bet · GA01JoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — Som ovan framhållits gäller tillståndstvång föravverkningar i svärföryngrad skog även när avverkningen endast gäller uthuggningav gata för vägbyggnation. bedömningar i vägfrägan skallsamordnas med bedömningar i tillståndsfrågan. Enligt utskottets mening bördärvid även prövas om den planerade vägen uppfyller motsvarande villkor som gällerenligt 18 § stödförordningen och de villkor som bör ställas av hänsyn tillnaturvårdens m.fl. intressen enligt skogsvårdslagen. Det torde åvila regeringenatt föranstalta om erforderliga regler härför. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motion Jo308 såvitt nu är i fråga bör som sin mening geregeringen till känna. Med det anförda torde även yrkande 2 i motion Jo312 ochyrkande 5 i motion Jo837 vara till väsentlig del tillgodosedda. De påfordrarsåledes icke någon ytterligare åtgärd. 1. att med bifall till regeringens förslag ochmed avslag på motionerna 1986/87:Jo302 yrkande 3, 1986/87:Jo303, 1986/ 87:Jo307 yrkande 5, 1986/87:Jo312 yrkande 1 dels medger att under /88 statsbidrag beviljas med sammanlagt högst . till byggande av skogsvägar, dels till Stöd tid byggande -'° avskogsvägar för /88 anvisar ett förslagsanslag av JoU1986/87:16 , 2. beträffandeskogsbilvägarna i att avslår motion 1986/87:Jo304, 3. beträffandetransportvägar i att avslår motion 1986/87;Jo313, 4. beträffandeprövning av byggande av skogsvägar a) att riksdagenmed anledning av motion 1986/87;Jo308 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, b) att riksdagenlämnar motion 1986/87;Jo312 yrkande 2 utan ytterligare åtgärd, 5. beträffandevägar ovan skogsodlingsgränsen attriksdagen lämnar motion 1986/87;Jo837 yrkande 5 utan ytterligare åtgärd. Bidrag till trygghetsförsäkring för skogsbrukare Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt D 9(s. 45) och hemställer att till Bidrag tid trygghetsförsäkring förskogsbrukare för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Regeringen har under punkt E 1 (s.46-47) föreslagit att till för /88anvisa ett förslagsanslag av . Mofion 1986/87;Jo417 av m. fl. (fp),vari yrkas såvitt nu är i fråga (yrkande 4) att för fiskaresyrkesutbildning till anslår . är central förvaltningsmyndighet förfrågor om fiskerinäringen, fritidsfisket och fiskevården, i den män sådanaärenden inte ankommer på någon annan myndighet. Styrelsen är chefsmyndighetför fiskenämnderna. Det åligger styrelsen särskilt att leda de statliga åtgärdernaför att främja fiskenäringen, fritidsfisket och fiskevården. I propositionen föreslår regeringen att anslaget fillfiskeristyrelsen beräk nas med utgångspunkt i huvudförslag med en total real minskning av utgifterna om med fördelningen 2, 2 och för 39 första,andra resp. tredje budgetåret. Det innebär att utgifterna minskas ge- JoU1986/87:16 nom i första hand pensionsavgångar och rafionaliseringsverksamhet. I motion Jo417 yrkar m. fl. (fp) attanslaget för fiskares yrkesutbildning höjs med . Motionärernaframhåller att behovet av kursverksamhet för yrkesfiskarna är stort och att deanslagna medlen varit i stort sett oförändrade under , vilketmedfört att denna för yrkesfiskarna mycket viktiga utbildningsform har måstskäras ned. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag. Inuvarande budgetsituation medges inget utrymme för den av motionärerna önskadeanslagshöjningen. Utskottet tillstyrker således propositionen och avstyrkermotionen såvitt nu är i fråga (yrkande 4). att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1986/87:Jo417 yrkande 4 till Fiskerbtyreben för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av . Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt E 2(s. 47) och hemställer att till Fiskenämnderna för /88anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkt E 3 (s. 48) föreslagitriksdagen att till Främjande av fiskerinäringen för /88 anvisaett reservationsanslag av . Motion 1986/87;Jo406 av m. fl. (c), variyrkas att begär att regeringen framlägger förslag om åtgärder för attge yrkesfisket i särskilt ekonomiskt stöd. Motion 1986/87:Jo419 av och Karl-AndersPetersson (c), vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar hos regeringen hemställa om ett program för utveckling avfiskeresurserna i i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att riksdagenbeslutar att fill anslaget E 3. Åtgärder för fiskerinäringen, anvisa ett med 1milj. förhöjt belopp om . Regeringen föreslår att anslaget förs upp med 2 239 000kr., vilket innebär en anslagshöjning med . I motionJo419 av och () framhålls 40 att fisketär en näring med stor potenfial. Mofionärerna föreslär ett samlat JoU1986/87:16 program för att utveckla som naturresurs. Ett sådantprogram borde baseras på tre huvudområden; miljöåtgärder, beståndsvård och ut-.sättningar (yrkande 1). Som en första åtgärd bör anslag förfiskevårdande åtgärder räknas upp med 1 milj. kr. (yrkande 2). Utskottet instämmer i de synpunkter som framförs imotionen om att bör ses som en naturresurs vilken bör värdas. Sedanriksdagen riktat ett uttalande till regeringen om behovet avforskning och snabba åtgärder i syfte att förbättra miljön i Östersjöområdetoch övriga havsområden (JoU 1985/86:17, rskr. 247) har också regeringen iaugusti 1986 tillsatt en aktionsgrupp mot havsföroreningar. Akfionsgruppen harfått fill uppgift att kartlägga de allvarliga problem som uppstått i havsmiljönoch framför allt att skyndsamt få fram ett samlat åtgärdsprogram mot havsföroreningar.Akfionsgruppen siktar på att framlägga en rapport före halvårsskiftet.Därigenom kommer enligt utskottets mening mofipnärernas syfte att i väsentligmån tillgodoses. Utskottet är icke berett att tillstyrka förslaget omanslagshöjning. Regeringens förslag om anslag är i huvudsak grundat påfiskeristyrelsens äskanden och biträds av utskottet. Motionen avstyrks således. I mofion Jo406 av m. fl. (c) begärs åtgärderför att ge yrkesfisket i särskilt ekonomiskt stöd. Enligtmotionärerna vore det angeläget att ett särskilt regionalpolitiskt motiveratstöd ges fill fiskerinäringen i , efter förebild av det s. k.Norrlandsstödet till jordbruket. En mofion med samma innebörd avslogs avriksdagen (JoU 1985/86:13, p. Utskottet gjorde därvid en genomgång av debidragsmöjligheter som står fill buds för Norrlandsfisket. Därav framgick attNorrlandsfisket tillgodogörs endast en mycket liten del av det stöd som lämnasi enlighet med förordningen (1985:439) om stafiigt stöd till fiskerinäringen.Sedermera har, i samband med behandlingen av fiskets prisfrågor, särskildamedel avsatts dels till fraktstöd för foderfisk, där ett särskilt fillägg gårtill Norrlandsfisket, dels och framför allt ett frakttillägg, fr. o. m. nästabudgetår benämnt pristillägg, för konsumfionsfisk till fiskare bosatta i och norr därom. Sistnämnda tillägg utgår med /kg eller - förinnevarande budgetår - sammanlagt högst 1 milj. kr. har efteröverläggningar med parterna föreslagit att begränsningen till högst 1 milj. kr.tas bort fr. o. m. . Enligt uppgift från torde skälet till attNorrlandsfisket i blott liten mån kommit i åtnjutande av stöd enligtstödförordningen hgga framför allt i låg investeringsbenägenhet hos berördafiskare. Utskottet är med hänvisning härfill och till vad som i övrigt anförtsicke berett att förorda någon ytterligare åtgärd med anledning avmofionen. 1. beträffande program/ör att avslårmofion 1986/87:Jo419 yrkande 1, 2. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag JoU 1986/87:16 på motion 1986/87: Jo419 yrkande 2 till Främjande av fiskerinäringen för /88anvisar ett reservationsanslag av , 3. beträffandestöd åt Norrlandsfisket att avslår motion 1986/87;Jo406. Bidrag till fiskehamnar m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna E 4-E 6 (s. 48-50) ochhemställer 1. att medger att /88 statsbidrag beviljas fill fiskehamnar m. m. med sammanlagthögst , 2. att till Bidrag tillFiskehamnar m. m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 3. att tillIsbrytarhjälp åt fiskarbefolkningen för /88 anvisar ettförslagsanslag av , 4. att medger att /88 statsbidrag beviljas till fiskets rationalisering medsammanlagt högst , 5. att till Bidrag ullfiskets rationalisering m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Regeringenhar under punkt E 7 (s. 50-51) föreslagit att fill Lån fillfiskerinäringen för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Mofion1986/87:Jo401 av och (), vari yrkas attriksdagen beslutar anslå 50 milj. kr. fill fiskerilån för budgetåret 1987/88. Motion1986/87:Jo410 av och (), vari yrkas att riksdagentill Lån till fiskerinäringen för /88 anslår 15 milj. kr, utövervad regeringen har föreslagit. Motion1986/87:Jo414 av i m. fl. (m), vari yrkas sävitt nu är ifråga (yrkande 3), att beslutar att fill anslaget E 7 Lån tillfiskerinäringen anslå . Motion1986/87:Jo417 av m. fl. (fp), vari yrkas såvitt nu är i fråga(yrkande 3) att till Lån till fiskerinäringen för /88anslår 15 milj. kr. utöver regeringens förslag. Mofion1986/87;Jo418 av och pösta (), vari yr kas såvitt nu är i fråga (yrkandena 1 och 2), 42 1. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna beho- JoU 1986/87:16vet av ökade resurser till fiskerinäringen, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförsom etablering av en beredningsindustri i för fisk från ochen distributionskedja för fiskprodukter och för färsk fisk. Mofion 1986/87;Jo420 av och (), vari yrkas att hos regeringen begär att anslaget underpunkt E 7. Lån till fiskerinäringen förstärks med 15 milj. kr. till 50 milj.kr. Mofion 1986/87:Jo421 av (), vari yrkas attriksdagen beslutar att fill Lån fill fiskerinäringen för /88anvisa ett reservationsanslag av . Från anslaget beviljas fiskerilån och fiskberedningslänenligt förordningen (1985:439) om statligt stöd till yrkesfisket m. m.Regeringen beräknar för nästa budgetår oförändrat 25 milj. kr. för fiskerilånoch 10 milj. kr. Regeringen bör kunna jämkafördelningen mellan de båda ändamålen. Sammanlagt bör anslaget enligtproposifionen föras upp med 35 milj. kr. I motionerna Jo401 (c), Jo410 (fp), Jo414 (m) yrkande 3, Jo417(fp) yrkande 3, Jo418 (c) yrkande 1, Jo 420 (c) och Jo421 (c) yrkas på enuppräkning av anslaget med 15 milj. kr. fill 50 milj. kr. Som motiveringanförs att med sina långa kuster och tillgång på fiskevatten har behovav en utökning och modernisering av fiskeflottan. Lönsamheten i fisket medgerinte att investeringar och kostnadskrävande renoveringar görs. För att underlättastora investeringar har fiskerilån och fiskberedningslän på förmånligavillkor kunnat erhållas. Kostnaderna har ökat kraftigt och lånebeloppet harinte räknats upp . En effekt av att anslaget är för lågt har blivitatt lån till begagnade fartyg kommer i andra hand. Möjligheten att använda destatliga fiskerilånen i äldre båtar är liten, vilket särskilt drabbar ungdomarsom vill starta fiskeföretag. Utskottet finner de skäl som anförs av motionärerna för enhöjning av anslaget övertygande. bör således med anledning avmotionerna anslå sammanlagt 50 milj. kr. till lån till fiskerinäringen. Vidfördelningen av lånen bör de möjligheter som finns att ge fiskerilån till inköpav äldre fartyg i gott skick beaktas, med iakttagande av de villkor som gällerenligt stödförordningen. Som föreslagits i propositionen bör regeringen kunnajämka fördelningen mellan de båda ändamålen fiskerilån och fiskberedningslän. I motion Jo418 (c) yrkas även att uttalar att enberedningsindustri uppbyggd på råvaror från etableras i Västervikmed statlig medverkan och att en distributionskedja för fiskets produkter ochför färsk fisk byggs upp med centrum vid sydostkusten (yrkande 2). Enligt utskottets uppfattning bör i dettasammanhang icke göra något uttalande om en specificerad regionalpolitisk satsning av det slag som förordas i mofionen. Motionsyrkandet avstyrks således. Hemställan JoU 1986/87:16 1. att med anledning avregeringens förslag och med bifall fill mofionerna 1986/87:Jo410, 1986/87:.Jo414yrkande 3, 1986/87:Jo417 yrkande 3,1986/87:Jo420 och 1986/87:Jo421 samt medanledning av mofionerna 1986/87:Jo401 och 1986/87:Jo418 yrkande 1 till Lån tiUfiskerinäringen för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffandeberedningsindustri i att avslårmofion 1986/87:Jo418 yrkande 2. Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tillfiske m. fl. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna E 8-E 10 (s. 51-52) och hemställer 1. att till Täckande avförluster vid statlig kreditgaranti till fiske för /88 anvisarett förslagsanslag av , 2. att fillPrisreglerande åtgärder på fiskets område för /88 anvisar ett förslagsanslagav , 3. att till Ersättningför intrång i enskild fiskerätt m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Bidrag till fiskevård m. m. Regeringenhar under punkt EU (s. 52) föreslagit att fill Bidrag till fiskevårdm. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av . Mofion1986/87:Jo417 av Kersfin Gellerman m. fl. (fp), vari yrkas såvitt nu är i fråga(yrkande 5) att till fiskevårdsåtgärder anslår . Regeringenföreslår att anslaget för nästa budgetår räknas upp med . Enligtmotion Jo417 (fp) bör försämringen av fiskevården ej få fortsätta. Motionärerna föreslår att anslaget ökas med . i förhållande fill re geringens förslag (yrkande 5). Utskottetfinner förslaget i proposifionen väl avvägt och är icke berett att tillstyrka motionärernas förslag om anslagshöjning. attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på mofion 1986/87;Jo417 yrkande 5 fill fiirfrag fl///w;tev(!/-d/n. m. för 44 /88 anvisarett reservationsanslag av . m. JoU 1986/87:16 Regeringen har under punkt F1 (s. 53-54) föreslagitriksdagen att fill för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Mofion 1986/87:Jo515 av m. fl. (fp), variyrkas med hänvisning fill vad som anförts i motion 1986/87:L712 att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättresamordning angående kostinformation och andra näringsfrågor. Motion 1986/87:Jo523 av och (), vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill kännabehovet av förstärkt samhälleligt ansvar och ökade insatser inom områdetvattenförsörjning och vattenkvalitet. Motion 1986/87:Jo538 av () och IvarVirgin (m), vari yrkas att som sin mening ger regeringen fill kännabehovet av ökade resurser för forskning, rådgivning och fillsyn avseendedricksvatten i enlighet med motionen. är central förvaltningsmyndighetför livsmedelsfrågor.Till verkets förvaltningsområde hör ävenbesiktningsveterinärorganisa-, tionen. Regeringen föreslår en planenlig realminskning av utgifterna för /88 enligt det treåriga huvudförslagsom fastlades inför /87. Jordbruksministern bedömer att dettakan genomföras genom rationaliseringar. Regeringen föreslår ett anslag av . Utskottethar ingen erinran mot regeringens förslag. Det tillstyrks således. Utskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang tillbehandling ta upp några motioner om myndighetssamarbetet resp.dricksvattenkontrollen. I motion Jo515 yrkar m. fl. (fp), medhänvisning till sin motion om konsumentpolitiken (L712), att gör ettuttalande om bättre samordning angående kostinformation och andranäringsfrågor. Enligt motionen är informafionsinsatserna från de statligaorganen splittrade när det gäller närings- och kostfrågor. En bättre samordningmellan och livsmedelsverket och ikonsumentpolifiskt inriktade verksamheter skulle förhindra att viktigakonsumentfrågor som t. ex. en adekvat datummärkning faller mellan borden, ansermotionärerna. Utskottet delar icke motionärernas uppfattning attsamordningen mellan de tre centrala myndigheterna på området skulle vara bristfällig. Tvärtom genomför de berörda verken enligt vad utskottet inhämtat sin verksamhet i gott samarbete, såväl på ledningsplanet, genom att resp. verkschefer är leda möter i de övriga verkens styrelser, som på olika handläggarnivåer. mationsområdetkan som exempel framhållas att och statens JoU 1986/87:16livsmedelsverk gav ut boken , motion och hälsa, vari ensammanfattning ges av dagens kunskaper på ämnesområdet för boken.Livsmedelsverket och har även inrättat en gemensam expertgruppför kost-, närings- och livsmedelsfrågor. Någon anledning för att tainifiafiv i enlighet med motionärernas förslag föreligger således icke. I mofionerna Jo523 av och () och Jo538 av () och () yrkas påtillkännagivanden om ökade insatser inom området dricksvattenförsörjning ochvattenkvalitet. Med utgångspunkt i några uppmärksammade fall av förorenadedricksvattensystem och med hänvisning fill att många enskilda brunnar visatsig innehålla defekt dricksvatten hävdar motionärerna att dét finns ett stortbehov av rådgivning och information på området. bör ges bättre resurser för sinrådgivning och tillsyn. Även insamlingen och dokumentationen av data inomvattenområdet bör tillgodoses genom ökade insatser från samhällets sida. Fråganom en auktorisation av brunnsborrare bör övervägas. Utskottetfår med anledning av motionerna framhålla följande. övertog 1983 roll somcentralt ansvarig myndighet när det gäller dricksvatten. övertoglivsmedelsverket från statens miljömedicinska laboratorium rollen somcentrallaboratorium för dricksvattenfrågor, i vissa delar tillsammans medstatens bakteriologiska laboratorium, SBL, som har huvudansvaret för denepidemiologiska övervakningen och undersökningen av vattenburna smittor.Därvid har livsmedelsverket bl. a. att utarbeta normer och metoder för övrigalaboratoriers arbete, att öva fillsyn över och rådgivning till andralaboratorier och utbilda viss laboratoriepersonal samt att i övrigt bistålaboratorier i frågor som rör undersökning av dricksvatten. Verket har vidaregenom de allmänna bemyn-digandena i livsmedelslagen (1971:511) befogenhet attutfärda föreskrifter om dricksvatten. har, med dessabemyndiganden som grund, utfärdat en särskild kungörelse (SLVFS 1983:12) omdricksvatten m. m. a. genom dessa föreskrifter har verket sökt samordnakvalitetskrav, provtagning, laboratorieundersökning och liknande frågor somrör vatten. För dricksvattenkontrollen gäller dåvarandemedicinalstyrelsens meddelanden om bakteriologiska resp.fysikalisk-kemiska vattenundersökningar. har utarbetatförslag till nya föreskrifter och allmänna råd om provtagnings- ochundersökningsmetoder samt allmänna råd för bedömning av dricksvatten, m.m.Dessa remissbehandlas . rekommenderar där en ivissa fall utökad provtagningsfrekvens. har det centrala myndighetsansvaretför skyddet av vattentäkter. Pä det regionala planet har enligtlivsmedelslagstiftningeri en samordnande uppgift för tillsynen inom länet. För skydd av vattentäkter och frågor som rör vattenresurser i stort har mer direkta uppgifter, enligt 19 kap. vattenlagen. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna i kommunerna har detlokala tillsyns- JoU 1986/87:16 ansvaret för dricksvattenanläggningarnasutformning och skötsel, för själva driften av anläggningarna och för kvalitetenhos det producerade dricksvattnet. Nämnderna har därvid att tillämpalivsmedelsverkets regler om dricksvattenkvalitet. De kommunala vattenverken är medlemmar i vatten-och avloppsverksföreningen (VAV). VAV ger ut en matrikel över de vattenverksom drivs av de kommunala vattenverken i landet (1 918 stycken 1985). Som allmänna vattenverk räknas enligt lagen (1970:244) omallmänna vatten- och avloppsanläggningar dels kommunala anläggningar, delsäven anläggningar som drivs av annan men förklarats som allmänna avlänsstyrelsen. Sistnämnda anläggningar omfattas inte av VAV-registren och inteheller andra anläggningar för vilka miljö- och hälsoskyddsnämnden förordnat attprovtagning skall ske. Som exempel på andra myndigheter som bedriver verksamhetberörande dricksvattenområdet kan nämnas Geologiska Undersökning(SGU), som utför fortlöpande mätningar av grundvattentillgängeri i landet. SGUhar även ett brunnsarkiv, där uppgifter samlas om bl. a. vattenkvaliteten iborrade brunnar. Enligt vad utskottet erfarit har man inom Svenskabrunnsborrares branschorganisation tagit vissa initiativ om bl. a.normer för utformningen av brunnar liksom beträffande frågan om eventuellauktorisering av brunnsborrare. I genomsnitt inträffar enligt SBL:s statistik ettstörre utbrott av förgiftningsfall orsakat av dricksvattnet i - och harså gjort . I samband med WHO:s "vattendecennium"1980-1990 har ett projekt och hälsa genomförts i samarbetemellan naturvärdsverket, livsmedelsverket, statens bakteriologiskalaboratorium m. fl. Det har därvid framgått att skadliga vattenföroreningarförekommer betydligt oftare än vad man trott. har ett trettiotal utbrott av vattenföroreningar somorsakat tarmkatarrer av någon omfattning redovisats. Man skiljer därvid på minst tre huvudtyper avvattenföroreningar. Ett aktuellt exempel på den första typen förekommer iVäxjö, där en svårutrotad bakterieflora spritt sig i stadens vattenledningsnätutan att dock i vart fall ha orsakat riågra allvarligare sjukdomsfall.En andra huvudtyp exemplifieras av sådana utbrott som inträffat iSalen, och där avloppsvatten trängt in i friskvattensystemet,med akuta epidemier som följd. Ett tredje slag förekommer, där samma sjö kanvara både dricksvattenreservoar och recipient för avloppet. har med anledning av att fleraförgiftningsepidemier utbrutit i encirkulärskrivelse till länsstyrelser och hälso- och miljöskyddsnämnder begärtundersökning av befintliga vattenanläggningar för att klargöra om det finnsrisk för att avloppsvatten kan tränga in i anläggningen. Myndigheterna skall enligtskrivelsen vidta erforderliga åtgärder för att eliminera föroreningsriskersamt avge rapport till livsmedelsverket. För egendel får utskottet anföra följande. JoU 1986/87:16 Dricksvatten är ett av våra vikfigaste livsmedel. Dethåller i allmänhet god kvalitet i . Som framgår av den lämnadeöversikten förekommer det dock flera utbrott av tarmkatarrepidemierorsakade av defekt dricksvatten. I många fall kan enskilda brunnar haett ofillfredsställande vatten. I första hand ligger ansvaret fördricksvattenkontrollen på de kommunala hälso- och miljöskyddsnämnderha.Livsmedelsverket har som central tillsynsmyndighet på området ett särskiltansvar för hur dricksvattenkontrollen utförs och vilka normer som skallföljas. följer noga utvecklingen och har med anledning avinträffade utbrott av förgiftningsepidemier föranstaltat om en undersökningrörande dricksvattenförsörjningens fillstånd i landets olika delar. Utskottetutgår från att verket och övriga berörda myndigheter vidtar de åtgärder somkan befinnas nödvändiga som ett resultat av den utredning som pågår samt attäven problematiken med vattenförsörjningen från enskilda brunnaruppmärksammas. Något särskilt initiativ från sida med anledning avmotionerna ter sig mot den bakgrunden icke påkallat. 1. att riksdagentill för /88 anvisar ett förslagsanslagav , 2. beträffandesamordning mellan verken att avslår motion 1986/87:Jo515, attriksdagen avslår motionerna 1986/87;Jo523 och 1986/87:Jo538. Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m. Utskottet fillstyrker regeringens förslag under punkternaF 2-F 7 (s. 54-58) och hemställer 1. att riksdagentill Täckande av vissa kostnader för köttbesiktning m. m. för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att riksdagentill : Uppdragsverksamhet för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag'av , 3. att riksdagentill Bidrag till statens veterinärmedicinska anstalt för /88anvisar ett reservationsanslag av , 4. att riksdagentill Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m. m. för /88anvisar ett förslagsanslag av , 5. attriksdagen till Statens utsädeskontroll: Uppdragsverksamhet för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , 40 6. att till Bidrag till statensutsädeskontroll för /88 anvisar ett reservationsanslag . 29.Bekämpande av växtsjukdomar JoU 1986/87:16 Regeringen har under punkt F 8 (s. 58-59) föreslagitriksdagen att fill Bekämpande av växtsjukdomar för /88 anvisaett förslagsanslag av . Motion 1986/87:Jo505 av m. fl. (m), vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad i mofionen anförtsom regler för kostnadsfördelning vid bekämpning av holländsk almsjuka.