bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — Dågodkändes förslaget att öppna möjlighet för stöd direkt till företag ochekonomiska föreningar för vissa godstransporter i glesbygd, men utskottet sadesamtidigt att det inte var berett att förorda att stödet efter ett initialskedeskulle permanentas. Enligt utskottets uppfattning har inte skäl framkommit som motiveraratt utskottet omprövar sitt tidigare ställningstagande. Därmed avstyrks motionA409. UllaOrring m. fl. (fp) föreslår i motion 1986/87: A437, med motivering i motion1986/87: L712, en översyn av glesbygdsstödets funktion. Enligt motionärernahar glesbygdsstödet visat sig vara en lika billig som effektiv social ochnäringspolitisk insats. I motionen konstateras att vill slå vakt omdetta stöd som man anser att ytterligare servicefunktioner kundesammanföras till glesbygdsbutikerna. Kombinationserbjudanden för service såsomt. ex. apoteks- och systembutikstjänster, tips- och lotteritjänster viaglesbygdshandeln borde prövas. Utskottetdelar motionärernas synpunkter att dylika kombinationserbju danden ofta är önskvärda. Enligt utskottets uppfattning är en sådan ut veckling dock knappast en stödfråga i första hand. Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att industriministern i proposition 1984/85: 115 för utsatte att även i fortsättningen skulle överlägga med berörda affärsverk och bolag om hithörande frågor. har också haft sådana kontakter med bl.a. postverket, apoteksbolaget och systembolaget. Till detta vill utskottet foga att i den mån en utökad service kräver investeringar så har möjlighet att pröva stödfrågan enligt förordningen om glesbygdsstöd. Med hänvisning till det 55 anförda avstyrks motionA437. Imotion 1986/87: A413 av m.fl. (c) föreslås att regional- AU1986/87:13 politiska medel skall få disponeras så att samtligalandsbygdskommuner kan inrätta permanenta lokalrådgivartjänster. Enligtmotionen har lokalrådgivningen en stor betydelse för att stödja enskilda iarbetet med att utveckla produktionsområden och verksamheter. Det anförs attlokalrådgivningen är utomordentligt värdefull som ett instrument förregionalpolitiska insatser och att utan denna rådgivning är steget över ny verksamhet ofta långt. Utskottetbehandlade samma yrkande föregående år och anförde därvid att det delademotionärernas syn på betydelsen av en kvalificerad rådgivning som griper överflera näringsområden. Rådgivningen har en nyckelroll i vad gäller utveckling avkombinafionsföretag i glesbygden. Utskottet har emellertid fortfarandeuppfattningen att resurser för kvalificerad rådgivning finns vidlänsstyrelser, utvecklingsfonder och lantbruksnämnder. Den allsidiga rådgivningsom efterfrågas främst av kombinationsföretagare bör i första hand kunna lämnasgenom sam verkan.mellan dessa organ. Motionärernas syfte torde därmedtillgodoses. Motion A4I3 bör därför avslås. m.fl. (c) föreslår i motion 1986/87: A459 med hänvisning tillmofiveringen i mofion 1986/87: Bo242 - att samutnyttjande av samlingslokaler iglesbygd skall underlättas genom att reglerna för glesbygdsstödet fillsamhällelig service förändras så att bidrag kan lämnas till allmän,föreningsägd samlingslokal. Förordningenom glesbygdsstöd föreskriver på denna punkt att stöd lämnas till kommuner ochlandstingskommuner för att främja fillgången på samhällelig service iglesbygder. Stöd kan därför inte lämnas ull föreningar.Utskottet här inhämtat att glesbygdsdelegationen ochsamlingslokalsorganisationernas samarbetskommittéi avslutade enutredning med överväganden och förslag syftande till ökat samutnyttjande avsamlingslokaler i glesbygd. Utskottethar vidare erfarit att det är just upprustandet av samlingslokalersom varit det vanligaste ändamålet för stödet till samhällelig service. Utskottetkan därför dela motionärernas bedömning att glesbygdsstöd skulle kunna utgå tUlalla slags samlingslokaler. Vilken huvudman samlingslokalen har torde snarastvara en administrativ fråga av underordnad betydelse. Utskottetavstyrker med hänsyn till vad sålunda anförts i denna fråga motion A459. Icenterns partimotion 1986/87: A421 och i m. fl. (fp) motion1986/87: A479 föreslås att högsta belopp för avskrivningslån inom glesbygdsstödethöjs från . I båda motionerna föreslås, vidare attmaximibeloppet för avskrivningslån till uthyrningsstugor höjs från 39000 krtill . Sammayrkanden behandlades av utskottet , varvid utskottet avstyrkte motionerna med hänsyn till att beloppen höjdes så sent som . Mot bakgrund av att den föregående höjningen var så väl tilltagen anser utskottet att det inte är motiverat med en ytterligare höjning. Motionerna A421 och' A479 bör därför lämnas utan bifall .i här 56 nyssnämnda motionerna föreslås vidare vissa ändringar beträffande AU1986/87:13 stödet till intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser iglesbygder (IKS). I båda motionerna för man fram förslaget att högsta beloppför IKS-bidrag till arbetsobjekt i enskild regi höjs från . Utskottetkan inte äv samma skäl som ovan angivits beträffande avskrivningslånentillstyrka motionärernas önskemål på denna punkt. Motionerna bör sålundaavslås i aktuella delar. Icenterns partimotion A421 föreslås slutligen ett slopande av glesbygds förordningens regel om att IKS-stödet skall reserveras för företrädesvis äldre arbetslösa. Om äldrekravet slopas kan IKS-verksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt användas som ett regionalpolitiskt in strument enligt . IKS-stödethar utvärderats av i rapporten av verksamhetenmed intensifierade kommunala sysselsättningsinsatser (IKS), vilkenöverlämnades till regeringen . I rapporten konstateras bl.a. attendast av IKS-dagsverkena utfördes av målgruppen äldre, lokalt bundnaarbetslösa. Enligt utskottets uppfattning är angivandet av målgrupp ett uttryckför insikten att de äldre arbetslösa ofta har större svårigheter än andragrupper att få jobb på den öppna arbetsmarknaden. Utskottetanser därför att det är otillfredsställande om stödformen har blivit ett mindreverkningsfullt instrument i detta avseende. Utskottet förutsätter emellertidatt resultatet av den refererade studien har uppmärksammats av berördamyndigheter och att åtgärder vidtas som syftar till att i ökad utsträckningbevilja stöd till den äldre och lokalt bundna arbetskraften. Utskottet villhärutöver erinra om att för andra grupper med hög arbetslöshet, t. ex.ungdomar, kan särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder sättas in. Av detanförda framgår att utskottet anser att de äldre arbetslösa även ifortsättningen bör ha företräde fill IKS-stödet. Utskottet avstyrker därförmotion A421 i denna del. Lagenom nedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift i (SFS1983: 1055) trädde i kraft . Syftet med en nedsättning äratt genom sänkning av personalkostnaderna höja konkurrenskraften i detnorrbottniska näringslivet. Företagen bedöms därmed få en starkare ställning påarbetsmarknaden, vilket i sin tur bör leda till ökad produktion ochsysselsättning. Stödet avser avgifter som huvudsakligen hänför sig till arbeteinom följande näringsområden: - hotell, pensionats- och campingverksamhet. Lägengäller såväl arbetsgivarnas avgifter som egenföretagarnas egenavgifter, underförutsättning att verksamheten bedrivs vid fast driftställe i (resp. i ). Stödet avser dels ennedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift 57 i Norrbottenslän, dels en fullständig befrielse från avgifterna i AU 1986/87:13 Svappavaarasamhälle i kommun , dels vid en nettoökning avsysselsättningen ett särskilt bidrag till avgifterna för verksamhet inom helalänet. Detta bidrag uppgår till . per helårsarbetare och kalenderåroch kan lämnas under sammanlagt under förutsättning attsysselsättningen kvarstår. Avgiftsbefrielsen i medges endast om enetablering är lämplig från samhällsekonomisk synpunkt. Iett antal mofioner behandlas frågan om geografisk och branschmässig avgränsningvid nedsättning av socialavgifter. Imotion 1986/87: A420 av m. fl. (fp) förordas en differentieringav de sociala avgifterna så att all icke-offentlig verksamhet i stödområde Aerhåller en tioprocentig nedsättning. Enligt uppfattning har detnuvarande systemet medfört negativa effekter på åtminstone tre punkter. Fördet första blev resultatet en relativ försämring av konkurrensläget för dekommuner som redan tidigare hade nedsatta avgifter. För det andra innebarbegränsningen till vissa branscher att stödet blev mindre effektivt. För dettredje blev systemet mer krångligt och ibland godtyckligt. Om man breddar dettastöd till att gälla all icke-offentlig verksamhet slipper man problem när detgäller klassificering av företagens branschtillhörighet och vinner fördelar ihanteringen enligt . Imotion 1986/87: A421 av m.fl. (c) föreslås en nedsättning avsocialförsäkringsavgifterna i hela stödområde A. Därutöver vill man ha ensänkning i de kommuner i som är inplacerade i stödområde B.Motiveringen är att det är orimligt att sänkta avgifter kommer kustområden iNorrbottens län till del medan inlandskommuner inom stödområde A iVästerbottens och inte kan få detta stöd. Nedsättningen måstegöras där den bäst behövs. Detta förslag om geografisk fördelning gör enligtcentern att det inte finns anledning att undanta någon kategori av företag frånbefrielse, utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statligaföretag. Ikommittémotion A448 av m. fl. (m) föreslås att socialavgifternagenerellt minskas inom stödområde A och inom stödområde B.Denna nedsättning bör enligt moderata samlingspartiet gälla samtliganäringsgrenar, med undantag av den offenfiiga sektorn utom de affärsdrivandeverken. En utgångspunkt är att partiet framhållit att det ärnödvändigt att i ökad utsträckning använda generella kostnadssänkande medel iregionalpolitiken. Vidare bör enligt moderata samlingspartiet de områden somhar de största problemen prioriteras. BrittaBjelle (fp) föreslår i motion 1986/87: A434 att nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utvidgas stegvis - såväl i vad avser verksam hetsområden som storieksmässigt och tidsmässigt - och att det första steget bör avse en utvidgning till jord- och skogsbruk. är målet att stödet skall avse all icke-offentlig verksamhet, varvid den generella karak tären skulle göra att stödet blev administrativt lätthanterligt samfidigt som den enskilde näringsidkaren vet exakt vilka förutsättningar som gäller bran schen. Den nuvarande branschbegränsningen medför vissa problem i vad gäller klassificeringen av företagens näringstillhörighet, framhåller motio- 58 () föreslår i motion 1986/87: A451 att arbetsgivaravgiften AU1986/87:13 skall sänkas i samtliga kommuner i stödområde A ochdärefter successivt höjas i stödområde B och C för att nå upp till denursprungliga nivån utanför stödområdena. Nedsättningen bör avse all verksamhetutom den offentliga. Därutöver anser att det särskilda bidragetför socialavgifter vid en sysselsättningsökning borde differentieras på liknandesätt. Icenterns partimofion 1986/87: A421 framläggs ett preciserat förslag beträffandeen differentiering av bidraget till arbetsgivaravgifterna. Enligt uppfattningbör en differentiering ske med beaktande av problemens omfattning i de olikaområdena. I kommuner belägna i inom stödområdena A och B föreslås15000 kr. och i stödområde C med . Utskottet vill medanledning av motionerna anföra följande. Riksdagenbeslutade efter förslag av utskottet om principerna för ennedsättning av socialavgifter och allmän löneavgift. återkomregeringen med lagförslag vilket godkände. Utskottets bedömning vardå (AU 1983/84:9) att sysselsättningsproblemen i var så storaoch utbredda att det behövdes en generell förbättring av förutsättningarna förnäringslivets utveckling i hela länet. I övriga områden fick man däremot litatill det reguljära regionalpolitiska stödet. Utskottet ansåg också attbegränsningen av de verksamheter som kunde komma i fråga för nedsättning resp.befrielse av avgifter var välbetänkt mot bakgrund av bl. a. de höga kostnadersom uppstår vid en utvidgning av den krets av företag som omfattas av stödet. Motionsförslagom att avgiftsnedsättningen bör gälla hela stödområde A har lagts framalltsedan lagens tillkomst. Den regionalpolitiska utredningen (SOU 1984: 74)förordade att nedsättningen av socialavgifter skulle utvidgas till att omfattaäven övriga delar av stödområde A. En sådan sänkning av socialavgifterna,menade kommittén, skall ses som en generell kompensation för en rad olikamerkostnader. Utskottet har förståelse för att kommuner utanför Norrbottenslän, särskilt de som tillhör stödområde A, i vissa fall har så allvarligasysselsättningsproblem att de önskar få tillgång till samma stödåtgärder somNorrbottens län. Utskottets uppfattning är dock att Norrbottensförhållandena -nu liksom tidigare - är exceptionella i vad gäller arbetslöshet,glesbygdsproblem m. m. Problemeni andra kommuner får angripas med intensifierade insatser av andraregionalpolitiska stödformer och infrastrukturella insatser såsomkommunikafions- och utbildningssatsningar. Ävenmotionsförslag om att avgiftsnedsättningen skall gälla inom fler näringsområdenhar behandlats av utskottet. Med hänsyn till attändringar i en sådan riktning skulle medföra alltför stora statsfinansiellakostnader har dessa förslag avstyrkts av utskottet. Utskottetvill härutöver hänvisa fill att effekterna av nedsättningen av socialavgifternaf. n. utreds inom industriverket. Resultatet av detta arbete beräknas föreliggavåren 1988. Med hänvisning till det anförda samt till arbetet i den avutskottet före- AU 1986/87:13 slagna nya regionalpolitiska utredningenföreslår utskottet att avslår motionerna A420i A421, A448, A434 ochA451 i här aktuella delar. Försöksverksamheten med statliga industricentra inleddesår . Då kom också principbeslut om de två första anläggningarna, nämligen iLycksele och . Ar 1976 fattades beslut att anläggningar skulleuppföras i och . Därefter har etablering skett på ytteriigarefyra orter i , nämligen , , och . Huvudmanför verksamheten är Stiftelsen Industricentra, vars förvaltning är föriagd tillSkellefteå. Grundtanken med industricentra är att staten skall stimulerany industrisysselsättning på strategiskt viktiga orter i regionalpolitiskthögt prioriterade regioner. Stimulansmomentet ligger i att lokalertillhandahålls genom uthyrning på förmånliga villkor. Hyran skall ligga på ennivå som motsvarar företagens kostnader för att bygga egna lokaler medregionalpolitiskt stöd. I motion 1986/87: A429 av och ()föreslås ett ökat statligt engagemang i Stiftelsen Industricentra. Motionärernaanser bl.a. att ett avgörande inslag för verksamhetens framtid är attstiftelsen kan klara en vettig hyressättning. Investeringsstödet borde därförhöjas från nuvarande till för stödområde A och från till förstödområde B. Vidare hävdar motionärerna att lokaler för företagsservice bör upplåtaspå fler orter, där Stiftelsen Industricentra bedriver verksamhet. Eventuelltkunde nu lediga lokalutrymme;n anpassas för dessa nya ändamål. och () yrkar i motion1986/87: A491 att åtgärder vidtas för ökat utnyttjande av industricenlrumslokaler i i . Motionärerna framhåller att endast ca 25%av lokalerna i Ange är uthyrda. Därför borde speciellainsatser, prövas. Så t. ex. kan hyreskostnaderna behöva omprövas liksom vilkatyper av företag man bör erbjuda lokaler. Motionärerna menar vidare att det kanbehöva övervägas erforderiiga för att industricentrum iAnge skall kunna bidra till den positiva utveckling som man hoppades på viduppförandet. I motion 1986/87: A493 av MagnusPersson m.fl. (s) påpekas att de industriella utvecklingsmöjligheterna ärsärskilt ogynnsamma i de norra delarna av . De föreslår därföretablering av ett industricentrum i . En sådan lokaliseringskulle också ge värdefull erfarenhet av hur verksamhet vid ett industricentrumi de södra skogslänen faller ut, anser motionärerna. Utskottet vill först framhålla den betydelseindustricentraverksamheten AU 1986/87:13 haft för etablering av industriellverksamhet i de berörda kommunerna. kan konstateras att uthyrningenav lokaler i några industricentra har varit otillfredsställande. Exempel härpåredovisas för övrigt i motion A421. Resultatmässigt har därför stiftelsen visaten negativ utveckling med ett stigande underskott på självauthyrningsverksamheten. 1 syfte att åstadkomma ett bättre utnyttjande av lokalernahar prövats nya initiativ. Bl.a. har olika former för företagsserviceetablerats i vissa industricentralokaler. Erfarenheterna av dessa initiativ harenligt vad utskottet inhämtat varit positiva. Utskottet vill framhålla viktenav att man inom stiftelsen prövar olika former i syfte att komma till rätta medbeläggningsproblemen. Med anledning av förslaget i motion A429 om bidragen tillverksamheten vill utskottet erinra om att stiftelsen förutomlokaliseringsbidrag även erhåller tillskott till stiftelsekapitalet isamband med byggnadsinvesteringar. Investeringsstödet i form av bidragsmedelär därför i praktiken i stödområde A och i stödområdeB. När det gäller var lokaler för företagsservice bör upplåtas är detta iförsta hand en fräga för Stiftelsen . Slutligen vill utskottet som sin mening framhålla attverksamheten vid industricentra bör konsolideras innan man tar ställning till frågan om ytterligare etäbleringar. Förslaget om ett nytt industricentrum i bör därför avslås. ' Med det anförda avstyrks motionerna A429, A491 och A493 itillämpliga delar. Utskottet tar slutligen upp ett yrkande i den tidigarenämnda motionen A493 om villkoren vid uppförande och upprustning av kommunalaindustrilokaler. Motionärerna framhåller att det är nödvändigt med tillgångtill bra industrilokaler om befintliga företag skall kunna expandera och nyaföretag etableras. Stödvillkoren bör därför ändras på sådant sätt att kommunernages friare villkor att uppföra och upprusta kommunala industrilokaler. Den stödberättigade verksamheten inom regionalpolitikenvidgades senast . Med hänvisning härtill, samt till attstödformerna kommer att ses över i den av utskottet föreslagnaregionalpolitiska utredningen, avstyrker utskottet motion A493 i motsvarandedel. Principfrågor om olika former av regionalpolitiskt stödhar utskottet behandlat i tidigare avsnitt. I det följande redovisasföreslagna medel för skilda ändamål. 1985/86 Utgift 53 408165 ' 1986/87Anslag 20000000 1987/88Förslag 5 000000 .61 Anslaget får endast användas för att betala utlokaliseringsbidrag som AU 1986/87:13 beviljats av regeringen,AMS/SIND eller länsstyrelserna enligt då gällande ordning. I enlighet med regeringens förslag under punkt C 1. (s.49-50) bör det aktuella anslaget uppföras med 5 milj. kr. Lokaliseringsbidrag m. m. 1985/86 Utgift 220925 919 Reservafion 425 175081' 1986/87Anslag 362000000 1987/88Förslag 362000000 ' De medel som inte var ianspråktagnagenom beslut uppgick till 126,4 milj. kr., varav 100 milj. kr. anvisats påtilläggsbudget IItill statsbudgeten /86. Anslaget skall främst användas föratt finansiera lokaliseringsbidrag som beviljats av regeringen eller SIND.Dessutom bekostas offertstöd, lån till privata regionala investmentbolag m. m. Regeringen föreslår under punkt C 2. (s. 5052) attriksdagen till Lokaliseringsbidrag m. m. för /88 skall anvisaett reservationsanslag om . Härav beräknas för offertstöd ettbelopp om högst 60 milj. kr. I den moderata kommittémotionen 1986/87: A448 har, somtidigare redovisats, föreslagits att bl. a. lokaliseringsbidragen skallavskaffas och ersättas med riskgarantilån. I enlighet härmed föreslårmotionärerna att skall anvisa 255 milj. kr under ett nyttreservationsanslag, benämnt Riskgarantilån. I partimotion 1986/87: A420 föreslås attanslaget skall bestämmas till 302 milj. kr. Motionärerna har därvid avräknatde 60 milj. kr. som regeringen tagit upp för offertstödet. Utskottet har i det föregåendeavvisat såväl moderata samlingspartiets förslag beträffande riskgarantilånensom förslag att slopa offertstödet. Med hänsyn härtill avstyrksäven de båda partiernas följdför-slag beträffande medelsanvisningen.Propositionens beräkning av medelsbehovet godtas. Anslaget tillLokaliseringsbidrag m. m. bör således föras upp med det belopp regeringen harbegärt. 1985/86 Utgift 188238550 Reservation 297761450' 1986/87Anslag 300000000 1987/88Förslag 300000000 ' De medel som inte var ianspråktagnagenom beslut uppgick till 123,0 milj. kr. Från anslaget bekostas lokaliseringslån oavsett om dessabeviljas av regeringen, SIND eller länsstyrelserna. Regeringen föreslår under punkt C 3 (s. 52-53) aftriksdagen skan till Lokaliseringslån för /88 anvisa ettreservationsanslag om . Moderatasamlingspartiet och yrkar i motionerna 1986/ AU 1986/87:13 87: A448resp. 1986/87: A420 att regeringens anslagsframställning skall avslås.Centerpartiet föreslår i motion 1986/87: A421 att förevarande reservationsanslagskall ersättas av ett förslagsanslag om . med.uppgift att täckaeventuella förluster genom det kreditgaranfisystem som enligt centerpartietbör ersätta lokaliseringslånen. föregående framställningen har utskottet avstyrkt de yrkanden somframställts i motionerna A448, A420 och A421 om att avskaffa lokaliseringslånensom stödform. Som en följd härav avstyrker utskottet även de anslutandemotionsyrkandena om anslagsgivningen. Regeringens förslag till medelsanvisningtillstyrks. Regionalautvecklingsinsatser m. m. 1985/86Utgift 380529000 Reservation 477 495000' 1986/87 Anslag 488000000 1987/88 Förslag 488000000 'De medel som inte var ianspråktagna genom beslut uppgicktill ca 50 milj. kr. att jämföras med ca 45 milj. kr året innan. Frånanslaget bestrids utgifterna för av länsstyrelserna beslutade lokaliserings-och investeringsbidrag, för företagsutveckling, för glesbygdsstöd i form avstöd till företag, kommersiell service, intensifierade kommunalasysselsättningsinsatser (IKS) och samhällelig service samt för regionalprojektverksamhet. Förinnevarande budgetår disponerar länsstyrelserna 447 milj. kr. för nämndaändamål, varav högst 80 milj. kr. får användas till regional projektverksamhet. Frånanslaget bestrids vidare utgifterna för teknik- och kunskapsspridning iregionalpolitiskt prioriterade regioner samt för centrala konsult- ochutredningsinsatser. För dessa ändamål har 31 milj. kr. Från anslagetlämnas också 10 milj. kr. i särskilda bidrag till utvecklingsfonderna istödområdeslänen. /86 fattade länsstyrelserna beslut om sammanlagt 458,2 milj. kr.med följande fördelning mellan ändamålen: - lokaliseringsbidrag och investeringsbidrag 197,9 - regional projektverksamhet 80,0 Medlen till länsstyrelserna har innevarandebudgetår fördelats enligt Regeringen föreslår under punkt C 4(s. 53-54) att till Regionala utvecklingsinsatser m. m. /88 skall anvisa ett reservationsanslag om . Destödinsatser som sker med medel från anslaget bör enligt propositionen ha sammainriktning som under innevarande budgetår. I mofionerna 1986/87: A448 av moderata samlingspartiet,1986/87: A420 från , 1986/87: A421 av samt1986/87:.A45I av () yrkas att anslaget uppförs med nedan angivnabelopp: belopp: Belopp i milj. kr. Denallmänna motiveringen för ett ökat anslag är att det stöd som länsstyrelsernaförmedlar visat sig ge goda effekter. Samma uppfattning redovisas i ett stortantal motioner om åtgärder i skilda regioner och län. Till dessa motioneråterkommer utskottet senare i detta avsnitt. Utskottet delar uppfattningen i motionerna att det ärmotiverat med en uppräkning av anslaget till regionala utvecklingsinsatser. Medhänsyn till att de regionala balansproblemen förvärrats påtagligt framstår detsom närmast anmärkningsvärt att regeringen föreslår oförändrade medel förändamålet. Enligt utskottets mening finns det ute i regionerna ettstort antal uppslag som bör utredas ytterligare eller kan förverkligas medhjälp av erforderliga medel. Särskilda insatser bör göras bl. a. för attstimulera utvecklingen på landsbygden. Sådana satsningar förutsätter enkraftfull utökning av länsanslaget. Utskottetföreslår mot den angivna bakgrunden att anslaget till regionala m. räknas upp med 200 milj. kr till 688 milj. kr för Den föreslagna nivån på anslaget bör göra det möjligt att ' nyainitiativ tas för att vända utvecklingen i utsatta län och regioner, dvs. Bergslagen och sydöstra .