bet · GA01JoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — 2, JoU 26).Utskottet har icke funnit någon bärkraft i motionärernas skäl för att frångådet fattade beslutet att intensifiera de översiktliga skogsinventeringarna. Vad särskilt gäller regeringens förslag om en anslagsramom 111 milj. kr. för bidrag fill skogsodling efter avverkning avlågproducerande bestånd m. m. (5 § 3- bidrag) och motionsyrkandena i denna delfår utskottet anföra följande. Enligt 5 § 3 skogsvårdslagen (SkvL; 1979:429) skall nyskog anläggas på skogsmark om skogen är så gles eller till så stor del bestårav för marken olämpligt trädslag att dess tillväxt är avsevärt lägre än dentillväxt som är möjlig. Sådan åtgärd skall ske inom skälig fid. I samband med antagandet av skogsvårdslagen beslötriksdagen om statsbidrag till återväxtåtgärder efter sådan avverkning somanges i 5 § 3 SkvL och till täckning av eventuell förlust därvid. Hösten 1981beslöt att utvidga den bidragsformen. För att stimulera till ökadskogsproduktion och för att stärka underlaget för sysselsättning och service iskogsbygderna antogs en plan för att avverka de glesaskogarna.och ersätta dem med nya, produkfivare bestånd. Redan i detsammanhanget framhölls att de hänsyn som enligt skogsvårdslagen skall tas tillnaturvårdens och andra allmänna intressen gör att den för åtgärder fillgängligaarealen måste minskas. Enligt regeringens av godkända förslag skulleomkring 1 700 000 ha beröras av åtgärderna, varav två tredjedelar belägna iNorrland. Den ärliga kostnaden för åtgärdsprogrammet beräknades uppgå fill ca200 milj. kr. 1981/82:30 bil. 5, JoU 8). program för avveckling av 5 § 3-skogarna harunder årens lopp kommit att förlängas i tiden. Bidragsanslagen har successivtreducerats och delvis givits annat innehåll. En anledning härtill har varit attkritik riktats mot programmet från bl. a. naturvårdshåll. Bidragen har ansettsuppmuntra till nedhuggning av lövdominerade hagmarker och fill plantering avenhetliga granbestånd, med skador på kurlturlandskapet och på viktiga biotoperför olika växt- och djurarter som följd. I 21 § SkvL ges en allmän regel om hänsyn tillnaturvårdens intressen vid skötseln av skog såsom i fråga om hyggens storlekoch utläggning, beståndsläggning, kvarlämnande av trädsamlingar ochskogsbilvägars sträckning. Föreskrifter härom meddelas av eftersamråd med m. fl. fattade vissa beslut om skogspolitiken (prop. 1982/83:145,JoU 34). Till följd härav intogs en regel i förordningen om stat- ligt stödtill skogsbruket enligt vilken hänsyn till naturvärdens och andra all- JoU1986/87:16 manna intressen skall tas i samband med beslut om de stödförordningen avser. Anslagsramen för bidrag till lågproducerande bestånd harunder senare år minskat. Delvis har denna minskning kompenserats av attbidragsramen för vård av ädellövskog räknats upp. 11985 ärs budgetbesluträknades 5 § 3- bidraget ned för att bättre anpassas till kravet pä hänsynfill naturvärdens intressen. beslut angavs att 5 § 3-programmet (om15 år) borde förlängas genom en nedräkning av den årliga anslagsramen. Den pådetta sätt minskade takten i programmets genomförande skapar fid för atterforderliga bedömningar bl. a. på naturvårdsområdet skall kunna göras, anfördeutskottet (prop. 1985/86:100 bil. 11 D 6., JoU 13 p. har utfärdat föreskrifter (SKSFS 1985:2)för verkställigheten av förordningen (1979:792) om statligt stöd tillskogsbruket. Däri stadgas bl. a. att stöd inte får beviljas till åtgärder sompåtagligt skadar särskilda värden för natur- eller kulturminnesvården.Detsamma gäller för områden som har särskild betydelse för rennäringen. Stödfår heller inte beviljas till följdåtgärd om föregående åtgärder påtagligtskadat naturvårdsvärde m. m. Inom styrelsen pågår enligt vadutskottet inhämtat ett arbete med översyn av stödreglerna. Avsikten är att dettydligt skall framgå av reglerna att stödet är ett verksamt medel attfillgodose även naturvärdens intressen. a. avser man att förorda attlövbestånd skall anläggas i stället för barrbestånd om platsen har sådanomgivning att löv är att föredra från naturvårdssynpunkt. Av statistik över 5 § 3-programmet framgåratt bidrag fram till senaste budgetårsskifte beviljats för av den sammanlagda areal, 935 00 ha, som ingår i programmet. Med nuvarande takt be räknas hela programmet vara slutfört om . Under /86 beviljades bidrag för sammanlagt drygt 32 000 ha, varav ca 22 000 ha i Norr land och ca 5 000 ha i vardera och . De arealer i som fick bidrag fördelades på barrskogsdominerad icke hag- markstyp, på lövdominerad icke hagmarkstyp, och på hagmarks- i typ (likadelar barr- och lövdominerad). I var blott av den mark som fickbidrag av hagmarkstyp och i låg den betydligt . I sammanhanget vill utskottet erinra om attnaturvårdsverket fr. o. m. in nevarande budgetår har möjlighet att lämna ekonomiskt stöd till jordbru kare m. fl. för naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet. Verket har startat ett särskilt projekt, , i detta syfte. För nästa budgetår föreslås 10 milj. kr. i anslag till projektet (prop. 1986/87:100 bil. 12 B 6, JoU 17 p. Projektet bör ses mot bakgrund av den pågående förändringen av jord bruket vilken medför att det tidigare mer varierade odlingslandskapet med åker, ängs- och hagmark, innehållande de mest art- och individrika växt- och djursamhällena i svensk natur, ersätts av ett åker- och skogslandskap. Från anslaget kan stöd utgå för att möjliggöra fortsatt hävd av sådan naturlig gräs bärande mark som bedömts vara särskilt värdefull från naturvårdens och kulturminnesvårdens synpunkter och som i avsaknad av ekonomiskt stöd icke skulle vara möjlig för brukaren att hävda pä . Vissa av de marker som är av intresse för NOLA-projektetär sådana för- JoU 1986/87:16 buskade och illa hävdade hagmarker som kanbetecknas som lågproducerande skogsmark, där enligt 5 § 3 SkvL ny skogsmarkbör anläggas. En inventering pågår i samarbete mellan berördaskogs- och natur-vårdande myndigheter med deltagande även av ideellaorganisationer och enskilda personer för att utse stödobjekt förNOLA-projektet. Uppskattningsvis beräknas stöd komma att utgå till hävd avmarker om en sammanlagd areal av 30 000 ha. Inventeringen beräknas komma attomfatta 200 000- 500 000 ha. Inom övervägs ett moratorium förstöd åt avverkning av lågproducerande bestånd på sådana marker som omfattas avinventeringen med hänsyn till att det kan vara svårt att avgöra markernasnaturvärde inventeringen pågår. Utskottet vill för egen del betona vikten av attskogsvården bedrivs så att skogsmarken med dess skog varaktigt ger en hög ochvärdefull virkesavkastning, och att hänsyn därvid tas till naturvårdens ochandra allmänna intressen. Utskottet har i olika sammanhang (senast JoU1985/86:13 s. 34 f.) framhållit betydelsen av att skogsvården bedrivsförstklassigt och med hänsynstagande till ekosystemets krav för att lindraförsurningens och luftföroreningarnas skadliga inverkan. Utskottet har ävenanslutit sig till den av representanter hävdade uppfattningenatt skogsnäringens virkesmål väl låter sig förena med naturmålet. harutskottet uttalat sig för främjande av ett mångbruk i skogen, där det beredsutrymme både för de areella näringarna och för jakt, fiske, svampplockning,bärplockning och annan rekreation. Bidragen fill avveckling av lågproducerande bestånd har påsin tid initierats under stor enighet i . Enligt utskottets meningutgör detta stöd fortfarande en viktig faktor för att öka virkesavkastningen påsikt. I där betydande arealer skräpskog uppstod efter den dimensionshuggningsom skedde med stora virkesreserver , har5 § 3-bidragen betydelse för skogsföryngringen. De bidrar även till attuppehålla sysselsättningen. Även i med dess gynnsammare klimatför skogstillväxten är avvecklingen av 5 § 3-skogarna väsentlig för den framtidavirkesförsörjningen. Som anförts i det föregående har 5 § 3-stödet under årenslopp minskat i omfång. Programmets totala omfattning har reducerats ochtidsperioden för programmet har förlängts. De genomförda ändringarna har i storutsträckning varit föranledda av naturvårdshänsyn. Strävan att ytterligaretillgodose hänsynen till naturvården präglar även regeringens förslag tillfördelning av stödet. Lövskogsbrukets växande betydelse tillgodoses.Skogsstyrelsens översyn av stödreglerna präglas av samma inställning. Enligt utskottets mening kan det dock finnas skäl attytterligare värna om vad som återstår av de hagmarker som till stor del vuxit igen och förbus kats sedan beteshävden avtagit alltmer. som inventeringen av mark för det tidigare beskrivna NÖLA-programmet för na turvårdsåtgärder i odlingslandskapet pågår bör enligt utskottets mening stor försiktighet iakttas vid avveckling av lågproducerande skog som ingår i de områden som inventeras. Stöd till avveckling av 5 § 3-skog bör icke utgä i berörda marker. Vad utskottet nu anfört bör som sin mening ge ' Efter hand som inventeringen leder till resultat kom- JoU1986/87:16 mer de marker som ges NOLA-stöd att icke mer omfattas avskogsvårdslagens bestämmelser. Vad utskottet anfört synes ägnat att i betydande gradtillmötesgå de motionsyrkanden som grundas på naturvårdshänsyn. Den satsning på lövskogsbruk som förordas av regeringeninnebär, tillsammans med vad utskottet i det föregående anfört, att syftet medyrkande 7 i mofion Jo314 (vpk) om lövskogsinslag i skogen delvis hartillgodosetts. Någon ytterligare åtgärd med anledning avifrågavarande yrkande påkallas därför icke. Utskottet är dock icke berett att, som föreslås ivpk-motionen, rycka undan anslaget för stöd åt 5 § 3-åtgärder och ersätta detmed ett anslag för stöd åt skogsgallring och hjälpplantering. Ett bifall fillyrkandet skulle innebära risk att den lågproducerande skogen icke ersattes medutvecklingsbar skog. Framför allt i skulle effekten bli negativ.Motion Jo314 avstyrks således såvitt nu är i fråga (yrkandena 8 a och b). Utskottet finner att en neddragning av anslaget samtavveckling av 5 § 3-bidraget och utnyttjandet av större delen av anslaget tillfinansiering av bevarandet av urskogar o. d., så som det yrkas ifolkparfimotionerna, skulle få negativa följder för skogsvården. Utskottetavstyrker således motionerna Jo302 yrkandena 2 och 4 samt Jo803 yrkande 19. I moderata samlingspartiets och mofioner föreslåsavveckling helt av 5 § 3-anslaget, fillsammans med neddragning resp.eliminering av rambeloppen för stöd åt dikning och översiktligaskogsinventeringar. De båda parfierna framför yrkanden om avkortningresp. avveckling av skogsvårdsavgiften. Med hänvisning till vad som anförts idet föregående avstyrker utskottet mofionerna Jo307 yrkande 3 och 4, Jo311yrkandena 2 och 3, Jo704 yrkande 9 och Jo837 yrkande 8. bör således bifalla regeringens förslag omanslag till bidrag fill skogsvård. Yrkandet i mofion Jo803 om att statsbidrag inte bör utgåtill åtgärder som strider mot starka naturvårdsintressen är enligt utskottetsmening fillgodosett genom anvisningar. Med hänvisning härtillavstyrks motionen i nu berörd del (yrkande 60). Av det anförda framgår även att syftet med motion Jo309yrkande 2 öm stöd fill ädellövskogsbruket fill väsentlig del har fillgodosettsgenom utskottets förslag. Mot bakgrund härav avstyrks yrkandet. Utskottet har funnit lämpligt att i anslutning fillanslagsyrkandena ta upp ett antal motioner om skogsvårdande åtgärder tillbehandling. Enligt motion Jo301 av och i (c) bör begära att regeringen föreslåråtgärder för att få fill stånd en snabb övergång från mineralolja till rapsoljainom skogsbruket. Den sistnämnda oljan är enligt mofionen att föredra såvälfrån naturvårdssynpunkt som arbetsmiljösynpunkt. Likartade motioner hartidigare behandlats av . Utskottet har därvid instämt i motionärernasuppfattning att det finns tungt vägande skäl att minska de olägenheter som ärför- 3 1986/87. knippademed användningen av mineralolja som smörjmedel m. m. i JoU 1986/87:16skogsbruket. En övergång till användande av vegetabiliska oljor vore därförmotiverad. Utskottet har vidare hänvisat till att olika former av försöksverksamhetpå området pågår i såväl statlig som enskild regi. har avslagitmotionen med hänvisning till att det närmast torde ankomma pä regeringen ochberörda organ att följa utvecklingen och vidta de åtgärder som kan befinnaserforderliga. Med samma motivering avstyrks den nu aktuella motionen. För att främja övergång till miljövänligare gödsling iskogen yrkar () i motion Jo306 att miljöavgiften påkalkammonsalpeter tas bort. Enligt motion Jo314 (vpk) förvärrar skogsgödslingmed kemikalier situationen i skogen som redan drabbas av luftföroreningar.Skogsgödsling med kemikalier bör därför förbjudas (yrkande 2). har i samråd med utfärdatallmänna råd till ledning för användningen av kvävegödselmedel på skogsmark.Syftet är bl. a. att undvika ökad markförsurning och sädan utlakning av ämnensom kan leda till försämrat marktillständ eller förorening av vatten. a. att gödsling icke bör ske av skogsmark i . Skogsmarksgödslingeni Nord- och bör begränsas. Försurande gödselmedel bör ejanvändas inom tillrinningsområden till försurade sjöar. Inom och har man efter enuppföljning av de resultat som nåtts genom den allmännaskogsgödslingsrådgivningen kommit fram till att denna haft god effekt.Skogsbruket har på det hela taget följt anvisningarna. Där skogsgödsling skerhar man i stor utsträckning övergått från användande av ammoniumnitrat, vilkethar försurande verkan, till det neutrala gödsHngsmedlet kalkammonsalpeter.Någon ändring av de allmänna råden övervägs icke, enligt vad utskotteterfarit. Som framgår av redogörelsen följer man inom berördamyndigheter uppmärksamt skogsgödslingsproblematiken. Någon anledning förriksdagen att uttala sig i frågan föreligger enligt utskottets mening icke.Utskottet avstyrker således motion Jo306 och motion Jo314 yrkande 2. I motion Jo314 (vpk) yrkas även att skogsstyrelsensföreskrifter revideras i syfte att främja varsammare markberedning (yrkande 3).Riksdagen bör hos regeringen begära förslag till begränsningar av kalhyggen(yrkande 5). En plan bör antas gällande största tillåtna areal för främmandeträdslag, typ contorta (yrkande 6). Motsvarande yrkanden har tidigareavslagits av . Som nämnts i det föregående har nyligenreviderat sina föreskrifter om markberedning och hyggesareal i svårföryngradeområden och särskilt i fjällnära skog. En femårsplan gäller för plantering avPinus contorta. Denna utgår under är 1987, och en utvärdering pågår beträffandedetta trädslag. Utskottet utgår frän att konsekvenserna av contortatallensintroduktion därvid belyses från såväl virkesförsörjningssynpunkt som frånnaturvårds- och markanvändningssynpunkt. Något uttalande av omcontortatallen är i avvaktan på utvärderingsresultatet icke påkallat. Med detanförda avstyrks motion Jo314 yrkandena 3, 5 och 6. Hemställan JoU 1986/87:16 1. beträffandeavveckling av 5 § 3-skogar attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om attstöd icke skall utgå till skogsåtgärder i marker av lövdominerad hagmarkstyp, 2. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion 1986/87:Jo307yrkande 3 medger att under /88 statsbidrag beviljas medsammanlagt högst . till skogsvård m. m. 3. att riksdagenmed bifall fill regeringens förslag och med avslag på motionerna 1986/87:Jo302yrkandena 2 och 4, 1986/87:Jo307 yrkande 4, 1986/87:Jo311 yrkandena 2 och 3,1986/87:Jo314 yrkandena 8 a och b, 1986/87:Jo704 yrkande 9, 1986/87:Jo803yrkande 19 och 1986/87:Jo837 yrkande 8 till Bidrag till skogsvård m. m. /88 anvisar ett förslagsanslag av , 4. beträffandesatsning på ädellövskogen attriksdagen avslår motion 1986/87:Jo309 yrkande 2, 5. beträffandelövdominerade skogar attriksdagen avslår motion 1986/87;Jo314 yrkande 7, 6. beträffandeåtgärder som strider mot starka naturvårdsintressen att avslår motion1986/87;Jo803 yrkande 60, 7. beträffanderapsolja som smörjmedel att avslår motion 1986/87;Jo301, 8. beträffandemiljöavgiften på kalkammonsalpeter att avslår motion 1986/87:Jo306, 9. beträffandeförbud mot skogsgödsling, m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87;Jo314 yrkandena 2, 3, 5 och 6. Stöd till byggande av skogsvägar Regeringen har under punkten D 7 (s. 44) föreslagitriksdagen att 1. medge att /88 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst 50 000 000 kr.till byggande av skogsvägar, 2. till Stöd fill byggande avskogsvägar för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Mofion 1986/87: Jo302 av (), vari yrkassåvitt nu är i fråga (yrkande 3) att anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag minskat anslag med 10 milj. kr. fill 40,0 milj. kr. Motion 1986/87:Jo303 av () och (), vari yrkas att ställer ytterligare 30 milj. kr. tilljordbruksdepartementets förfogande som statligt stöd till ordinarieverksaitihet för byggande av skogsvägar. Mofion 1986/87:Jo304 avGunnar i och (c), vari JoU 1986/87:16 yrkas attriksdagen hos regeringen begär att statsbidrag tillförs i syfte att förbättradet skogliga vägnätet i . Motion1986/87:Jo307 av i m. fl. (m), vari yrkas såvitt nu är ifråga (yrkande 5) att avslår regeringens förslag att till anslaget D7 Stöd till byggande av skogsvägar för /88 anvisa ettförslagsanslag om . och därmed inte medge statsbidrag för dettaändamål. Mofion1986/87:Jo308 av (), vari yrkas såvitt nu är i fråga (yr- kände 2) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att allt byggande avskogsbilvägar i det fjällnära området skall prövas av skogsvårdsmyndigheten påsamma grunder som statsbidrag fill skogsbilvägar prövas. Motion1986/87;Jo312 av (vpk), vari yrkas 1. att beslutar attunder bilaga 11, , D 7. Stöd fill byggande av skogsvägar,anslå . utöver regeringens förslag, 2. att som sin meningger regeringen till känna att samma regler . beträffande naturhänsyn ochsamråd med myndigheter skall gälla oberoende av om skogsväg byggs med direktstatsbidrag eller ej. Motion1986/87;Jo313 av (), vari yrkas med hänvisning till vadsom anförts i motion 1986/87: A642 att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet av medel för att förstärkaskogsnäringens transportvägar i . Motion1986/87:Jo837 av m. fl. (c), vari yrkas sävitt nu är i fråga(yrkande 5) att som sin mening ger regeringen till känna att medelfrån anslaget Byggande av skogsbilvägar ej skall användas till vägar inom dennuvarande skogsodlingsgränsen. Frånanslaget bekostas statsbidrag till byggande av skogsvägar enligt förordningen(1979:792) om statligt stöd fill skogsbruket. Regeringen föreslår att ensammanlagd ram av 50 milj. kr. tas upp för /88. För utbetalningunder anslaget beräknas 50 milj. kr. Iflera mofioner yrkas på ändrat anslag. Enligt mofion Jo302 (fp) bör an slaget minskas med 10 milj. kr., varvid mofionärernas yrkanden om aktsam- het vid exploateringen av fjällnära skogar och avveckling av 5 § 3-bidragen åberopas som grund. I motion Jo307 (m) yrkas att bidragen fill byggande av skogsvägar dras in helt med hänvisning till motionärernas yrkande om mins kad skogsvårdsavgift och ökad avdragsrätt för investeringar (yrkande 5). En ligt mofion Jo303 av () och () bör anslaget öka med 30 milj. kr. med hänvisning bl. a. till äskanden. Ett yrkande om anslagshöjning med 17 milj. kr. framställs i motion Jo312 av (vpk). Beloppet anges motsvara det enligt upp- 36 dämda behovet avskogsbilvägsbyggnad. I ett par motioner föreslås slutligen specialdéstineringav anslaget för bidrag fill vissa regioner. Enligt motion JoU 1986/87:16Jo304 av i och (c) bör statsbidrag filiförasför att förbättra det skogliga vägnätet i . Enligt mofion Jo313av () föreligger behov av medel för att förstärkaskogsnäringens transportvägar i . Utskottet erinrar om att regeringen ikommunikationsdepartementets budgetbilaga föreslår ett omfattandeinvesteringsprogram för att höja bärigheten på vägnätet. Huvuddelen.avinvesteringarna kommer enligt förslaget att ske i skogslänen (prop. 1986/87:100bil'. Programmet får därigenom betydelse för skogsnäringens transporter. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Mofionerna Jo302 yrkande 3, Jo303, Jo307 yrkande 5 och Jo312 yrkande 1 avstyrks med hänvisning bl. a. till vad utskottet anfört i det föregående, un der punkterna 13 och 16. Utskottet avstyrker även de regionalpolifiskt motiverademotionerna Jo304 och Jo313. Det ovan omnämnda omfattande investeringsprogrammet för vägnätet kommer enligt utskottets uppfattning att få regionalpolifisk be tydelse. Prövning av byggande av skogsvägar I motion Jo308 yrkar () att riksdagenuttalar att allt byggande av skogsbilvägar i det fjällnära området skall prövasav skogsvårdsmyndigheten på samma grunder som statsbidrag till skogsbilvägarför närvarande prövas (yrkande 2). Motionären framhåller bl. a. att envägdragning utan den övergripande planering som ett statsbidrag förutsätter ivissa fall kan medföra att vägen får en felakfig sträckning ur rafionellsynpunkt vilket kan resultera i fler och sämre vägar. Enligt motion Jo312(vpk) bör samma regler om naturhänsyn och samråd med myndigheter gällaoberoende av om skogsväg byggs med direkt statsbidrag eller ej. Alltför lågabidrag till skogsvägar medför risk för överavverkning inom vägnära områden.Samhället bör enligt motionen utnyttja sina ekonomiska styrinstrument, dvs.bidrag och skatteregler, för att undvika att skogsvägar orsakarnaturvårdsproblem på grund av att de dras eller i övrigt utförs på olämpligtsätt. Den,som bygger väg på annat sätt än vad som gäller för"bidragsvägar" bör inte få fördelen av dagens generösa skatteregler,anser motionären (yrkande 2). Enligt mofion : Jo837 (c) bör medel från anslagetByggande av skogsbilvägar ej användas fill vägar ovanför den tidigareskogsodlingsgränsen (yrkande 5). Utskottet får med anledning av sistnämnda mofioner anföraföljande. Skogsbruk kan numera knappastbedrivas utan tillgång fill ett vägnät med lämpligt avvägd täthet och standard.Statsbidragen fill byggande av skogsbilvägar har härvid betydelse både somstimulans och som styrmedel. Den utvärdering som gjort inom dens. k. stödutredningen har visat att vägbidragsverksamheten är mycket effektiv iförhållande till sitt syfte (Samhällets investeringar i skogsprodukfion, sept.1986). Statsbidragens styrande funktion regleras i förordningen(1979:792) om statligt stöd fill skogsbruket. Enligt förordningen fär stöd fill byggande av ' skogsvägarlämnas endast under förutsättning att vägen dels får en godtag- JoU 1986/87:16bar standard och är av väsentlig betydelse för skogstransporter med motorfordon,dels kan passas in i en vägnätsplan för området samt dels slutligen att nyttanav vägbyggnadsföretaget beräknas motsvara kostnaderna för företaget (18 §).För allt stöd enligt förordningen gäller att hänsyn skall tas till naturvårdensoch andra allmänna intressen vid prövningen av frågor om stöd enligtförordningen (7 §). Enligt 19 § skogsvårdslagen fär avverkning inte ske iskyddsskog eller svärföryngrad skog utan tillstånd.Tillståndsplikten gäller antingen det är fräga om slutavverkning förvirkesproduktion eller för att mark skall tas i anspråk för annat ändamål, t.ex. för byggande av skogsväg. Företrädare för har för utskottetframhållit att skogsägarna i många fall inte har erforderlig överblick överskogsvägnätet i sin region då de anlägger skogsvägar inför en planeradavverkning. Resultatet kan bli att vägar som inte åtnjuter statsbidrag dras påett sätt som skadar naturskyddsvärda områden. De kan också bli oekonomiskagenom att icke passa in i ett vägnät som betjänar ett större område. Det harenligt uppgift inträffat att skogsvägar byggts i strid mot 1985 årsriksdagsuttalande om stor återhållsamhet med bedrivande av skogsbruk i defjällnära skogarna. Utskottet anser för sin del att det skulle vara tillfördel för skogsbruket i dess helhet och för skogsindustrins virkesförsörjningpå sikt om en ökad styrning av skogsvägnätets utbyggnad kan komma till stånd.Med hänsyn härtill och mot bakgrund av vad som fidigare anförts finnerutskottet att även skogsvägar som byggs utan statsbidrag i områden medsvärföryngrad skog bör underkastas villkor om hänsyn till naturvärdens och kulturminnesvårdensintressen. De bör även uppfylla de villkor om inpassande i vägnätsplan, m.m.som gäller enligt stödförordningen.