffandeHylströmmen reservation 11 av . BeträffandeHårkan reservation 12 av . m.fl. BeträffandeAmmerån reservation 13 av . m. fl. BeträffandeEdänge reservation 15 av . m.fl. BeträffandeEmån m. fl. projekt reservation 16 av . BeträffandeKlippen reservation 17 av . BeträffandeRåneälvén reservation 19 av . m. fl. Beträffande övergångsbestämmelser till NRL reservation 21av . Ett bredare Utnyttjande av skogen () anför: I motion 1985/86: Jo301 (s) behandlas ett bredareutnyttjande avskogen. Där anförs bl.a. (se betänkande s. 19) att det finns risk att skogen uppfattas enbart som virkesproducent och att ekonomiska hänsyn i allt större utsträckning får företräde framför ekologiska hänsyn. Vidare sägs i motionen att den storskaliga omvandlingen av den svenska skogen från en väl utvecklad mångfald till stora områden av monotona produktionslandskap innebär att kraftiga juridiska styrmedel krävs för att bevara denna mångfald. Jag delar denna uppfattning och har i ett särskiltyttrande till bostadsui- BoU 1986/87:3 skottets betänkande BoU 1986/87:1uttryckt uppfattningen att skogsvårdslagen i alltför hög grad anpassats tillstorskogsbrukets storskaliga brukningsmetoder. Lagen bör därför ändras så attmera naturvänligi skogsbruk underlättas. En anslutning till denna min uppfattninginnebär att vad i motion 1985/86:Jo301 (s) föreslagits om åtgärder i avsikt attfrämja ett bredare resursutnyttjande kommer att kunna förverkligas i inte ringaomfattning. () anför: I betänkandet (s. 29) anför utskottet om skogsbruket i deobrutna fjällområdena bl. a. att Om skogsbruk skall bedrivas i områdena dettabör ske så att områdenas karaktär inte förändras. Utskottet instämmer därvidmed vad i proposifionen anförts. Jag delar uppfattningen i propositionen och i utskottetsbetänkande i denna del. Emellertid har i samband med beredningen avpropositionen olika meningar förts fram om möjligheterna att bedriva ett"rationellt" skogsbruk i områdena. Sålunda har i ettremissyttrande anfört att det är riktigt att avstå från skogsbruk i områdenasinre delar, medan i de yttre delarna skogsbruk bör få bedrivas där debiologiska förhållandena så medger. anser att ett s. k.rationellt skogsbruk inte bör få förekomma inom de obrutna fjällområdena. Jag delar emellertid inte uppfattningen i vänsterpartietkommunisternas partimotion 1985/86:93 om att skogsbruk inte bör få bedrivasinom de obrutna fjällområdena. Bönder har brukat också denna skogpå ett sådant sätt att naturen inte skadats eller förutsättningarna för andranäringar försvårats på ett oacceptabelt sätt. Om den uppfattningen om bedrivande av skogbruket ifjällområdena som förts fram i propositionen, i betänkandet och av vissaremissinstanser skall ges ett reellt innehåll och få genomslag i praktikentorde ändringar av skogsvårdslagen bli nödvändiga. Det kan finnas anledning attåterkomma till denna fråga. Tillåtligheten av små vattenkraftverk och (båda fp) anför: Utskottets majoritet ansluter sig i betänkandet (s. 40)till vad i regeringens förslag anförts om tillåtligheten av småvattenkraftverk. Bostadsministern anför i propositionen (s. 187) att den i 3kap. 6 § tredje stycket intagna undantagsregeln avseende vattenföretag somorsakar endast obetydlig miljöpåverkan inte medger att ett flertalminikraftverk med var för sig obetydlig miljöpåverkan kommer till stånd i sammaälv eller älvsträcka. Vi delar bostadsministerns uppfattning. Vi vill dockframhålla vikten av att undantagsregeln verkligen tillämpas i enlighet med vadi propositionen angivits. Isammanhanget finns anledning att aktualisera en ändring i vattenlagen så BoU 1986/87:3 att tillstånd till små batterikraftverk skall prövas avregeringen enligt 11 kap. 1 § vattenlagen. Det finns sålunda anledning attåterkomma till frågan. ErlingBager (fp), (vpk) och () anför: Vihar i reservationer (fp), (vpk) uttryckt uppfattningen att skäl saknas attförse NRL med en övergångsbestämmelse. Majoriteten i utskottet (s, c) har enannan uppfattning. En prövning enligt vattenlagen m. m. av en älv ellerälvsträcka skall alltså enligt vår uppfattning ske enligt den lagstiftning somgäller vid tiden för beslutet. En anslutning fill majoritetens förslag innebäratt nu inte skyddade älvar t. ex. och Edänge kan komma att byggas uttrots att de enligt vår mening bör omfattas av det skydd NRL ger. Detta är enoacceptabel ordning. Lag omhushållning med naturresurser m. m. Härigenom föreskrivs följande. Regeringens förslag Utskottets förslag BoU 1986/87:3 Bilaga 1 1§ Marken,vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall användas så att en frånekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt god hushållning främjas. 2 § Bestämmelserna i 2 och 3 kap. skall tillämpas enligtvad som är föreskrivet i (0000:000), vattenlagen(1983:291), miljöskyddslagen (1969:387), naturvårdslagen (1964:822), lagen(1985:620) om vissa torvfyndigheter, väglagen (1971:948), lagen (1902:71 s. 1)innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar och lagen(1978:160) om vissa rörledningar. 1 § Marken,vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall användas så att en frånekologisk, social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållningfrämjas. 2 §Bestämmelserna i 2 och 3 kap. skall tillämpas enligt vad som är föreskrivet iplan- och bygglagen (OOOO:O0O), vattenlagen (1983:291), miljöskyddslagen(1969:387), naturvårdslagen (1964:822), lagen (1985:620) om vissa torvfyndigheter,väglagen (1971:948), lagen (1902:71 s. 1) innefattande vissa bestämmelser omelektriska anläggningar, .lagen (1978:160) om vissa rörledningar ochluftfartslagen (1957:297). 1 § Mark- och vattenområden skallanvändas för det eller de ändamål för vilka områdena är mest lämpade med hänsyntill beskaffenhet och läge saml föreliggande behov. Företräde skall ges sådananvändning som medför en från allmän synpunkt god hushållning. 2 § Stora mark- och vattenområden sominte alls eller endast obetydligt är påverkade av exploateringsföretag ellerandra ingrepp i miljön skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kanpåtagligt påverka områdenas karaktär. 3 § Mark- och vattenområden som ärsärskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall så långt möjligt skyddas motåtgärder som kan skada naturmiljön.