bet · GA01KrU12 · 1986-12-31 00:00:00 — Kulturministern anserdet emellertid väsentligt att får information om de principiellaaspekterna på hithörande frågor. bereds tillfälle att ta del av vadsom anförts om organisation. Då det gäller synpunkter på myndighetens roll ochuppgifter hänvisar utskottet till propositionen (bil. 10 s. 332) i den månsynpunkterna inte berörs i det följande. Under utredningsarbetet har ägnats betydande uppmärksamhetåt frågan om behovet av de nuvarande nämnderna, till. vilka regeringen enligtnuvarande regler utser ett stort antal ledamöter. Kansliets behov av särskildsakkunskap bör kunna tillgodoses via särskilda referensgrupper. Kulturministern anför, efter ett ingående resonemang om denuvarande nämnderna, följande: Jag delar utredningens uppfattning att det bör varamöjligt att basera förtroendemannaorganisationen på dels enstyrelse med ett övergripande ansvar, dels referens- och arbetsgrupper somtillför arbetet den nödvändiga expertkunskapen på olika delområden. Styrelsenfår med denna ordning överta en del av de funktioner som nämnderna fyllt.Arbets- och referensgruppernas roll och uppgifter kan smidigt anpassas tillarbetsläget. Det bör ankomma på att avgöra vilka grupper som skallfinnas och utse ledamöter i dessa. Endast styrelsen bör i fortsättningen utsesav regeringen. Av propositionen framgår att skall ta fram ettförslag till struktur för kansliet och till personalorganisation. Utredningen framhåller att dess förslag leder till vissabesparingar. I det föregående (s. 8) har redovisats att, såvitt avser nästabudgetår, regeringen föreslår en besparing på . och att medlen skallanvändas för att förbättra statistikförsörjningen på kulturområdet. Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförts ipropositionen om organisation. I två motioner av företrädare för moderatasamlingspartiet, Kr265 och Kr318, tas upp frågor om ställning ochuppgifter. I motion Kr265 uttrycker motionärerna sin tillfredsställelse överatt de till knutna nämnderna skall avskaffas och attutredningsverksamheten skall inskränkas. De anför emellertid också attkulturrådets dominerande ställning utgör ett hot mot mångfalden i kulturlivet.De förordar att nuvarande uppgifter, bl. a. bidragsfördelning, medtiden skall övertas av andra, sinsemellan oberoende organ och sammanslutningar.Motion Kr318 har i här aktuell del ett likartat innehåll. Utskottet har tidigare ochsenast förra åretvid behandlingen av budgetpropositionen och av propositionen om litteratur och folkbibliotek tagit ställning till förslag om avskaffande av eller begränsning av rådets verksamhet som ett led i en avveckling av myndigheten (KrU 1984/85:16 s. 22, KrU 1984/85:21 s. 18 och KrU 1985/86:18 s. 10). Liksom tidigare vill utskottet framhålla att det behövs en central 18 myndighetpå kulturområdet lika väl som på andra områden. Utskottet utgår KrU1986/87:12 liksomtidigare från att fortsatta ansträngningar görs för att effektivisera Då det gäller fördelningen av kulturstöd vill utskottetunder hänvisning till vad som anförts i ett tidigare avsnitt (s. 9) erinra omatt en rad självständiga organ svarar för fördelningen av sådant Utskottet är således inte berett att förorda förslag somsyftar till att avskaffas. Motion Kr265 yrkande 1 och motion Kr318yrkande 2 avstyrks. Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning för nästa budgetår. 1. beträffandekulturrådets organisation attriksdagen,lämnar utan erinran vad som anförts i proposition 1986/87:100 omstatens kulturråds organisation, 2. beträffandekulturrådets framtid attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Kr265 yrkande 1 och 1986/ 87:Kr318 yrkande2, attriksdagen till för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. Regeringen har under punkt F2 (s. 334-337) föreslagitriksdagen att fill Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer m. m. /88 anvisa ett reservationsanslag av . I motion 1986/87:Kr230 av m. (vpk) yrkas, såvitt nu är i fråga, 3. att under anslaget Bidrag tillkulturverksamhet inom organisationer m. m. upptar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Centrumbildningarpå teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och litteraturensområden. I motion 1986/87:Kr236 av m.fl. (c) yrkas,såvitt nu är i fråga, 8. att till Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer m.m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med2000000 kr. förhöjt anslag på , varvid förhöjningen tillförsanslagspost 7 vars rubricering ändras till Kultur i vardagslivet. I motion 1986/87:Kr265 av m.fl. (m) yrkas,såvitt nu är i fråga, 2. att till Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer m. m. för /88 anvisar ett reservationsanslag om15215000 kr. utskottet KrU 1986/87:12 Ur detta anslag utgår bidrag dels direkt tillorganisationer, som bedriver en omfattande kulturverksamhet, dels till statenskulturråd för fördelning till olika kulturprojekt inom organisationslivet m. m. En av anslagsposterna avser bidrag till centrumbildningarpå teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och litteraturensområden. Innevarande budgetår är denna anslagspost uppförd med . Ibudgetpropositionen föreslås en uppräkning med . I motion Kr230 (vpk) hemställs aU skall beräkna2000000 kr. mer än vad regeringen föreslagit för centrumbildningarna (yrkande3). Motionärerna framhåller att centrumbildningarna drabbats avkraftiga hyres- och andra kostnadshöjningar. Utskottet erinrar om att den av regeringen föreslagnauppräkningen av den nu aktuella anslagsposten är av samma storleksordning sommotsvarande uppräkning av andra likartade anslag, eller . Utskottet villockså erinra om att ställer ett antal särskildaarbetsförmedlare till centrumbildningarnas förfogande. Mot bakgrund av detanförda och med hänsyn till den rådande budgetsituationen avstyrker utskottetmotion Kr230 yrkande 3. I budgetpropositionen har beräknats ett belopp om 2000000kr. för anslagsposten Utveckling av kulturverksamhet på arbetsplatserna. Enligtmotion Kr265 (m) bör medel inte beräknas för ändamålet (yrkande 2 delvis).Motionärerna anför att yrkesverksamma normalt sett inte har några svårigheteratt komma i kontakt med skilda former av kulturaktiviteter. Det finns mångaandra eftersatta grupper i vad gäller tillgång på kultur, exempelvis sjukaeller pensionärer. Motionärerna anser att det mot denna bakgrund inte ärrimligt att avsätta en betydande summa just för de yrkesverksammas räkning. En i viss mån likartad infallsvinkel har motionärernabakom motion Kr236 (c) då det gäller anslagsposten. Motionärerna kommeremellertid till en annan slutsats beträffande denna än motionärerna bakom detovan redovisade yrkandet. I motion Kr236 förordas att insatser skall göras föratt föra vidare erfarenheterna från det arbete med kulturverksamhet ibostadsområden, som med stöd från bedrivits inom projektet boendemiljö. Verksamhet i bostadsområdena är betydelsefull för att man skallnå de stora grupper som står utanför det egentliga arbetslivet, exempelvishemarbetande och pensionärer. bör enligt motionärernafördubblas, och dess ändamål bör ändras till att avse kultur i vardagslivet. Enligt utskottets mening bör bidrag för att stimulerakulturverksamhet på arbetsplatserna kunna utgå även under nästa budgetår.Medlen under anslagsposten är avsedda för aktiviteter inom bl. a. främjandeorganisationerna.De bedrivs i samarbete med de fackliga organisationerna. Då det gäller yrkandet om en vidgning av bidragsändamålettill att avse även bidrag till kultur i boendemiljö - och en uppräkning av anslagsposten - vill utskottet - i likhet med vad som gjordes då ett yrkande med likartat innehåll behandlades - erinra om att det under anslaget C 4. tillstudieförbunden m.m. finns en anslagspost Bidrag till uppsökande KrU 1986/87:12verksamhet i bostadsområden. Dessa medel kan användas även till sådana projektsom avser kulturverksamhet i studieförbunden. Utskottet vill också framhållaatt från anslagsposten Bidrag till kulturverksamhet under samma anslag resurserkan användas fill lokalt förankrat kulturarbete i boendemiljö. Med hänsyn fill det anförda avstyrker utskottet motionKr265 yrkande 2 i motsvarande del och motion Kr236 yrkandes. I motion Kr265 vill motionärerna också att anslagspostenTill disposition för kulturella ändamål skall beräknas till3080000 kr., vilket är . mindre än vad regeringen beräknat. Det är nödvändigt att det i viss utsträckning finns medeltillgängliga för att stödja kulturella ändamål som är angelägna men som intefår stöd i annan ordning. Med hänsyn härtill och till vad som anförs ipropositionen om anslagsposten (bil. 10 s. 336) avstyrker utskottet motionKr265 yrkande 2 i motsvarande del. 1. beträffande beräknande av medel förcentrumbildningar på teaterns, dansens, musikens, fdmens, bildkonstens och litteraturens områden attriksdagen med bifall fill proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr230 yrkande 3 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , 2. beträffande medelsberäkning m. m. för den ipropositionen som Utveckling av kulturverksamhet på arbetsplatserna betecknade anslags posten attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionerna1986/87:Kr236 yrkande 8 och 1986/87:Kr265 yrkande 2, båda motionerna imotsvarande del, beslutar att för angivna ändamål under anslaget skall beräknas2000000 kr., 3. beträffande beräknande av medel tillkulturrådets disposition för kulturella ändamål attriksdagen med bifall fill proposition 1986/87:100 och med avslag på motion1986/87:Kr265 yrkande 2 i motsvarande del beslutar att för angivna ändamålunder anslaget skall beräknas , attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 samt med avslag på motionerna1986/87:Kr230 yrkande 3, 1986/87:Kr236 yrkande 8 och 1986/87:Kr265 yrkande 2,samtliga motioner i motsvarande del, till Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer m. m. för /88 anvisar ett reservationsanslag av19215000 kr. Bidrag till särskilda kulturella ändamål Regeringen har under punkt F3 (s. 337-338) föreslagitriksdagen att fill Bidrag till särskilda kulturella ändamål för budgetåret1987/88 anvisa ett reservationsanslag av . Motioner KrU 1986/87:12 I motion 1986/87:Kr246 av (vpk) yrkas attriksdagen till Bidrag till särskilda kulturella ändamål beslutar anvisa 400000kr. I motion 1986/87:Kr248 av m. fl. (vpk) yrkasatt under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål beslutaranvisa . avseende invandrarcentrum i . I motion 1986/87:Kr25i av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omlokaler för i samt att regeringen i samråd med Boråskommun bör söka en långsiktig lösning för behov av nyalokaler, när nuvarande hyreskontrakt går ut. I motion 1986/87:Kr263 av m. fl. (vpk) yrkas -med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U514 - att hosregeringen begär förslag om upprättande av ett kurdiskt kulturcentrum i Sverigei likhet med vad som genomförts i . I motion 1986/87:Kr266 av (m) yrkas attriksdagen beviljar Baltiska arkivet . till stöd för dess verksamhetunder /88. I motion 1986/87:Kr267 av () ochMarianne () yrkas att beslutar att ge Immigrantinstitutetett bidrag på . I motion 1986/87:Kr268 av m.fl. (m, fp,c, vpk) yrkas 1. att riksdagenbeslutar att för uppta . under anslaget F3, 2. att riksdagenbeslutar att posten Till regeringens disposition minskas med . Från anslaget utgår bidrag för skilda ändamål tillorganisationer och institutioner på kulturområdet. Medel under en anslagspoststår till regeringens disposition. I budgetpropositionen beräknas dennaanslagspost till . 1 motion Kr248 (vpk) framställs ett yrkande som innebäratt det skall. beräknas medel för en ny anslagspost, nämligen avseende ettinvandrarcentrum i . Motionärerna hänvisar ti|l att kommunen ställtsig positiv till upprättandet av ett invandrarcentrum i kommunen och att dennadärför bildat en stiftelse som till en början kommer att verka för att ettinvandrarmu-seum med därtill anknuten forskning förläggs till kommunen. Utskottet kommer att i samband med den framlagdapropositionen 1986/87:97 om de centrala museernas uppgifter och ansvar att behandla bl. a. en motion om ett invandrarmuseum som väckts under den allmänna motionstiden . I propositionen redovisas fyra av föreslagna 22 projekt,bland dem ett om invandrarnas kulturer. fi-amhåller att KrU1986/87:12 museernahar ett ansvar när det gäller att dokumentera invandrarnas och de etniskagruppernas kulturer och föreslår att ett utvecklingsprojekt startar där invandrarnasorganisationer, folkrörelsernas arkiv, universitetsinstitutioner ochstudieförbund inbjuds att delta. om ettsådant projekt. I propositionen föreslås att särskilda medel avsätts för Behandlingen av frågan om ett invandrarmuseum i ett merövergripande sammanhang leder till slutsatsen att utskottet inte nu bör förordaen medelsanvisning för det ändamål som föreslås i motion Kr248. Baltiska arkivet bör för nästa budgetår beviljas ettbelopp om , anser motionären bakom mofion Kr266 (m). Enligt motionärensmening bör anslagsposten Till regeringens disposition minskas med motsvarandebelopp, vilket bör överföras till anslaget F32. Bidrag till vissa arkiv. Hanmotiverar ingående värdet av arkivets verksamhet. Utskottet kan inte tillstyrka motionsyrkandet..Riksarkivethar understrukit angelägenheten av Baltiska arkivets verksamhet, men utskottetanser i likhet med kulturministern att arkivutredningens arbete inte börföregripas (se bil. I fyra motioner framställs yrkanden som innehåller kravbeträffande statsbidraget till i eller om statligainsatser för att lösa Immigrantinstitutets lokalfråga. inrättades och har sedan år1975 haft sin verksamhet förlagd till . Insfitutets målsättning är attvara ett doku- -. mentations- och informationscentrum i invandrarfrågor.Institutet är en ideell organisation. Förutom enskilda personer kan föreningareller institutioner med intresse för invandrarfrågor bli medlemmar iinstitutet. verksamhet omfattar bl. a. vissförlagsverksamhet Invand-rarförlaget. Vidare ger institutet ut tidskriftenInvandrarrapport samt en årsbok för invandrarfrågor. harbyggt upp ett specialbibliotek och arkiv för frågor om invandring tillSverige. har erhållit bidrag från statensinvandrarverk för avgränsade ändamål av projektkaraktär. Det har också utgåttlönebidrag till anställda vid institutet. Vidare har kommun och Älvsborgsläns landsting gett bidrag till detta. För innevarande budgetår utgår till Immigrantinstitutetför arkiv- och dokumentationsverksamheten . av medel som anvisatsunder förevarande anslag. Förslaget i budgetpropositionen innebär endast denförändringen att viss kompensation för prisutvecklingen beräknats för nästabudgetår. Ett bifall till regeringens förslag innebär att bidraget kommer atträknas upp till ca . Institutet har hemställt om bidrag med , vilketsåledes innebär en uppräkning med . i förhållande tjll bidraget förinnevarande budgetår. Ett ökat bidrag är avsett dels att täcka ett beräknatunderskott, dels att möjliggöra viss utökning av verksamheten. I envar av motionerna Kr246 23 (vpk) ochKr267 (c) yrkas att bidrag till skall utgå med KrU1986/87:12 400 000 kr. I motion Kr268 (m, fp, c, vpk) föreslås att underförevarande anslag skall beräknas . och att anslagsposten Tillregeringens disposition skall minskas med . ; sistnämnda yrkandeframställs uppenbarligen med utgångspunkt i antagandet att regeringens förslaginnebär ett oförändrat bidrag om . Slutligen framställs i motion Kr251(fp) ett yrkande rörande statliga insatser för att lösa Immigrantinstitutetslokalfråga. framhöll i yttrande tillsocialförsäkringsutskottet att bedriver en värdefullverksamhet för att på olika sätt dokumentera invandringen till ochlämna service fill invandrare i olika hänseenden. förutsatteatt frågan om verksamhet skulle komma att övervägas vidberedningen inom av dels arkivutredningens kommande förslag,dels det förslag till program beträffande invandrarforskniiig som våren 1985överlämnats till regeringen. Utskottet förordade att i avvaktan härpå bidragtill skulle utgå med . utöver vad regeringenberäknat budgetproposition. Bidraget borde enligt utskottet utgåfrån anslaget D3. Åtgärder för invandrare under arbetsmarknadsdepartementetshuvudtitel. 1 sitt av godkända betänkande SfU 1985/86:20 ansåg sigdock socialförsäkringsutskottet inte kunna tillstyrka ytterligare bidrag tillinstitutets verksamhet från nämnda anslag (se närmare härom i nämnda betänkandes. Regeringen har i proposition 1986/87:80 berett riksdagentillfälle att ta del av vad som anförts i propositionen om invandrarforskningen(bil. verksamhet berörs inte i sammanhanget.Arkivutredningen har ännu inte redovisat sitt uppdrag. Med hänsyn till den ovan redovisade bedömning somutskottet gjorde av verksamhet och till att detinte inträffat någon omständighet som ger anledning till en ändrad bedömningsamt till det behov av stöd som kan antas ha tillstyrkerutskottet att -med bifall till motion Kr268 yrkande 1 och med anledning avmotionerna Kr246 och Kr267 det för bidrag till Immigrantinstitutetsverksamhet /88 beräknas . under förevarande anslag. Utskottet vill i sammanhanget framhålla att en meradefinitiv ställning till frågan om fortsatt statligt stöd tillImmigrantinstitutet och till frågan om från vilket eller vilka anslag ettsådant stöd skall utgå - får tas i samband med prövningen av arkivutredningensförslag. Eftersom utskottet inte är berett att förorda enuppräkning av anslaget för att tillgodose det ökade medelsbehovet tillföljd av bidragsuppräkningen, måste enligt utskottets mening anslagsposten Tillregeringens disposition reduceras i förhållande till vad som följer avregeringens medelsberäkning. Detta ställningstagande överensstämmer med vad somföreslås i motion Kr268 yrkande 2. Utskottet anser att inte bör prövaImmigrantinstitutets lokalfrågor. Motion Kr251 avstyrks därför. Riksdagenbör begära förslag om upprättande av ett kurdiskt kulturcentrum i KrU1986/87:12 . Detta yrkas i motion Kr263 (vpk). Motionärerna anför attFrankrike inrättat ett sådant centrum och att den bästa hjälpen till detkurdiska folket i deras exil vore en samlad insats för ett kurdisktkulturcentrum i vårt land. I yttrande till socialförsäkringsutskottet övermotionsyrkanden med samma innehåll som det nu aktuella erinrade kulturutskottetförra året om att en i proposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken föreslagenomläggning av statsbidragen till invandrarnas organisationer bl. a. hade tillsyfte att organisationerna utan alltför detaljerade statsbidragsföreskrifterborde vara fria att själva bedöma vilken verksamhet man ville prioritera (KrU1985/ 86:5y). följde kulturutskottets förslag i sittav godkända betänkande SfU 1985/86:20. vill här ocksåerinra om följande. erbjuder mycket goda möjligheter till undervisningi kurdiska inom hemspråksundervisningen. ()har gjort ett pionjärarbete med att ta fram en ortografi för nordkurdiska ochstödja en läromedelsproduktion på språket. Särskild hemspråkslärarutbildning ikurdiska sker på i . Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr263. 1. beträffande beräknande av medel för ettinvandrarcentrum i attriksdagen avslår motion 1986/87:Kr248 i motsvarande del, 2. beträffandeberäknande av medel för Baltiska arkivet att avslår motion1986/87:Kr266 i motsvarande del, 3. beträffandeberäknande av medel för verksamhet attriksdagen med anledning av proposition 1986/87:100, med bifall till motion1986/87:Kr268 yrkande 1 och med anledning av motionerna 1986/87:Kr246 och1986/87:Kr267, båda motionerna i motsvarande del, beslutar att för angivnaändamål under anslaget skall beräknas , 4. beträffandeberäknande av medel Till regeringens disposition att med anledning avproposition 1986/87:100 och motion 1986/87:Kr268 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1986/87:Kr266 i motsvarande del godkänner vad utskottet anfört, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionerna1986/87:Kr246,1986/87 :Kr248 och 1986/87 :Kr267, samtliga motioner imotsvarande del, till Bidrag till särskdda kulturella ändamål för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av , 6. beträffandeImmigrantinstitutets lokalfråga att avslår motion 1986/87:Kr251, 7. beträffandekurdiskt kulturcentrum att avslår motion 1986/87:Kr263. Bidragtill samisk kultur KrU 1986/87:12 Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkt F4(s. 338-339) och hemställer att till Bidrag till samisk kultur /88 anvisar ett anslag av . Ersättningar och bidrag till konstnärer Statens ansvar för utställningsersättning.Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer dels i ett avsnitt med rubriken förutställningsersättning (s. 340-341) berett tillfälle att ta del avvad som i propositionen anförts om statens ansvar för utställningsersättningtill konstnärer, dels under punkt F5 (s. 342-344) föreslagit atttill Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer för /88anvisa ett anslag av . I motion 1986/87:Kr229 av m. fl. (vpk) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omatt i samråd med Konstnärernas riksorganisafion, konstföreningsrörelse.Kommunförbundet och andra intressenter finna en lösning av frågorna omutställningsersättning till bildkonstnärer. I motion 1986/87:Kr236 av m.fl. (c) yrkas,såvitt nu är i fråga, 11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om visnings- och utställningsersättning. I motion 1986/87:Kr264 av m. fl. (vpk) yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om avtal medKonstnärernas riksorganisation om förhandlingsrätt gällandevisningsersättningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om ettberäkningssystem för visningsrätten enligt vad som anförs i motionen, 3. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den föreslagna ökningen avanslaget skall gå till bildkonstnärerna samt att den skall ses som en förstaetapp i en stegvis ökning till att minst motsvara biblioteksersättningen. I motion 1986/87:Kr298 av m. fl. (fp)yrkas, såvitt nu är i fråga, 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utformningen av Visningsersättning åt bild- och formkonstnärer. Utskottet KrU 1986/87:12 Utställningsersättning - ersättning till konstnären förutställning av verk som är i hans ägo - utgår i samband med utställningar somanordnas av statliga institutioner. Frågan om utbetalning avutställningsersättning även i andra fall har varit föremål för utredning somredovisats i en rapport av . Utskottet hänvisar i dettahänseende till budgetpropositionen (bil. 10 s. 340). Från anslaget F 5 utgår ersättning till bild- ochformkonstnärer för att deras verk i offentliga institutioners ägo visas förallmänheten eller används på annat allmännyttigt sätt (visningsersättning). Kulturministern anför för sin del följande då det gällerutställningsersättning: Jag vill inledningsvis erinra om att frågan omutställningsersättning rör enbart sådana verk som är i konstnärens ägo. När detgäller dessa verk tillkommer det konstnären på två skilda rättsliga grunder attavgöra om han vill låna ut sina verk till en utställning och i så fall på vilkavillkor. Sålunda förfogar han som varje ägare över sin egendom, men därtillkommer att han såsom upphovsman ensam avgör om verket skall få visas offentligti den mån det är fråga om verk som inte fidigare har gjorts tillgängligt förallmänheten. Konstnärens rått att kräva ersättning när de verk som hanfortfarande äger ställs ut offentligt har heller inte ifrågasatts i de förslagsom lagts fram i denna fråga. Detta är, finner jag, själva kärnfrågan idiskussionen om utställningsersättning. Om man beaktar den rättsligabakgrunden kan man enligt min mening bara komma till en slutsats vad gällerbetalningsansvaret. Kravet på ersättning skall riktas till den som anordnarutställningen.