bet · GA01UbU26 · 1986-12-31 00:00:00 — Särskilt viktigt är attforskningen inte bara inriktas på den datatekniska utvecklingen som sådan utanockså omfattar de vidare mänskliga och samhälleliga effekterna avdatoriseringen. Ett lämpligt sätt att säkra en sådan inriktning synes vara atten professur inrättas med den inriktning som här har angetts. Detta börriksdagen med bifall till motion 1986/87: Ub43 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna. delsatt moment 1 i utskottets hemställan i punkt 17 bort ha följande lydelse: 1. beträffande entjänst som professor i datoriseringens effekter att med bifalltill motion 1986/87: Ub43 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört. Ett särskilt vetenskapligt råd (punkt .17, mom. 2) YlvaAnnerstedt och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 104 börjar med "Frågorom" och slutar med "yrkande 9" bort ha följande lydelse: Utskottetinstämmer i fråga om behovet av ett sådant råd för ett rationellt utnyttjandeav de resurser som föreslås tillkomma för insatser på området. Den kompetenssom behöver utvecklas måste ha en bred vetenskaplig bas i samhällsvetenskaper,humaniora och teknik. Om en sådan bas byggs upp, kan den pä ett kvalificeratsätt bredda perspektiven och vidga utbildningen inom mänga olika yrken såsom t.ex. ingenjörer, samhällsvetare och jurister. Föratt möjliggöra en sådan kompetensuppbyggnad räcker det enligt utskottets uppfattning inte med stöd till vissa enskilda forskningsprojekt. Det behövs här en permanent och långsiktig finansiering för att attrahera lämpliga forskare. En lämplig väg att utveckla denna kompetens synes utskottet vara att inrätta ett vetenskapligt råd av det slag motionärerna föreslår, varför motion 1986/87: Ub6 yrkande 9 nu tillstyrks av utskottet. Detta bör sorri sin mening ge regeringen till känna. dels attmoment 2 i utskottets hemställan i punkt 17 bort ha följande UbU 1986/87: 26lydelse; 2.beträffande ett särskilt vetenskapligt råd attriksdagen med bifall fill motion 1986/87: Ub6 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, Tjänst som professor i kvinnoforskning (punkt 17, mom. 6) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 106börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 3" bortha följande lydelse: Utskottet anser det väsentligt att ge kvinnoforskningen enmöjlighet till resurser i form av tjänster. Utskottet delar motionärernas åsiktatt en professur i kvinnoforskning bör inrättas. Denna professur bör ha en näraanknytning till Forum för kvinnliga forskare. Likaså bör inriktningen päarbetet anges av Forum för kvinnliga forskare. bör därmed bifalla motion 1986/87: Ub2 yrkande 3och ge regeringen detta som sin mening till känna. dels att moment 6 i utskottets hemställan i punkt 17 bortha följande lydelse: 6.beträffande en tjänst som professor i kvinnoforskning attriksdagen med bifall till motion 1986/87: Ub2 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört, 75. Prioritering av rätts vetenskaplig forskning (punkt 17, mom. 8) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande som pä s. 106börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "yrkande 1avstyrks" bort ha följande lydelse: Utskottet finner det, i likhet med motionärerna, av storvikt att tvärvetenskapliga kontakter främjas på det område som är aktuellt.För att initiera och utveckla ett sådant samarbete bör främst de sålundautökade resurserna för kunna komma i fråga. Rådet har, som utskottet serdet, stora möjligheter art prioritera arbetet sä att forskningsinsatser för attlösa etiska/moraliska rättsfrågor m. m. kring ny teknik kan initieras påtvärvetenskaplig basis. Vad utskottet nu anfört rörande prioritering av för tvärvetenskaplig forskning bör som sin mening geregeringen till känna. Motion 1986/87: Ub43 yrkande I bör bifallas avriksdagen. dels att moment 8 i utskottets hemställan i punkt 17 bortha följande lydelse: 8.beträffande prioritering av rättsvetenskaplig forskning attriksdagen med bifall till motion 1986/87: Ub43 yrkande 1 som sin 164 mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Riktlinjerför resursförstärkningar för budgetåren 1988/ UbU 1986/87:26 89 och 1989/90 (punkt 17, mom. 11) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 107 börjar med "Utskottetnoterar" och slutar med "avslå yrkandet" bort ha följandelydelse: Utskottetfinner i likhet med motionärerna det angeläget att större resursförstärkningarkommer till del under budgetåren 1988/89 och 1989/90. Detta synes särskiltangeläget i av snabb teknisk utveckling och omfattandesamhällsförändringar. bör därför få disponera ytterligare 10 milj. kr.per år under budgetåren 1988/89 och 1989/90. Detta bör med bifalltill motion 1986/87; Ub2 yrkande 9 delvis och med avslag på proposition1986/87: 80 som sin mening ge regeringen fill känna. delsatt moment 11 i utskottets hemställan i punkt 17 bort ha följande lydelse: 11. beträffande riktlinjer för resursförstärkningar för budgetåren 1988/89 och 1989/90 att med bifalltill motion 1986/87: Ub2 yrkande 9 delvis och med avslag pä proposition1986/87: 80 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört, Anslagsbeloppet under Humanistisk-samhällsvetenskap- liga forskningsrådet (punkt 17, mom. 12) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 108 börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "." bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar i likhet med motionärerna att stora satsningar föreslås på dentekniskt inriktade forskningen. understryks i propositionenkulturvetenskapernas stora betydelse, och även de får resurstillskott, vilketutskottet noterar med tillfredsställelse. I av snabb teknisk utvecklingoch samhällsförändring är det dock enligt utskottet mycket angeläget attytterligare satsningar görs också på humanistisk-samhällsvetenskapligforskning. Den uppräkning av anslaget till som regeringen föreslår är motden bakgrunden otillräcklig. Utskottet förordar att får disponeraytterligare 10 milj. kr. under /88. bör därför medbifall till motion 1986/87; Ub2 yrkande 9 delvis och med anledning avproposition 1986/87:80 till Humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådetför /88 anvisa ett reservationsanslag av . delsatt moment 12 i utskottets hemställan i punkt 17 bort ha följande lydelse: att medbifall till motion 1986/87: Ub2 yrkande 9 delvis och med anledning avproposition 1986/87: 80 till Humanistisk-sam- hällsvetenskapligaforskningsrådet för /88 anvisar I55 ett reservationsanslag av112970000 kr. 12 1986/87. Etttekniskt forskningsråd (punkt 19, mom. 4) UbU1986/87:26 BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 112 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "och 38" bort ha följande lydelse: Utskottetanser att ett självständigt tekniskt forskningsråd bör inräUas i enlighet medvad som anförs i motion 1986/87: Ub5. Detta forskningsråd bör ha sammaställning som övriga forskningsråd och finansieras via ett eget anslag påstatsbudgeten. Det är enligt utskottets uppfattning väsentligt för den tekniskaforskningen att ett sådant fristående forskningsorgan kan bedöma och stödjateknisk forskning utifrån vetenskapliga grunder och att det därvid kan stödjaforskning även utanför de av STU utvalda prioriterade områdena. Under ett nytt anslag bör anvisas 35 milj. kr., varav 25 milj. kr. bör omfördelasfrån anslaget till STU. Detta anslag behandlar näringsutskottet senare i sittbetänkande NU 1986/87:33. bör således bifalla motion 1986/87: Ub5yrkandena 37 och 38. delsatt moment 4 i utskottets hemställan i punkt 19 bort ha följande 4.beträffande ett tekniskt forskningsråd att med bifall till motion1986/87; Ub5 yrkandena 37 och 38 dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om inrättande av ett tekniskt forskningsråd den 1 juli1987, dels till för /88 anvisar ettreservationsanslag av , Ett miljöforskningsråd (punkt 19, mom. 5) PärGranstedt och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 112 börjar med "Motionärernahar" och pä s. 113 slutar med "yrkande 13" bort ha följandelydelse: Utskottet instämmer med vad som anförs i motion 1986/87: Ubl om attmiljöforskning ställer sädana krav pä tvärvetenskaplighet som inte kanuppfyllas av de befintliga fakulteterna och forskningsråden. Eftersommiljöforskningen är av särskild betydelse för människornas och naturensöverlevnad bör därför ett särskilt miljöforskningsråd inrättas som inriktar sinverksamhet pä tvär- och mångvetenskapliga projekt inom ämnesområdenanaturmiljö, hushållning med naturresurser, energifrågor, arbetsmiljö,boendemiljö m. m. Regeringen bör skyndsamt utreda inrättandet av ett sådantforskningsråd och överförande av resurser till detta frän bl. a.naturvärdsverket, STU, , arbetarskyddsstyrelsen, byggforskningsrådetoch de befintliga grundforskningsräden. Vad utskottet här anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1986/87: Ubl yrkande 13 som sin mening ge regeringentill känna. delsatt moment 5 i utskottets hemställan i punkt 19 bort ha följande 5. beträffande etttnlljöforskningsråd UbU 1986/87:26 att med bifalltill motion 1986/87: Ubl yrkande 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört. Polarforskning (punkt 20, mom. 1 och 2) PärGranstedt och (båda c) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 114 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "remissinstanserna visat" bort ha följandelydelse: Utskottetanser att svensk polarforskning inte bör bidra till svensk eller annanexploatering av . Miljön där är myckel känslig och förhållandena iAntarktis spelar en avgörande roll i jordens ekologiska system. Därför bör densvenska polarforskningen inriktas mot frågor som har betydelse för miljön istort. som svensk polarforskning får en inriktning mot miljöfrågorbör ett svenskt initiativ tas inom för att få Antarktisförklarat som en internationell nationalpark öppen för fri forskning ochfredlig samverkan. Vad utskottet här anfört bör med bifall tillyrkande 6 i motion 1986/87: Jo 138 som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet anser vidare att bidraget till den svenska polarforskningen börbegränsas i vad gäller polarforskningssekretariatets verksamhetsområde och attdet nya anslaget bör föras upp med 10 milj. kr. i enlighet med yrkande 5 imotion 1986/87: Jo 138. delsatt momenten 1 och 2 i utskottets hemställan i punkt 20 bort ha följandelydelse: 1. beträffandeuttalande om polarforskningens inriktning att med bifalltill motion 1986/87: Jol38 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, att med bifalltill motion 1986/87; Jo 138 yrkande 5 och med anledning av proposition 1986/87;80 fill Polarforskning för /88 anvisar ert reservationsanslagav . Fusionssamarbete med EG samt anslagsbeloppet underEuropeisk forskningssamverkan (punkt 22, mom. 1 och 2) PärGranstedt (c), () och (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 116 böljar med "Riksdagenavslog" och slutar med "motion 1986/87: N507" bort ha följandelydelse: Kärnkraftensom energikälla skall enligt beslut successivt avvecklas med slut . Att under dessa omständigheter deltar i fusionsforskning kan minska trovärdigheten i det på folkomröst ningen 1980 grundade beslutet om avveckling. Det kan då fördröja den satsning på sparande och pä tillgängliga alternativa energikällor som av vecklingsbeslutet förutsätter. Det är heller inte bra för allmänna 167 trovärdighet att delta isamarbete kring projekt som är främmande för en UbU 1986/87: 26 stor del avdet svenska folket. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att vidmedelsanvisningen avslår regeringens förslag att anvisa 45 milj. kr. tillfusionssamarbete med EG. Vidare bör som sin mening ge regeringentill känna att detta fusionssamarbete bör avslutas. Regeringen bör snarastframlägga ett förslag för med denna innebörd. delsatt momenten 1 och 2 i utskottets hemställan i punkt 22 bort ha följandelydelse; 1. beträffandefusionssamarbete med EG att med bifalltill motion 1986/87: N507 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, att med bifalltill motion 1986/87: N507 yrkande 1 och med anledning av proposition 1986/87;80 till Europeisk forskningssamverkan för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Kostnadsramar samt anslagsbeloppet under Inredning ochutrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. (punkt 29, mom. 1 och 2) BirgittaRydle, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som pä s. 121 börjar med "Motbakgrunden" och på s. 122 slutar med "." bort haföljande lydelse: Utskottetvill med anledning av nämnda propositioner och motioner anföra följande. UHÄhar i sin anslagsframställning angett att ca 300 milj. kr. per budgetår krävsenbart för ersättningsanskaffning. Även om det exakta behovet av medel ärsvårberäknat framstår det som helt klart att stora brister föreligger, när detgäller såväl ersättnings- som nyanskaffning. Utskottet anser att staten haransvaret för att garantera utbildningen och forskningen en tillräckligt storoch kvalitativt högtstående basorganisation. Motbakgrunden av det anförda förordar utskottet att dén på utrust ningsplanen uppförda kostnadsramen för UHÄ:s fördelnirig för /88 höjs med 100 milj. kr. jämfört med förslaget i proposition 1986/ 87:80 samt att kostnadsramen för FRN:s fördelning för /88 ' , höjs med 50 milj. kr.jämfört med förslaget i sarrima proposition. Vad föredragande statsrådet i övrigt i budgetpropositionen har förordat beträf- ' fande kostnadsramarföranleder ingen erinran från utskottets sida. Utskot tet föreslår sålunda att riksdageri med anledning av propositionerna 1986/ 87:80 och 1986/87:100 och motionerna 1986/87;Ub5 yrkande 14 och 1986/ 87;Ub503 yrkande 1 bemyndigar regeringen att besluta om anskaffning av inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramar somutskottet har förordat; ' 168 Som en följd av vadutskottet i det föregående har förordat föreslår utskottet att riksdagenmed anledning av propositionerna 1986/87:80 och UbU 1986/87:26 1986/87:100och mofionerna 1986/87:Ub5 yrkande 13, 1986/87: Ub503 yrkande 2, 1986/87;Ub628 yrkande 12, 1986/87:Ub641 yrkande 12 till Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenheterna m. m. för /88 anvisar 560000000kr. delsatt momenten 1 och 2 i utskottets hemställan i punkt 29 bort ha 1.beträffande kostnadsramar aU med anledning av proposifionerna1986/87:80 och 1986/87:100 och motionerna 1986/87; Ub5 yrkande 14 och 1986/ 87;Ub503 yrkande 1 bemyndigar regeringen att besluta om anskaffning av inredningoch utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. inom de kostnadsramar somutskottet har förordat, 2.beträffande anslagsbeloppet att med anledning av propositionerna1986/87:80 och 1986/87:100 och motionerna 1986/87:Ub5 yrkande 13, 1986/87;Ub503 yrkande 2, 1986/87:Ub628 yrkande 12 och 1986/87;Ub641 yrkande 12 tillInredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av . Beskattning av bankernas vinster (punkt 29, mom. 4) BjörnSamuelson (vpk) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 123 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående uttryckt oro för att den aviserade bankdonationen tillforskningsutrustning kan komma att innebära ett hot mot forskningens frihet ochmot den bakgrunden uttalat att en motsvarande beskattning av bankernas vinstervore att föredra. bör därför hos regeringen hemställa om förslag omskärpt beskattning av bankkapitalet varvid minst 600 milj. kr. Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. delsatt moment 4 i utskottets hemställan i punkt 29 bort ha följande 4.beträffande beskattning av bankernas vinster att med bifall tillmotion 1986/87 :Ub2 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Särskildayttranden UbU 1986/87:26 Resurser för informationsteknologisk forskning (punkt10, mom. 2) PärGranstedt och (båda c) anför: Icenterpartiets motion 1986/87: Ub628 - väckt under allmänna motionstiden föreslogs att under ett särskilt anslag skulle anvisa 50 milj. kr.för regionalpolitiskt motiverade insatser inom högskolan. Dessa resurser äravsedda att användas bl. a. för forskningsändamål, såsom ytterligare insatserför den informationsteknologiska forskningen vid i ochhögskolan i samt till molekylärbiologisk forskning vid iUmeå. Vidare avses medlen användas för uppbyggnad av forskningen vid de mindrehögskolorna. Yrkandet har behandlats i utbildningsutskottets betänkande UbU1986/87:21. Polarforskning (punkt 20) YlvaAnnerstedt och Kersfin (båda fp) anför; Enligtfolkpartiets uppfattning bör den svenska polarforskningen i ha enklar inriktning mot miljö och miljöövervakhing. Vi menar att bör gesett bestående skydd mot exploatering bl. a. med tanke på dess känsliga ochutomordentligt värdefulla naturmiljö. Vi avser att senare i annat sammanhang återkommamed förslag i detta syfte. 1986/87:4 y om vissa forskningsfrågor (prop. 1986/87:80 bil. UbU1986/87:26 Bilaga I har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över den med anledning av proposition1986/87:80 om forskning väckta motionen 1986/87:Ub21 yrkande 1. Yrkande 2 imotion Krl08 behandlas i utskottets betänkande KrU 1986/87:16. har beslutat att - om utbildningsutskottetmedger det - överlämna motionen 1986/87:Krl08 yrkande 1 till utbildningsutskottet och att avge ett yttrande över yrkandet. Yrkande 2 i motion Krl08 behandlas i utskottets betänkande KrU 1986/87:16. " Utskottet tar först upp frågan om inkomstgaranti för f. d.innehavare av tidsbegränsad lärartjänst inom högre konstnärlig utbildning. Ibudgetpropositionen (prop. 1983/84:100 bil. 10 s. 299) anfördeutbildningsministern att hon fann det angeläget att de personer som innehafttjänst som professor eller huvudlärare inom högre konstnärlig utbildning sedanderas förordnande löpt ut skulle kunna återuppta sin konstnärliga verksamhetutan oro för ekonomin. I propositionen föreslogs därför att två nya garantirumskulle beräknas för dessa personer under anslaget F. Inkomstgarantier förkonstnärer. I samband med riksdagsbehandlingen av förslaget framhöllkulturutskottet (KrU 1983/84:18) att den mera övergripande frågan om inkomstav lönegaranti för innehavare av lärartjänster inom konstnärliga utbildningarskulle prövas i samband med förslag till ny arbets- och tjänsteorganisationinom högskolan. föreslog i betänkandet (SOU 1980:3)Lärare i högskolan att för innehavare av tidsbegränsade tjänster ett system meds. k. lönegaranti skulle införas efter anställningstidens slut. I det regeringsförslag om ny arbets- ochtjänsteorganisation för lärare i den statliga högskolan (prop. 1984/85:57), som tog ställning , togs frågan om lönegaranti för vissa lärartjänster inom de konstnärliga utbildningarna upp. Utbildningsministern ansåg att de konstnärliga utbild ningarna har ett speciellt behov av förnyelse och att det därför är motiverat att lärartjänster liksom tillsätts med tidsbegränsat förordnande. Hon förordade att de tidsbegränsade tjänsterna inom den högre konstnärliga ]7] utbildningenmed en förordnandetid om högst tio resp. tio plus även UbU 1986/87:26 fortsättningsvis skulle vara tidsbegränsade tills vidare för högst fem årmed Bilaga 1 möjlighet till omförordnande för högst ytterligare enfemårsperiod. förslag om ett system med lönegaranti avvisades i propositionen med följande motivering (s. 23): Med en förordnandetid för här aktuella tjänster är det enligt min mening inte nödvändigt att införa ett system medlönegaranti som utredningen föreslagit. Innehavare av en tjänst med förordnandeför högst bör enligt min uppfattning kunna behålla en naturlig kontaktmed egen konstnärlig verksamhet i betydligt större utsträckning än vad som kanvara fallet för dagens innehavare av tioårsförordnanden. Jag finner det dockskäligt att innehavare av de föreslagna tjänsterna med förordnande om högst femår erbjuds någon form av avgångsvederlag efter förordnandefidens utgång för attunderlätta återgången till egen konstnärlig verksamhet. Frågan om sådantavgångsvederlag bör i varje enskilt fall prövas av konstnärsnämnden i samrådmed UHÄ. Beloppet bör uppgå till högst tre årslöner som professor och bestämmasi förhållande till förordnandetidens längd och andra omständigheter såsom t.ex. stadigvarande inkomster från egen verksamhet och/eller anställning efterförordnandefidens utgång. För dagens innehavare av tidsbegränsade tjänster medförordnande för högst tio resp. bör däremot den föreslagna ordningenmed inkomstgarantier gälla. (UbU 1984/85:9) tillstyrkteregeringens förslag om avgångsvederlag för innehavare av tidsbegränsadetjänster som professor. De professorer som utsesefter juni månads utgång kommer i enlighet härmed att erhålla någon formav avgångsvederlag. Enligt motion Ub21 (fp) bör systemet med inkomstgarantierför konstnärer inte användas för att tillgodose behovet av trygghet för f. d.professorer inom högre konstnärlig utbildning. Motionärerna hänvisar till attkonstnärsnämnden kritiserat detta system och hävdar att medel till enlönegaranti bör tas antingen ur pensionssystemet eller ur anslagen tillhögskola och forskning. Vidare framhålls att lönegaranti till dessa lärare ochinkomstgaranti till konstnärer inte bör sammanblandas, eftersom man då får tvåkategorier innehavare utsedda enligt olika kriterier. Motionärerna vill attriksdagen skall göra en framställning till regeringen om att medel förlönegarantier åt f. d. professorer och huvudlärare inom konstnärlig utbildningi fortsättningen skall anvisas ur anslagen till högre utbildning och forskning. Enligt vad utskottet inhämtat finansieras de sjugarantirum som inrättats för professorer inom högre konstnärligutbildning inom ramen för de medel som beräknas för högre utbildning ochforskning. Dessa garantirum tar alltså inte i anspråk medel som skulle kunnaanvändas för att öka antalet garantirum i övrigt. Utskottet konstaterar alltsåatt motionärernas önskemål tills viss del är tillgodosett. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det inte ärtillfredsställande att inkomstgaranti till f. d. professorer lämnas frånanslaget Inkomstgarantier för konstnärer. Detta system innebär att innehavarnaav inkomstgarantier utses enligt olika kriterier. Det bör dock framhållas attde här aktuella inkomstgarantiernakommer att lämnas under ett övergångsskede och ,-,j kommer attersättas av systemet med avgångsvederlag. det 25tjänster som professor eller huvudlärare inrättade inom den högre UbU1986/87: 26 konstnärliga utbildningen. I 6 fall har innehavarna av dessatjänster utsetts Bilaga 1 och kan alltså förväntasfå inkomstgaranti. Man kan med hänsyn härtill räkna med att 13 personer blirberättigade att erhålla inkomstgarantier. Med hänsyn till att systemet med inkomstgarantier ärtemporärt och att det omfattar ett fåtal personer anser utskottet inte attmotionen i här aktuell del (yrkande 1) bör föranleda någon åtgärd. Förslag om ökade resurser för riksmuseetsforskning förs fram i mofion Krl08 (s). Motionärerna erinrar om att riksmuseetär unikt i den svenska musievärlden genom sin utpräglade forskningsprofil medtonvikt på naturvetenskapHg grundforskning. av de samlade resurserna vidmuseet utnyttjas för forskning och vård av samlingar. Motionärerna påpekar att det i regeringens förslag omforskning förutsätts att museet skall få resursförstärkningar som motsvararresursutvecklingen för naturvetenskaplig forskning i övrigt. Enligtpropositionen skall dock anslagen till museet öka först fr. o. m. budgetåret1989/90. Motionärerna hävdar att museet behöver ytterligare medel för vård avsamlingarna och för förstärkning av ADB-resurser redan för budgetåren 1987/88och 1988/89. har i sin anslagsframställning /88presenterat förslag till en resursförstärkning avseende budgetåren1987/88-1989/90 som uppgår fill totalt 1,9 milj. kr., varav . äravsedda för ADB-resurser och . a. vård av samlingarna samt362 . för ytteriigare en professur.