bet · GA01KrU2 · 1986-12-31 00:00:00 — om vissa museifrågor m. m. Förslagen i två av de fem motioner som behandlas ibetänkandet syftar till att museiverksamheten på olika områden skall byggas ut.De avser projektet i och inrättande av ett biblioteksmuseumi . Utskottet avstyrker dessa motioner samt ett motionsförslag om stöd förde insatser som görs för att bevara vissa byggnader på Vinga fyrplats. I två motioner föreslås åtgärder för att bevarakulturhistoriskt värdefulla segelfartyg. Med anledning av dessa motioneruttalar sig utskottet för att berörda myndigheter skall ges i uppdrag attöverväga och lägga förslag om vilka åtgärder som behöver vidtas. I motion 1985/86:Kr221 av m.fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts angående statligt bidrag till verksamheten vid Teknikens Hus i . I motion 1985/86:Kr253 av m. fl. (fp, s, m,c, vpk) yrkas att begär att regeringen snabbt låter utreda dekulturhistoriska segelfartygens situation samt föreslå åtgärder till skydd förbyggnadsminnen på sjön. I motion 1985/86:Kr286 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder för bevarande av gamlavärdefulla I motion 1985/86:Kr325 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omVinga fyrplats. I motion 1985/86:A417 av () yrkas,såvitt nu är i fråga (yrk. 14), att som sin mening ger regeringen iuppdrag att utarbeta ett förslag om ett biblioteksmuseum lokaliserat tillBorås. Motionsyrkandet har överflyttats frånarbetsmarknadsutskottet till kulturutskottet. 1 1986/87. Motion1985/86:Kr221 om Teknikens Hus i KrU1986/87:2 I motionen redovisas ett projekt vid högskolan i somsyftar till att levandegöra tekniska och naturvetenskapliga fenomen ianknytning till människornas vardag och verklighet. En stiftelse-stiftelsenTeknikens Hus-har bildats för att utvidga och permanenta verksamheten. Teknikens Hiisär i första hand avsett för barn och ungdomsom ett led i skolundervisningen i teknik men kommer även att vara intressantför människor i alla åldrar. Driftkostnaderna för en fullt utbyggd verksamhet beräknasuppgå till knappt 4 milj. kr. Motionärerna erinrar om att SverigesTekniska museum i får ett årligt statligt bidrag till verksamheten.Ett årligt statligt bidrag till Teknikens Hus skulle därför, menar de, liggahelt i linje med den förda kulturpolitiken. I en promemoria från högskolan i lämnas bl. a.följande uppgifter om projektet : Att öka kunskaperna om och intresset för teknik i dennordligaste landsdelen är en av de angelägna arbetsuppgifter som högskolan iLuleå har arbetat med alltsedan sin tillkomst. En ökad kunskap om teknik ochstörre känsla för tekniska sammanhang ger ökade möjligheter till utvecklingbåde industriellt och ekonomiskt. I och finns en rad s. k. science centers, därman på olika sätt arbetar med att levandegöra tekniska och naturvetenskapligafenomen i anknytning till människornas egen vardag och verklighet. Dessa centraär kunskapsförmedlare i samverkan med skola och näringsliv, och det blirhärigenom också utvecklingsfaktorer i de regioner där de verkar. I finns ännu ingen mera omfattande permanentverksamhet av science center-karaktär. har emellertid sedan1979 med stöd av forskningsrådsnämnden arbetat med ett projekt som utrederförutsättningarna för att starta en sådan verksamhet i . Verksamheten skafrämst rikta sig till barn och ungdom, men också lätt kunna förenas medaktiviteter för vuxengrupper av olika slag och med öppen verksamhet för allmänheten. Högskolan har också bedrivit försöksverksamhet i projekteti form av bl. a. utställningar och verkstäder. Denna verksamhet har blivit enmycket stor framgång bland barn och lärare i skola och förskola både i Luleåoch dess närhet och i andra kommuner i . Rapporter och resultat frånprojektet har dessutom efterfrågats från skolor och enskilda lärare över helalandet. Länsmyndigheter och kommuner i har visat stortintresse för projektet. Det skulle ge regionens invånare i alla åldrar unikamöjligheter till kontakt med teknik och teknisk utveckling och tillvarata en avlandsdelens viktigaste resurser för framtiden - dess egen ungdom. Barn i andradelar av landet har ofta lättare att få kontakt med teknikens värld. Det ärdärför särskilt viktigt för barn och ungdom i att de erbjudsstimulerande verksamhet på det tekniska området genom skolan och förskolan. Verksamheteninom ska ha som mål att aktivera barn och ungdominom det tekniska och naturvetenskapliga området, lära dem att på KrU1986/87:2 egen hand upptäcka och förstå tekniken i sin egen vardag ochstimulera dem till eget tekniskt experimenterande. Teknikens Hus skall på olika sätt utveckla och stödja arbetetmed teknik i skolan och ungdomsorganisationerna i hela länet. Teknikens Hus skall dessutom tjäna som ett teknikensskyltfönster och på olika sätt ge den stora allmänheten kontakt med aktuellatekniska frågor av betydelse för regionen och dess framtid. Avsikten är att verksamheten i Teknikens Hus skallbedrivas bl. a. genom dels permanenta aktiverande utställningar där olikatekniska miljöer görs levande och lätt förståeliga, dels praktiskt arbete medvardagsteknik i specialinredda verkstäder med var sitt tema. Vidare skall Teknikens Hus ge service, råd och stöd tillskolor och organisationer och till enskilda lärare på alla stadier för denundervisning i teknik som är obligatorisk genom hela skoltiden. Kurser ochfortbildning för lärare skall även ingå i verksamheten. Kostnaden för att bygga ett Teknikens Hus i beräknasi dag till drygt 20 milj. kr. Driftkostnaderna beräknas till inte fullt 4 milj.kr. Kostnaderna för investeringar i lokaler och utrustningtäcks av bidrag från fonder och företag i samt genom bidrag frånAMS. Deberäknade driftkostnaderna för verksamheten skall täckas - genom årligaavgifter från kommunerna i som ersättning för skolans utnyttjande avTeknikens hus - genom bidragfrån högskolan i - genomavkastning från en fond för Teknikens Hus, som byggs upp av donationer ochbidrag från utomstående samt - genom årligastatsbidrag till verksamheten. Motion 1985/86: A417 om biblioteksmuseum i Enligt motionären finns det ett stort behov av ettriksmuseum för biblioteksverksamhet, folkrörelsernas historia och framväxtsamt folkbildningens betydelse för den enskilda människan och för samhället.Med hänsyn bl. a. till att är förlagd till bör ettbiblioteksmuseum lämpligen byggas upp i . Motion 1985/86:Kr325 om Vinga fyrplats Enligt motionären finns det risk för att byggnaderna påVinga fyrplats förfaller sedan fyrpersonalen har flyttat in till Göteborg.Motionären erinrar om att har ett ägaransvar för fyren och husenliksom för hamnen. Det ansvaret visar man inte i handling. Han anser att närett statligt verk på detta sätt genom ändrad verksamhet lämnar fastigheterborde någon annnan myndighet ta över ansvaret. Annars hotar en resursförstöringav stora mått. 1986/87. I motionenanförs vidare följande: KrU 1986/87:2 Genom privat initiativ har, liksom så ,stora kulturvärden kunnat räddas i sista stund. är ett kontrakt medsjöfartsverket undertecknat, innebärande att Föreningen meddispositionsrätt får överta de byggnader verket inte behöver för lotsar och förövervakning av sjöområdet. Sjöfarten närstående företag ävensom en fond iGöteborg har bidragit ekonomiskt för att möjliggöra för Winga Vänner att börjasitt värdefulla arbete med bevarandet av de kulturhistoriska byggnader somfinns på Vinga. Det är angeläget att en skyndsam utredning görs för attundersöka möjligheterna till ökade insatser i syfte att på ett bättre sätt änhittills kunna vårda kulturhistoriskt värdefulla byggnader. borde kunna bidra med medel tillbevarande och vård av byggnaderna på Vinga fyrplats. Upplysningar i anslutning till motionen I 16 § kungörelsen (1920:744) med föreskrifter rörande detoffentliga byggnadsväsendet stadgas att byggnader som stå under statens ellermenighets eller allmän institutions eller inrättnings förvaltning böromsorgsfullt vårdas och underhållas. I detta syfte bör myndighet eller menigheteller annan, som förvaltar sådan byggnad, låta sig angeläget vara att i tidavhjälpa uppkomna bristfälligheter, så att ej genom fortgående skadegörelsebyggnaden eller dess inredning fördärvas eller byggnadens eller inredningensåterställande i gott skick onödigtvis fördyras. För byggnader som på grund av kulturhistoriskt ellerkonstnärligt värde är att betrakta som minnesmärke anges i kungörelsen attsärskild hänsyn skall tas till denna egenskap. Är ett statligt byggnadsverk pågrund av kulturhistoriskt eller konstnärligt värde att betrakta somminnesmärke, tillkommer det myndighet eller menighet eller annan, under varsförvaltning dylikt byggnadsverk står, att vid vården av detsamma taga särskildhänsyn till dess berörda egenskap. På förslag av riksantikvarien kan regeringenbestämma att sådan byggnad skall förtecknas som byggriadsminnesmärkeinnebärande att den kommer i åtnjutande av särskild omvårdnad.Byggnadsminnesmärke får inte utan särskilt tillstånd rivas, överlåtas, flyttaseller användas till ändamål, varigenom dess kulturhistoriska värde förminskas. Av byggnaderna på Vinga är fyrtornet och baken avregeringen förtecknade som byggnadsminnesmärke. Enligt förordningen (1981:447) om statsbidrag till vård avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse kan bidrag ges till kulturhistorisktmotiverade byggnadsarbeten och kostnader för medverkan av särskilda sakkunnigavid utredning, projektering och utförande av arbetena. Bidrag ges inte tillkostnader för åtgärder som ökar bruksvärdet. Bidrag kan utgå i de fall arbetenadrar kostnader utöver vad som normalt följer av ett allmänt hänsynstagande tillkulturhistoriska värden. Bidrag som lämnas av får bara ges omdet kan antas att bebyggelsen kommer att bevaras för framtiden. Förslag om stöd till bevarande av bebyggelse på Vinga fyr-och lotsplats genom bidrag från naturvårdsfonden avstyrktes av utskottet hösten1985 (KrU 1985/86:8). Motionerna1985/86:Kr253 och Kr286 om bevarande KrU 1986/87:2 av kulturhistorisktvärdefulla fartyg I motion Kr253 påtalas att för sådana marinabyggnadsminnen som äldre seglande yrkesfartyg och maskindrivna fartyg finnsinget regelsystem för bevarandefrågor motsvarande det som gäller för byggnader. Motionärerna anser att det finns behov av regler tillskydd för våra byggnadsminnen. Det finns risk för att dessa nu förstörsgenom att kulturhistoriskt värdefulla fartyg säljs utomlands, huggs upp ellervanvårdas. Vidare förordas att ett system byggs upp som innefattarlånemöjligheter för den som rustar upp och bevarar fartyg i de fall där dettakan anses kulturhistoriskt motiverat. En rikstäckande undersökning av tillståndetför de svenska segelfartygen samt en inventering av de äldre segelfartyg som nuanvänds bör enligt motionen komma till stånd. I motion Kr286 lämnas en rad exempel på det ointresse föratt bevara de stora segelfartygen som visas i . Motionären påpekar attdet finns statliga medel att tillgå för bevarande av intressantajärnvägssträckor och industrier medan de fartyg som utgjort grunden för vårtlands handel och industri tydligen inte anses ha något kulturellt värde. Debränns, sprängs i bitar eller sänks. Måste ett fartyg ha legat på sjöbotten ettpar för att anses ha ett kulturhistoriskt värde, frågar motionåren.Han redogör även för de åtgärder för bevarande av gamla fartyg som gjorts iDanmark, och . Med anledning av motionerna har statens sjöhistoriskamuseum och inkommit med skrivelser. anser att den samlade totalaöversikten av kulturhistoriskt värdefulla båtar saknas ännu liksom lagstadgatskydd för äldre kulturhistoriskt värdefulla fartyg. Inte heller föreliggernågon utredning om åtgärdsbehovet. Museet anser att en utredning avseende allakategorier båtar är angelägen, men att man naturligtvis kan starta med engrupp, t. ex. segelfartygen. Museet föreslår att får i uppdrag attgöra utredningen i samråd med bl. a. museet. Om statliga medelsedan ställs till förfogande är museet villigt att med projektanställd personalutföra inventeringar, bedömningar etc. Vidareanför museet följande: Målsättningen att bevara fartyg till eftervärldenföreträds i inte endast av statliga och kommunala museer utan även avföreningar, stiftelser och enskilda. är en avdem. Årets motioner gäller utredning av stödåtgärder för äldre kulturhistorisktvärdefulla segelfartyg. Beteckningen "äldre" är relativ. Den används föratt markera en särskild grupp fartyg som kan ha ett antikvariskt värde. Äldrefartyg är en del av vårt kulturarv. Genom brist på förståelse härför harovärderliga fartyg redan gått förlorade. Vi vill i detta sammanhang hänvisatill utredningen om bevarande av fartygsom utfördes av statens , KrU 1986/87:2 I denna utredning redogjordes för förutsättningarna förett bevarande nämligen: Utgångsläge, Varför bevara. Fartygsbevarandet som kulturminnesvårdsärende samt Förslag tillåtgärder. Bland åtgärdsförslagen nämndes att äldre kulturhistoriskabåtar i likhet med äldre värdefulla byggnader bör få någon form av lagskyddsamt att antikvarisk myndighet bör utses med uppgift att ansvara förhandläggningen av nämnda ärenden, upprätta förteckningar samt görapunktinsatser. Ideella föreningar och enskilda personer gör betydandeinsatser för att bevara äldre fartyg. De behöver dock ett antikvariskt stödfrån kulturminnesvårdande myndigheter, medverkan och stöd i diskussioner kringkaj- och varvsproblem, avgiftspåbud, säkerhetsaspekter m.m. Med anledning av tidigare motioner i ärendet samt fördadiskussioner med de olika båtföreningarna anhöll sjöhistoriskamuseet i sin årliga statliga anslagsframställan för /82 om 200000:- för att inventera kulturhistoriska fartyg samt utreda åtgärdsbehoven.Arbetet skulle inledas med att studera en fartygsförenings situation avseendefartygsbestånd, bidrags- och stödbehov. De äskade medlen beviljades dock 1981 inbjöd museet några av båtföreningarna,däribland segelfartygsföreningen, till ett samarbetsråd för att diskuteranämnda frågor. I detta råddiskuterades bl. a. termen "kulturhistoriskt värde" ochurvalskriterier. Problemen är 1986 i stort fortfarande desamma.Museet samarbetar med föreningarna en och en och försöker inom ramen för sinaresurser att stödja föreningar och enskilda i bevarandefrågor. föreslår i sin skrivelse attden i motion Kr253 förordade utredningen skall tillsättas och anför följande: () fastslog 1978 att kulturminnesvårdslagen även bör gälla fartyg och attantikvarisk myndighet bör utses med uppgift att handlägga dessa ärenden. SSHM ansökte 1982 om medel för inventering avkulturhistoriskt värdefulla fartyg men fick avslag. I ett arbete publicerat1983 fastslog SSHM: "Fartyg är en del av kulturutvecklingen. Genom bristpå förståelse för detta har ovärderliga minnen gått förlorade, inte minst underdetta sekel." Vidare menade man att ideella föreningar och enskilda ärbäst på att bevara äldre fartyg samt att antikvarisk organisation ochbevarandekriterier har saknats. 1985 framförde SSHM att man välkomnar varje försök somgörs för att få fram stödåtgärder och beklagar att kulturhistoriskt värdefullafartyg eftersom de inte har något stödenligt lag. Bristen på helhetssyn och organisation av den maritimakulturminnesvården är alltså ett sedan långe känt faktum av alla berördaparter. Effekten av detta gör sig tydligast gällande på den mest utsattagruppen: fartygen. Segelfartygens storlek och höga ålder gör att svårighetenatt bevara dessa är av sådan särskild art att om inget görs är dessa de förstasom kommer att förfalla eller försvinna utomlands genom försäljning. Det ärdärför angeläget att nu beslutar om en utredning enligt motionen. Kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg omfattar de fartygsom enligt lag är skyldiga att vara registrerade i somförs av . Kulturhistoriskt värdefulla, i betydelsen äldre,är de fartyg som i registret ursprungligen är byggda för seglande frakt ellerfiske i yrkesmässig fart. Gruppen är alltså redan klart avgränsad och kan av myndigheterlätt särskiljas genom befintligt register. Det är dessa fartyg, ca KrU1986/87:2 ett hundratal, som är mest hotade inom den maritima bevarandesektorn. De seglande före detta frakt- och fiskefartygens historiagår många hundra är fillbaka i tiden. De som återstår är de absolut sistalänkarna i segelsjöfartens långa kulturhistoriska kedja. Varje samhälle utmedden långa svenska kusten har sin historia förknippad med dessa fartyg. Det ären riksangelägenhet att något görs innan det är för sent att rädda dem.Sveriges Segelfartygsförening arbetar tillsammans med enskilda och kommuner fördetta. Vi har ett bra samarbete med SSHM men alla parter är överens om attriktlinjer och organisation saknas. Enligt statens kulturråds beräkningarkommer ca 10 000 personer i kontakt med segelfartygen bl. a. genom demånga ungdoms- och utbildningsseglingar som genomförs av dessa fartyg isamverkan med organisationer och kommuner. Fartygens värde ligger alltså dels ideras historiska betydelse och dels i seglingar som engagerar mångamänniskor. hemställer att följande åtgärder skall vidtas att tillsätter en utredning med uppgift att se överåtgärdsbehovet för äldre kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg (enligt ovanangiven definition), att eninventering över vilka fartyg som finns i landet genomförs, att manutser ansvarig antikvarisk myndighet, attåtgärdsbehovet i form av statliga lån vid renovering utreds, att behovav lagstiftat skydd undersöks, att möjligheten för statliga förvaltningsmyndigheter attmed befintliga medel stödja segelfartygens verksamhet undersöks. Förslag om åtgärder för att bevara kulturhistorisktvärdefulla fartyg har behandlats av kulturutskottet . Vidbehandlingen lämnade utskottet (KrU 1979/80:9) en redogörelse förutredningen som utförtsinom statens (se ovan s. 6). Vidare redovisades ettremissyttrande från till överförslag från om stöd för bevarande avsegelfartyg. uttalade sig för att en inventering av beståndet aväldre fartyg och en utredning om hur skilda initiativ bäst skall stödjas bordekomma till stånd. Utredningsarbetet borde bedrivas av museet. Vid behandlingen (KrU 1985/86:3) påpekadeutskottet att en inventering av äldre kulturhistoriska fartyg genomförts underår 1982. Vidare uttalade utskottet att det kulturarv som vår äldre sjöfartrepresenterar måste uppmärksammas mot bakgrund av sjöfartens betydelse förroch och med hånsyn till att stora grupper människor haft sin bärgning inomdenna näringsgren. Utskottet ansåg att det är angeläget att det vid sidan ommuseernas dokumentation och belysning av sjöfartens historia bedrivsaktiviteter i syfte att bevara fartyg som bildar inslag i miljön och ifarlederna. Med hänvisning till att de kulturhistoriska fartygens situationvarit föremål för utredning samt till att museet följerutvecklingen på området avstyrkte utskottet motionen som avslogs av . Utskottet KrU 1986/87:2 Utskottet tar först upp två motioner med förslag omstatligt stöd till olika projekt på museiområdet. Därefter behandlas tremotioner som rör kulturminnesvårdsfrågor. I motion Kr221 (s) redovisas projektet somutarbetats vid högskolan i . I Teknikens Hus skall man söka levandegöratekniska och naturvetenskapliga fenomen i anknytning till människornas egenvardag och verklighet. En särskild stiftelse har bildats som i samarbete medhögskolan skall svara för verksamheten. Förslaget i motionen syftar till attett särskilt statligt bidrag fill driftkostnaderna skall lämnas. Motionärernahänvisar till att erhåller statsbidrag för sinverksamhet. Utskottet lämnar i en bilaga en översiktlig redovisningför de förslag som lagt fram i rapporten (1986:3)Museiförslag. Rapporten som presenterades remissbehandlas förnärvarande. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs frågan om bidrag tillstiftelsen inom . Utskottet anser attpågående beredningsarbete inte bör föregripas. Med hänsyn till vad som anförtsavstyrks motionen. Ett yrkande i motion A417 (c) syftar till att ettbiblioteksmuseum skall inrättas. Ett sådant museum bör förläggas till medhänsyn till att finns där. Enligt vad utskottet inhämtathar på initiativ från frågan om inrättande av ettbiblioteksmuseum diskuterats på det lokala planet. Det finns dock förnärvarande inte några konkreta planer på att inrätta ett miiseum. Medhänvisning härtill och till den pågående beredningen av rapportavstyrker utskottet motionen i här aktuell del (yrk. Förhållandena på Vinga fyrplals tas upp i motion Kr325(m). Motionären hävdar att den för fyrplatsen ansvariga myndigheten -- inte fullföljer sin skyldighet att underhålla byggnaderna påVinga. Dessa riskerar därför att förfalla då fyrplatsen numera är obemannad.Han anser att borde kunna bidra med medel för attbyggnaderna på Vinga fyrplats skall kunna vårdas och bevaras. I motionen yrkasatt skall göra en framställning till regeringen i enlighet med vadsom anförts i motionen. Vinga fyr- och lotsplats är statlig egendom som förvaltasav . Av byggnaderna på Vinga är fyrtornet och baken av regeringen förtecknade som byggnadsminnesmärken. Enligt gällande bestämmelser tillkommer det . denmyndighet som har förvaltningsansvar för sådan byggnad att vid vården av denna ta särskild hänsyn härtill. Huvuddelen av de övriga byggnaderna på Vinga - ett antal gamla personalbostäder - disponeras av den ideella i har slutit ett nyttjanderättsavtal med föreningen.Winga Vänner har åtagit sig att väl vårda anläggningarna och marken ianslutning därtill samt utföra nödvändigt underhåll. Med hänsyn till vad som anförts anser sig utskottet kunnaförutsätta att bebyggelsen på Vinga fyrplats kommer att underhållas. Utskottetanser därför att motionen inte påkallar någon åtgärd från sida. Förslag om åtgärder för att bevara de kulturhistorisktvärdefulla segelfartygen förs fram i två motioner. Enligt motion Kr253 (fp, s,m, c, vpk) bör regeringensnabbt låta utreda dessa fartygs situation samt föreslå åtgärder till KrU1986/87:2 skydd för byggnadsminnen på sjön. Yrkandet i motion Kr286 (m) syftartill att regeringen skall lägga fram förslag till åtgärder för bevarande avgamla segelfartyg. Med anledning av motionerna har statens sjöhistoriskamuseum och i skrivelser till utskottet redovisatsin syn på behovet av olika åtgärder för att bevara kulturhistoriskt intressantafartyg. Museet framhåller att en samlad total översikt av sådanabåtar saknas liksöm lagstadgat skydd för dem. En utredning som avser allakategorier båtar är angelägen, men museet anser att det naturligtvis är möjligtatt börja med gruppen segelfartyg. Museet förordar att isamråd med bl. a. museet skall få i uppdrag att göra en utredningrörande denna grupp av fartyg. för fram en rad olika förslag, bl.a. om tillsättande av en utredning med uppgift att se över åtgärdsbehovet föräldre kulturhistoriskt värdefulla segelfartyg samt om en inventering av vilkafartyg av detta slag som finns i landet. Som framgår av redovisningen i det föregående har behovetav insatser för att bevara kulturhistoriskt värdefulla fartyg uppmärksammats iolika sammanhang. lade i utredningenfram förslag som främströrde bevarande av museifartyg. En översiktlig inventering av beståndet aväldre kulturhistoriska fartyg som genomfördes inomutbildningsdepartementet redovisas i promemorian "Förberedelserna för eninventering av beståndet av äldre, kulturhistoriskt värdefulla fartyg".Denna överlämnades till museet för den åtgärd vartillmuseet kunde finna anledning. Utskottet har (KrU 1979/80:9,KrU 1985/86:3) behandlat förslag med samma syfte som de nu aktuella. Utskottethar därvid framhållit att det kulturarv som vår äldre sjöfart representerarmåste uppmärksammas mot bakgrund av sjöfartens betydelse förr och och medhänsyn till att stora grupper människor haft sin bärgning inom dennanäringsgren. Utskottet ansåg vidare att det var angeläget att det vid sidan avmuseernas dokumentation och belysning av sjöfartens historia bedrivsaktiviteter i syfte att bevara fartyg som bildar inslag i miljön i hamnarna ochi farlederna. Utskottet vidhåller denna sin uppfattning. Som framgår av skrivelserna har utvecklingen under senareår inneburit att flera kulturhistoriskt värdefulla fartyg gått förlorade. Ensamlad total översikt av kulturhistoriskt värdefulla båtar saknas.