bet · GA01UbU12 · 1986-12-31 00:00:00 — föreligga under våren.Kartläggningen kan sedan ligga fill grund för regeringens och den statligaskoladministrationens fortsatta agerande i frågan. Beträffandeolika rättsregler och deras tillämpning i skolan vill utskottet redovisaföljande. Eleversom fyllt är straffmyndiga, vilket innebär att rättegångsbal ken och äger tillämpning med de modifikationer som gäller , , , för unga lagöverträdare. När det gäller barn under 15.år och som,alltså inte är straffmyndiga är utgångspunkten normalt att skolan och kanske främst i samverkan med hemmen skall komma till rätta med de problem som uppstått. har emellertid polisen getts befogenheter att hjälpa till med att utreda brott som begåtts av barn i åldern ..Polisens medverkan har ingående behandlats i proposition 1983/84:187 om utredning av brott av barn under- . Riks dagens beslut innebar bl. a. att polisens medverkan kan påkallas redan då eU barn fyllt (JuU 1984/85:6, rskr. 1984/85:37).. Någon allmän plikt attanmäla eller avslöja brott finns inte enligt svensk - Någon särregleringpå skolans område - som skulle medföra författ ningsenlig skyldighet för rektor att anmäla brott bör inte övervägas . Enligt utskottets mening bör SÖ och länsskolnämnderna få avsluta sin kartläggning av förekomsten av och orsakerna till våld i skolan. bör emellertid påpekas att det i och för sig inte finns något som hindrar att befattningshavare inom skolväsendet lämnar uppgifter om brott till polis eller åklagare i den mån uppgifterna är offentliga. Utskottet förutsätter att denna möjlighet begagnas när omständigheterna så påkallar. I detta sam manhang kan nämnas att socialnämnderna inte har någon absolut skyldig het att anmäla rhisshandel inom familj inbegripet barnmisshandel men, att de på grund av anvisningar från bör göra det om inte starka ,. skäl talar mot anmälan(SOS-FS [S] 1978:4). Närdet gäller det motionsledes framförda förslaget om. en lokal "mobbningsombudsman" vid vaije skolenhet vill utskottet erinra omatt.. skolan, utöver klassföreståndare och ändra lärare, har fått perso- 10 nal med inriktning på detelevvårdande området, såsom skolkuratorer och UbU 1986/87:12 skolpsykologer.Härtill kommer en obligatorisk skolhälsovård. Ju fler medverkandekategorier manför in i hjälpsituationer desto mer ökas enligt utskottets mening risken föratt ansvaret tunnas ut och att det inte finns någon som känner sighuvudansvarig för att man når ett så snabbt resultat som möjligt. Utskottetvill erinra om att skolan har ett tillsynsansvar för eleverna under skoldagen. skall skolan ta över föräldrarnas ansvar. Detta ansvar får bedömas som strängare än det som föreligger i förhållan det mellan arbetsgivare och arbetstagare enligt arbetarskyddslagstiftning en. Konkret kommer detta ansvar till uttryck i bestämmelserna i 14 kap. 9-14 §§ skolförordningen (1971:235, omtryckt 1983:721). Det åligger lära- , re att vaka över elevernasuppförande och ordning under lektioner, raster och i övrigt när eleverna stårunder skolans omedelbara tillsyn. Enligt skadeståndslagen (1972:207) har skolanockså ett principalansvar för eleverna när det gäller skador där skolan kanbetraktas som vållande. Individualiseringinom klassens ram är enligt Lgr 80 en förutsättning för en fungerande undervisning i . En svårighet i sammanhanget har varit och är att en person - läraren - inte alltid har möjlighet att för en hel klass avgöra förutsättningarna för varje elevs kunskapsinhämtande när det gäller intresse, förkunskaper, psykisk och fysisk status m.m. vid inlärningstillfället. måste läraren bygga upp självkäns- . lan hos de elever, vilkas självförtroende är dåligt på grund av t. ex. studie svårigheter. De elever som mobbar och de elever som blir föremål för mobbning har ofta ett dåligt självförtroende. Skolans/örmåga att ta hand om alla barn och ungdomar och att ge var och en grundläggande medboi"- gerlig fostran är en väsentlig faktor i kampen motvåldet. Av skrivelse i ärendet fill samtliga skolstyrelser m.fl. från SÖ:s generaldirektör framgår att SÖ ser över vissa delar av läroplanen för . Utskottet utgår.från, att SÖ i sitt arbete tar upp de problem som utskottet här har behandlat. Det är vidare för lärarnas del nödvändigt att det blir klarlagt vad som är rimligt att kräva av dem (lärarrollen) och av hemmen (föräldrarollen), när det gäller barns fostran. " Fråganom det framtida statsbidragssystemets utformning tar utskottet upp under punkt2 i detta betänkande (s. 31). Utskottetvill avslutningsvis instämma i vad föredragande statsrådet ibudgetpropositionen anför om elever, lärare och annan skolpersonal, nämligenatt merparten av eleverna arbetar, ambitiöst och skaffar sig goda kunskaper ochfärdigheter. Det är den verklighetsbild som ibland alltför lätt trängs undannär man i olika avseenden diskuterar skolans vardag och behovet av förändringari skolan. Beträffande lärarna och den övriga skolpersonalen fortsätterstatsrådet: Denviktigaste resursen i skolan förutom eleverna själva är dess lärare och den personal som i övrigt arbetar där. Engagemang från deras sida är en absolut förutsättning för att skolan skall lyckas nied sin svåra och viktiga uppgift att förmedla kunskaper och färdigheter till eleverna och att utveck la elevernas personlighet. Det är därför nödvändigt att de förändringar som vi vill genomföra för att förbättra skolan kan upplevas som motiverade av 11 dem som har att genomföraförändringen. Det är omöjligt att förändra UbU 1986/87:12 skolan utan stödav den personal som arbetar där. Skolan kan bara utvecklas med personalen. Ennödvändig förutsättning är också att det omgivande samhället medverkar tillatt lärarnas ställning uppmärksammas och stärks. Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1986/87:Ub249 delvis, 1986/87:Ub269, 1986/87:Ub271, 1986/ 87:Ub298,1986/87:Ub330 yrkande 1, 1986/87:Ub332, 1986/87:Ub334, 1986/87:Ub817 yrkande 1och 1986/87:Ub827 yrkande 7. Utskottetvill beträffande mobbning tillägga att det är väsentligt att frågan om mobbninginte får en tillfälligt ökad uppmärksamhet och att kampanjer mot mobbning inteblir punktinsatser utan förankras i det dagliga skolarbetet. Det konkretaarbetet mot mobbning måste alltid göras lokalt. Det är också väsentligt attföräldrar - framför allt föräldrar till mobbande barn och mobbade barn - kännersitt ansvar i detta sammanhang och gör en aktiv insats när mobbningsfallupptäcks. Detfinns fast anställda ersättare för lärare, s. k. fasta lärarvikarier. Deingår i en personalpool. Avsikten är att dennas storlek skall bestämmas genomen på erfarenhet grundad beräkning av det förväntade behovet av"vikarier" inför det kommande läsåret eller terminen. De kananställas utan att man vid anställningstillfället i varje särskilt fall kanange någon-personanknytning mellan "vikarien" och den han vikarierarför. Dessa fasta lärarvikarier är anställda tills vidare vid viss skolform ikommunen. De har samma anställningstrygghet som andra fast anställda lärare. I propositionenanmäls att regeringen avser att vidta åtgärder för att stimulera intresset ikommunerna för att öka antalet fasta lärarvikarier i . Denandra typen av "vikarier" svarar mot vad man av hävd lagt in ibegreppet vikarie, dvs. en ersättare som rycker in vid ett ej förutsebart behovav vikarie. Det föreligger här en klar idenfifikation mellan vikarien och denhan vikarierar för (personanknutet vikariat). På grundval av förslag iskolförfattningsutredningens betänkande (SOU 1986:10 och 11) Enklareskolförfattningar föreslår föredragande statsrådet beträffande denna senarekategori att man inför ett system för anställning som överensstämmer med denordning som finns på arbetsmarknaden i övrigt, dvs. anställning som vikarieför . Förslaget avser inte de fasta lärarvikarierna. Bakgrundentill den ordning, som gällt för de personanknutna vikarierna, ärföljande. Genomfolkskolans avlöningsreglemente inordnades lärarna i det statliga lönesystemet. 1 reglementet fanns följande anställ ningsformer för lärare: ordinarie, extra ordinarie och extra. Vikarie sorn anställningsform och det personanknutna vikariebegreppet försvann i for mell mening med den nya löneregleringen. Avsaknaden av ett vikariebe-' 12 grepp skulle framdeleskomma att visa sig komplicera lagen om anställ- UbU 1986/87:12 ningsskydd(LAS) på skolområdet. Eftersomvikariebegreppet saknades på skolområdet blev och är de bestämmelser i somavser vikarier (4 § första st., 5, 6 och 28 §§, jfr skolförordningen 17 kap. 1§) inte tillämpliga på detta område. Inte heller blev bestämmelserna omtidsbegränsning av stafiigt lönereglerad anställning m. m. (1974:1007,omtryckt 1982:109) tillämpliga där. När de nämnda bestämmelserna omtidsbegränsad vikarieanställning inte får tillämpas på skolområdet, blirreglerna i 9 § Allmänt avlöningsavtal för statliga och vissa andra tjänstemänoch LAS om uppsägningstid de enda tillämpbara. För extra ordinarie lärare äruppsägningstiden från arbetsgivarens sida. Om läraren fyllt 35, 40eller ökas uppsägningstiden till fyra, fem respekfive . Förextra lärare med eller utan behörighet är uppsägningstiden en månad frånarbetsgivarens sida. Om läraren fyllt 25, 30, 35, 40 eller ökasuppsägningstiden till två, tre, fyra, . För extratjänsteman som förordnats på tillfällig anställning iföljd är uppsägningstiden . Lärarenshuvudanställningsform är tills vidare. Den skall tillämpas om anställningen äravsedd att vara hel termin (skolförordningen 17 kap. 47 a §). Försummarskolstyrelsen att iaktta den angivna uppsägningstiden om en, två, tre, fyra,fem eller blir den berörde berättigad till uppsägningslön. Dennuvarande ordningen innebär inte större anställningstrygghet för lärarna änden föreslagna. Sköts uppsägningarna enligt reglerna blir det inte fråga omuppsägningslön. I sin praktiska tillämpning medför emellertid enligtföredragande statsrådet systemet bl. a. ett administrativt krångligtuppsägningsförfarande, som man i en likartad situation för annan arbetstagarepå arbetsmarknaden kan undvika genom att redan från början avtala om entidsbegränsad anställning. Imotion 1986/87: Ub240 (vpk) yrkande 2 anförs att det av regeringen aviseradeförslaget om att ta bort de fasta tjänsterna för lärarvikarier bör avvisas.Enligt motion 1986/87: Ub817 (c) bör nuvarande system för tillsvidareanställningav vikarier inte ändras (yrkande 18). Man bör överväga att införa enminimigräns för antalet fasta lärarvikarier, eftersom detta har minskat undersenare tid (yrkande 19). En likartad synpunkt förs fram i motion 1986/87:Ub827yrkande 1 (fp) yrkande 8. I motionerna 1986/ 87:Ub276 yrkande 1 (fp), 1986/87:Ub300 (fp) och 1986/87: Ub312 (m) yrkande 13 avvisas regeringens förslag. Imotion 1986/87: Ub276 yrkande 2 begärs särskilda åtgärder för korttidsanställdavikarier. I motion 1986/ 87:Ub214 (m) behandlas slutligen frågan om ersättareför lärare som förordnats som skolledare. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Enligtbudgetpropositionen är föredragande statsrådet inte beredd att ta ställningtill skolförfattningsutredningens övriga förslag till personalförordning,eftersom det kräver ställningstaganden i flera principiellt viktiga frågor, bl.a. rörande skolledares och lärares åligganden. Statsrådet räknar med att undernästa budgetår kunna återkomma till regeringen med förslag att föreläggasriksdagen i dessa frågor. Enligt utskottets meningbör inte frågan om vikariesystem brytas ut ur 13 kommande förslag till nypersonalförordning. Mot den bakgrunden anser UbU 1986/87:12 utskottet attfrågan om vikariat på nytt bör föreläggas och då i samband med attett samlat förslag läggs fram rörande bl. a. skolledares och läraresåligganden.Förslagets effekter kan då bedömas bättre. Därvid är det av värdeatt få belyst vilket samband som finns mellan föreslaget vikariesystem ochönskemålet om ett ökat antal tjänster för fasta lärarvikarier i en kommun(skolväsendets personalpool). Vad utskottet här har anfört bör medanledning av budgetpropositionen och mofionerna 1986/87:Ub214, 1986/87:Ub240yrkande 2, 1986/87:Ub276 yrkande 1, 1986/87:Ub300, 1986/87:Ub312 yrkande 13,1986/87:Ub817 yrkandena 18 och 19 och 1986/87: Ub827 yrkande 8 och med avslagpå motion 1986/ 87:Ub276 yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. 6.Läromedel m. m. Förberedningsarbete inom har tillkallats en särskildsakkunnig med uppgift att kartlägga situationen på läromedelsområdet samtföreslå de åtgärder som kan anses påkallade. Dén sakkunnige skall bl. a. ta uppfrågor om elevernas tillgång till läroböcker, läroböckernas utformning ochinnehåll samt statens granskning av läroböcker. Enligtmotion 1986/87:Ub339 yrkande 2 (m) bör hos regeringen begära att enparlamentarisk utredning skall se över läromedelsutbudet. Den innehållsmässigakvaliteten på läroböckerna bör vara bättre än , om skolanskunskapsförmedlande uppgift skall kunna genomföras. Utredningen bör sätta uppkriterier för vad som skall känneteckna en god lärobok. I motion 1986/87: Ub299(fp) anförs att läromedelssituationen i skolan ytterst är enjämställdhetsfråga. Föräldrar med studietradition förser på egen bekostnadsina barn med de nödvändiga läroböckerna. En kartläggning av frekvensenlåneläromedel respektive gåvoläromedel i kommunerna bör göras, liksom enundersökning av vilken kalkylerad respektive verklig avskrivningsfidlåneläromedel har. Utvecklingen av läromedelsanslaget i kommunerna bör också analyseras. Det är angeläget att förslag tillåtgärder för en bättre läromedelssituation i gruridskolan lämnas. Dettabör som sin mening ge regeringen fill känna. ser det kan man förvänta att de i motion 1986/87: Ub299 nämndafrågorna kommer att tas upp i utredningsarbetet utan något särskilt uttalandefrån sida. I vad gäller utredningens sarnmansätt-ning ankommer detpå regeringen att fatta beslut om de former i vilka utredningsarbetetskall,bedrivas. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1986/87: Ub339 yrkande 2 och 1986/87: Ub299. Enligtmotion 1986/87:Ub211 (m) bör det krävas att varje skolbibliotek har fullständiga klassuppsättningar av moderna biblar och psalmböcker. De bör naturligt kunna användas i undervisningen. Detta krav bör beaktas när frågor om läromedel i skolan utreds. I motion 1986/87: Ub351 (fp) hävdas att regeringen bör uppdra åt den statliga skoladministrationen att i en massiv informationskampanj till kommunala skolpoliuker m. fl. under att skolbibliotekenär en nödvändig resurs för att förverkliga läropla- UbU 1986/87:12 nen. Utskotteterinrar om att skolbiblioteken står under kommunalt huvudmannaskap. Huruvidadet i skolan skall finnas klassuppsättningar av ny-översatta biblar och modernapsalmböcker är en angelägenhet. Många skolor har klassuppsättningar avurkunder och bredvidläsnings-böcker i ämnesrum eller klassrum, vilket ärvärdefullt. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet mofion1986/87:Ub211. Undervisningeni såväl grundskola som gymnasieskola och vuxenutbildning förutsätterväl fungerande skolbibliotek. Att informera härom är redan nu en vikfigtillsynsuppgift för den statliga skoladministra-fionen. Med hänvisning härtillföreslår utskottet avslag på motion 1986/ 87:Ub351. Imotion 1986/87: Ub241 föreslås att beslutar om ett femårigtreinvésteringsprogram för att åstadkomma en bättre läromedelssituation iskolan. Staten bör anvisia 100 milj. kr. som ett 50-procentigt sfimu-lansbidragför inköp av läromedel. I samma motion föreslås även ett femårigtreinvésteringsprogram om 300 milj. kr. för om- och tillbyggnad avlokaler (yrkandena 1 och 2). I mofion 1986/87: Ub817 (c) yrkande 16 föreslåsatt regeringen får i uppdrag att utforma förslag till ett särskiltsfimulansbidrag i syfte att förbättra kommunernas läromedelsanskaffning.Bidraget bör för nästa budgetår föras upp med 25 milj. kr. mofionerna 1986/87: Ub241 och 1986/87: Ub817 yrkande 16 aktualiserade fråganom stimulansbidrag fill kommun beträffande sådant, för vilket kommun nu harkostnadsansvaret, har principiell räckvidd. gäller läromedel ankommerdet närmast på den aviserade läromedelsutredningen att överväga självaprincipfrågan. Med hänvisning fill vad som gäller i fråga om statligt ochkommunalt kostnadsansvar på skolans område avstyrker utskottet motionerna1986/87: Ub24I yrkandena 1 och 2 och 1986/87:Ub817 yrkande 16. Enligtmofion 1986/87: Ub241 (vpk) yrkande 3 bör det skrivas in i skollagen atteleverna utan kostnad skall ha tillgång till skolmålfider motsvarande minst entredjedel av dagens näringsbehov. I motion 1986/87: Ub246 (c) anses detangeläget att regeringen tar initiativ till överläggningar i första hand medSvenska kommunförbundet i syfte att åstadkomma en basstandard för skolmaten. Utskottetvill hänvisa till utbildningsutskottets betänkande 1986/87:6 (s. 14), därutskottet konstaterar att det inte föreligger någon lagstadgad ,skyldighet att låta eleverna få kostnadsfria skolmåltider. Utskottet är inteberett att föreslå någon ändring härvidlag. Mofion 1986/87:Ub241 yrkande 3avstyrks. Fråganom en god basstandard på skolmaten bör diskuteras på lokal nivå, i första hand mellan kommunala politiker och de i kommunen bosatta föräldrarna. Med hänvisning härtill föreslår utskottet att avslår motion .1986/87: Ub246. 8, Fristående skolor UbU 1986/87:12 Riksdagenbeslöt under /83 om ett nytt statsbidragssystem för friståendeskolor för skolpliktiga elever. Enligt beslutet skall det ankomma påregeringen att förklara fristående skolor berättigade till statsbidrag enligtde riktlinjer som angetts av . För att en fristående skola skall kunnafå statsbidrag skall den genom sin pedagogik eller särskilda inslag iverksamheten eller på annat sätt kunna ge erfarenheter av värde för detoffentliga skolväsendet eller komplettera detta i något annat allmännyttigtavseende. Antalet elever i fristående skolor med statligt stöd /86 ungefär av antalet skolpliktiga elever i riket.Bidraget per elev utgör av det genomsnittliga statsbidraget per elevi (prop. 1982/83:1 s. 31-32; 43 och 45, UbU 1982/83:10 s. 15).Statsbidraget är elevrelaterat. Det nuvarande statsbidraget till grundskolanbestår främst av basresurser (grupprelaterade bidrag) och enförstärkningsresurs (elevrelaterat bidrag). Riksdagenbeslöt under /84 om ett nytt statsbidragssystem för friståendeskolor på gymnasial nivå, i första hand för de skolor som inte har statligtreglerade tjänster. Det skall ankomma på regeringen att medge statsbidrag tillskola som genom sitt utbildningsinnehåll i något väsentligt avseende skiljersig från det som förekommer inom det offentliga skolväsendet eller varsundervisning har en särskild pedagogisk uppläggning med avseende på t. ex.tim- eller kursplaner. Bidraget till fristående skolor på gymnasial nivå är elevrelaterat.Det nuvarande statsbidragssystemet för gymnasieskolan är knutet tillkommunernas skolorganisation och bidraget är i huvudsak grupprelaterat. Den 1juli 1987 ändras detta statsbidragssystem (prop. 1985/86:97, UbU 1985/86:37,rskr. 1985/ 86:357). Bidraget kommer då att i stor utsträckning ges iförhållande till antalet elever (elevrelaterade filläggsresurser). Imotion 1986/87:Ub817 (c) konstateras att de fristående skolorna fortfarandehar ekonomiska problem, trots statsbidragen. Bidragen är, heter det i motionen,blygsamma i jämförelse med bidragen till det kommunala skolväsendet. Riksdagenbör därför uttala att tiden nu är mogen för att pröva en höjning avbidragsnivån (yrkande 30 delvis). Enligt motionerna 1986/87: Ub812 (m)yrkandena 16 samt 22 delvis bör hos regeringen begära förslag tillnya statsbidragsbestämmelser utifrån principen att statsbidrag skall utgå perelev och motsvara ungefär de kostnader staten har för likartad kommunalutbildning. Samma yrkande finns i motionerna 1986/87: Ub209(m), 1986/87:Ub224(c), 1986/87: Ub329 (m) yrkande 1 och 1986/87: Ub827 (fp) yrkande 18.Motionärerna anser vidare att utgångspunkten för bedömningen av frågan omstatsbidrag till en fristående skola inte skall inskränkas till vad skolan tillfördet allmänna skolväsendet. Det bör, menar motionärerna, betraktas som ettallmänt intresse att tillgodose önskemål från föräldrar och elever när detgäller val av skola under förutsättning att den fristående skolan uppfyllervissa grundläggande kvalitativa krav. Nuvarande alltför snäva kriterier föratt en.fristående skola skall få bidrag bör därför ändras. Imofion 1986/87: Ub817 (c) yrkande 30 delvis föreslås ett förenklat prövningsförfarande för att erhålla statsbidrag till nya fristående skolor. I . '" de fall deri sökandeskolan uppfyller de kriterier som fastställts av riksda- UbU 1986/87:12 gen och den berördakommunen tillstyrker ansökan, bör SÖ kunna fatta beslut i regeringensställe. I de fall SÖ avslår en ansökan skall den sökande skolan kunna anföra besvärhos regeringen. Enligt mofion 1986/87:Ub8I2 (m) yrkande 22 delvis börden myndighet som regeringen bestämmer kunna fatta beslut omstöd. Enligtyrkande 20 i motion 1986/87: Ub827 (fp) bör åtjgärder vidtas för att stimuleraett samarbete mellan fristående skolor och högskoleenheter med lärarutbildning. Inämnda åtta motionsyrkanden tas fyra frågor upp, nämligen villkoren förstatligt stöd till fristående skola, nivån på statsbidraget; på vilkenbeslutsnivå frågan om statsbidrag skall avgöras av regeringen eller av denstatliga skoladministrationen och slutligen hut" samarbetet mellanfristående skolor och högskoleenheter med lärarutbildning skall kunnastimuleras. Utskottet vill med anledningav motionerna redovisa följande. SÖfick regeringens uppdrag att utvärdera 13 fristående skolor pågrundskolenivå. Utvärderingen skulle resultera i en bedömning av i vilkenutsträckning och hur erfarenheter från dessa skolor skulle kunna överföras tilldet allmäniia skolväsendet. SÖ:s utvärdering jämte rapporten alternativ pedagogik (R 86:23) överlämnades till regeringen den 11 april1986. Avrapporten framgår bl. a. att fristående skolor själva väljer och anställer sinalärare och att skolorna därmed har lätt att få ett väl fungerande lärarlag somkan utveckla en pedagogisk samsyn i sitt arbete. Det är enligt SÖ av storbetydelse för en skola att dess lärare utvecklar en sådan samsyn. Lärogången iolika ämnen kan vidare variera i fristående skolor jämfört med grundskolan.Erfarenheter från fristående skolor visar enligt SÖ också på ett väl fungerandesamarbete mellan hem och skola. Dessa erfarenheter kan man, utöveruppläggningen av undervisningen, enligt SÖ dra nytta av i det lokalautvecklingsarbetet i kommunen. I fråga om sådant ." utvecklingsarbeteanses det lämpligt att kontakter tas direkt mellan intresserade ochgeografiskt lämphgt belägna skolor och de fristående skolorna. Bland andraområden som kan komma i fråga för ett samarbete nämner SÖ lärarutbildning(praktik) och lärarfortbildning (studiebesök). I slutet av sin skrivelseaktualiserar SÖ frågan om modifiering av de kriterier som finns förstatsbidrag till fristående skolor. Nivånpå statsbidraget till fristående skola är självfallet inte en gång för alla given. Så länge statsbidragssystemet för det offenUiga skolväsendet i första hand är grupprelaterat, framstår det som angeläget att ha en sådan nivå på det elevrelaterade bidraget till fristående skolor, att detta jämte bidraget till det kommunala skolväsendet innebär i stort samma kostnader . för staten jämfört med om alla elever går i den kommunala skolan. SÖ har pä regeringens uppdrag gjort en översyn av gällande statsbidragsbestäm melser för (Ds U 1984:16-18). I beredningsarbetet beträffan de ett nytt statsbidragssystem för kommer såväl ett elevrela terat bidrag som andra bidrägsmodeller att bli föremål för överväganden. Som redovisats i det föregående kommer statsbidraget till gymnasieskolan 17 2 1986/87. fr.o.m. den 1 jufi 1987att förändras så att det i stor utsträckning ges i UbU 1986/87:12förhållande till antalet elever i kommunens gymnasieskola. Utskottetvill erinra om att SÖ:s skrivelse till regeringen om utvärdering av vissafristående skolor på grundskolenivå är föremål för remissbehandling. Det finnsanledning att räkna med att de i motionerna berörda frågorna kommer upp i detsammanhanget.