bet · GA01NU34 · 1986-12-31 00:00:00 — har inkommit till regeringenmed förslag om förändring av och regeringens styrning av verket tillmålstyrning, m. m. Målstyrning innebär allmänt sett att uppdragsgivaren angerönskat resultat av verksarhheten utan att precisera med vilka medel dettaresultat skall uppnås. a. att mål för verketskall fastställas enligt rullande treårsplaner för investeringar och ekonomisktresultat. I propositionen anförs (s. 3) att regeringen inte är beredd att nu taupp frågan om målstyrning utan avser att återkomma till den vid ett senaretillfälle. Den ekonomiska styrningen av vattenfallsverket sker förnärvarande genom krav på avkastning av det disponerade statskapitalet.Avkastningen motsvarar statens utlåningsränta, som baseras på ett vägtmedelvärde av den långa obligationsräntan under de tre senaste kalenderåren.Räntan fastställs genom årliga beslut. Härutöver har krav uppställts påinleverans av ytterligare medel. infordrades t. ex. 600 milj. kr.av balanserade vinstmedel och lagerreservsmedel. Förutom att lämna direktavkastning har vattenfallsverket åläggande att göra avskrivningar pååteran-skaffningsvärdet på anläggningar. De samlade avskrivningsmedlen motsvararamorteringarna på statskapitalet. I en motion som har väckts med anledning av propositionenberörs statens vattenfallsverks organisation. Här behandlas också två motionerfrån allmänna motionstiden som gäller detta ämne. I motion 1986/87:N153 (m) begärs förslag av regeringentill en förändrad ställning för i enlighet med vad somanförs i mofionen. Det nuvarande systemet med ekonomisk styrning avvattenfallsverket är behäftat med en rad brister, anför motionärerna. De hävdaratt möjligheterna för regeringen och att bedöma verkets äskanden ärsmå, och likaså politikernas och departementstjänstemännens möjligheter attstyra verkets investeringsbeslut. Motionärerna erinrar om tidigare framfördaförslag om att vattenfallsverkets investeringar inte skall inkluderas istatsbudgeten. De ser inte någon anledning för regeringen att i särskildordning använda vattenfallsverket som ett energipolitiskt instrument. Regeringenuppmanas att låta utreda formerna för vattenfallsver- 27 Motionärerna ser flera fördelar i att verket omvandlas till NU1986/87:34 aktiebolag. När så har skett bör delar av verksamheten elleraktiekapitalet kunna säljas till privata intressenter. Den nyaorganisationsformen föreslås utformas så att den skapar förutsättningar för enframtida utförsäljning av delar av vattenfallsverket. I motion 1986/87:N537 (c) begärs förslag av regeringen omen uppdelning av vattenfallsverket och försäljning av vattenkraftsaktier.Verket skulle delas upp i fyra bolag, nämligen - ett bolag förproduktion av vattenkraft och vindkraft samt för distribution och försäljning,exkl. drift av stamlinjenätet (VIVA-bolaget), - ett bolag förkärnkraftsproduktion och övrig bränslebaserad kraftproduktion, inkl. drift avstamlinjenätet (KÄRNSTAM-bolaget), - ett bolag förvärme- och kraftvärmeproduktion (VÄRME-bolaget), - ett bolag för forsknings- ochutvecklingsverksamhet (FOU-bolaget). Enligt motionen skulle bolagen ha olika ägarförhållanden. aktierskulle successivt dels introduceras på börsen, dels säljas som "folkaktier",varvid dock staten skulle kunna behålla en betydande aktiepost.KÄRNSTAM-bolaget skulle tills vidare vara helt statsägt, bl. a. för attavvecklingen av kärnkraften skall tryggas. VÄRME-bolaget skulle inledningsvisvara samägt av staten och nuvarande delägare i verksamheten, dvs. FOU-bolaget skulle ägas av staten och de tre övriga bolagen. Tvåhuvudsyften med motionens förslag anges. Dels skulle boskillnaden mellanförnyelsebar och bränslebaserad elproduktion skapa ett konkurrensförhållandesom främjar effektiviteten i produktionssystemet. Dels skulle försäljningen avaktier i - som antas ha ett totalt värde av -få gynnsamma statsfinansiella effekter, bl. a. genom att statens räntekostnaderskulle minskas. Mofionärerna säger sig eftersträva en bred överenskommelsei frågan och begränsar därför sitt krav rörande försäljning av aktier till attdet skall ske försäljning av av aktierna i ,motsvarande . Ytterligare ett önskemål i motionen är att regeringenskall låta utreda förutsättningarna för ett energiföretag i i syfte attregionen skall kunna få en rättmätig andel av vattenkraftens framtidaavkastning. Den tredje av de mofioner som nämndes inledningsvis,motion 1986/ 87:N511 (m, fp, c), tar sikte på en omlokalisering av statensvattenfallsverks huvudkontor eller delar därav till . Som framgår av den tidigare framställningen (s. 7 f.) harriksdagen på förslag av näringsutskottet avslagitmotionsyrkanden om försäljning av . Vidutskottsbehandlingen har företrädarna för de tre borgerliga partiernareserverat sig. företrädare har därutöver utvecklat sin syn pådenna fråga i särskilda yttranden. Utskottet vill först erinra om att under våren1987 tar ställning till proposition 1986/87:99 om ledning av den statliga förvaltningen. Till frågan om styrning av vattenfallsverket har regeringen vidare angett att den skall återkomma . Härtill skall fogas att näringsutskottet i vår kommer att behandla ett antal motioner om försäljning av statliga företag (NU 1986/87:41). har yttrat sig i ärendet (FiU 1986/87:2 y). Utskottet står fast vid sitt tidigare deklarerade bestämdaavståndstagande NU 1986/87:34 fill en utförsäljning av statens vattenkraftstillgångar,vare sig det sker genom en utbrytning och privatisering av allvattenkraftsproduktion hos vattenfallsverket eller genom avyttring av vissaobjekt. De påstådda gynnsamma statsfinansiella effekter som skulle följa av enutförsäljning av statlig egendom är som finansutskottet har anfört i huvudsakskenbara. Den energipolitiska effekten skulle i första hand bli en kraftighöjning av elprisnivån. Vidare innebär den organisatoriska uppdelning avvattenfallsverket som föreslås av centerparfiet allvarliga risker förstörningar i ett väl fungerande, integrerat system för produktion ochdistribution av kraft. Särskilt betänkligt ter sig motionärernas förslag motbakgrund av att den förestående avvecklingen av kärnkraften ställer stora krav påinsatser för bl. a. utveckling av ny elproduktionsteknik. Vattenfallsverketutgör den kanske viktigaste stafiiga resursen för ändamålet. I proposition 1986/87:99 om ledning av den statligaförvaltningen anförs (s. 108) beträffande statsmakternas styrning avaffärsverkskoncernerna att den i fortsättningen bor präglas av ökadlångsiktighet och koncentreras på fastställande av ekonomiska mål, servicemålm. Utskottet anser att det är en uppgift för vattenfallsverket ochregeringen att utforma förslag till lösningar som tillgodoser kraven på såvälaffärsmässighet som effektiv styrning från statsmakternas sida. Regeringen harsom nämnts också ställt i utsikt att återkomma med förslag rörande styrning avvattenfallsverket. Utskottet ser mot här angiven bakgrund inte någon anledningför att - såsom föreslås i motion 1986/87:N153 (m) - hos regeringenpåkalla en utredning om formerna för vattenfallsyerkets ställning. Motionenavstyrks alltså i denna del. Samma gäller motion 1986/87:N537 (c) i den del motionengäller förslag på uppdelning av vattenfallsverkets verksamhet och allmänna kravpå försäljning av vattenkraftsaktier. Av det förut sagda följer att utskottet avstyrker även detmer vittgående kravet i motion 1986/87:N537 (c) på att skall uttalasig för försäljning av en viss del av aktierna i vad motionärernabenämner VIVA-bolaget. I detta sammanhang behandlar utskottet också förslaget imotion 1986/ 87:N537 (c) om bildandet av ett särskilt energiföretag iNorrbotten. Genom det föreslagna företaget skulle i störreutsträckning än nu kunna få del av avkastningen från vattenkraften. Utskottet har (senast NU 1985/86:24s. 15) - med reservation av företrädare - avstyrkt yrkanden omenergiföretag i . Bl.a. har föreslagits att vattenfallsverketssamlade resurser i skulle utgöra grunden för energiföretaget.Riksdagen har följt utskottet och avslagit motionerna. I motiveringen för sittställningstagande har utskottet bl. a. erinrat om att kostnaderna för elenergiär betydligt lägre i än i de södra delarna av landet, vartill kommeratt energiskatten i de norra delarna av landet är lägre per kWh. Utskottet kan inte finna att det har tillkommit någraomständigheter som ger anledning att nu inta en annan ståndpunkt än tidigare i frågan om energiföretag i . Motion 1986/87:N537 (c) avstyrks alltså även i denna del. Inte heller anser utskottet att bör ta någotinitiativ beträffande NU 1986/87:34 lokaliseringen av vattenfallsverketshuvudkontor. Alltså avstyrks motion 1986/87:N511 (m, fp, c). kommun står inför en av de svårastesysselsättningskriser som har inträffat , anförs deti motion 1986/ 87:N538 (s). Rådande förhållanden motiverar särskilda insatser isyfte att hindra de problem som är i snabbt annalkande. I motionen görsjämförelser mellan två vattenkraftsprojekt, nämligen dels Fatsjö, dels Vojmå.En samlad bedömning ger klart vid handen, anför motionärerna, att Fatsjökraftstation måste komma till utförande. Vojmå- och Fatsjöprojekten berör båda . Somhar redovisats tidigare (s. 9) föreslog vattenkraftberedningen attprojektet och inte skulle föras till planen förvattenkraftsutbyggnad. I huvudsak anfördes som motiv att iförhållande till innebär en mindre inverkan i naturen och haren bättre ekonomi. Efter förslag av regeringen blev detta också sedermerariksdagens beslut. i och kommunhar i skrivelse till regeringen förordat att regeringen återupptarbehandlingen av statens vattenfallsverks tidigare planer påvattenkraftsutbyggnad i . hade regeringen avslagit en ansökan avverket om utbyggnad av Fatsjö kraftverk. förklarade sigvattenfallsverket i en skrivelse till regeringen vara berett att genomförautbyggnaden om regeringen mot bakgrund av sysselsättningsläget i regionenmeddelar och verket erforderligt fillstånd. Vattenfallsverkethar räknat med att sysselsättningseffekten av kan bli 1 400årsverken fördelade . De nämnda framställningarna bereds iregeringskansliet. Utskottet anser med hänsyn till den beredning av frågansom pågår i - att det inte finns anledning för attnu göra något uttalande om . Om några nya omständigheter skullege anledning för regeringen att inta en ändrad inställning till detta projekträknar utskottet med att regeringen tar erforderliga initiativ. Utskottetavstyrker således motion 1986/87:N538 (s). Regeringen föreslår (s. 16) att anta förslagtill lag om upphävande av förordningen (1915:187) angående grunder förupplåtelse av vissa kronan tillhöriga och strömfall. Förordningensaknar numera aktualitet. Något arrendeavtal på vilken förordningen skullekunna tillämpas finns inte. Utskottet tillstyrker förslaget. Ett annat förslag i propositionen (s. 18) är att riksdagenskall medge regeringen att godkänna att vattenfallsverket medverkar till attkraftstationerna och annan egendom i och AB Grytforsenöverförs till samt avtalar om nödvändiga tillägg till nugällande Ett genomförande av förslaget innebär administrativa NU 1986/87:34fördelar. Även detta förslag tillstyrks. Vidare föreslås (s. 18) ett medgivande för regeringen attgodkänna att vattenfallsverket avyttrar aktier i och att verkettecknar nödvändiga avtal. Åtgärder till förmån för vattenkraftsproducerande regioner I fem motioner från allmänna motionstiden framförs förslagom åtgärder till förmån för landets vattenkraftsproducerande regioner. föreslår i motion 1986/87:N513 (c) att riksdagenskall uttala sig om vikten av att möjligheter öppnas att utnyttja vinsternafrån vattenkraften för regionalpolitiskt motiverade investeringar.Motionärerna önskar en utredning av möjligheterna att återföra vinsterna tillfrämst Norrlandslänen. I motion 1986/87:N532 (fp) föreslås att de län i Sverigesom genom vattenkraftsutbyggnad i älvarna producerar elkraft till folkhushålletskall ges en ekonomisk förstärkning. per producerad kWh skulleåterbetalas till de län varifrån den vattenproducerade elkraften kommer. Enligtden skiss som anges i motionen skulle en del av de pengar som återförs avsättastill en länsfond som skulle stå till förfogande för regionalainsatser. En fjärdedel av medlen skulle avsättas i en vattenkraftsfond. Kommunernaskulle få andelar i förhållande till den utbyggnad som har skett i resp.kommun. En fjärdedel av resurserna skulle fördelas på kommunerna efter derasbefolkningstal. Motionärerna begär att den tekniska konstruktionen av enordning enligt deras förslag skall utredas och att regeringen därefter skallåterkomma med förslag till i ärendet. I motion 1986/87:N549 (c) begärs förslag till hur entredjedel av energiskatten på den i stödområdena A och B producerade elkraftenskall kunna återföras till dessa regioner med syftet att stödja det lokala ochregionala näringslivet i iiiland. Det är angeläget att åtgärdersnarast kommer till stånd, anför motionären. Motion 1986/87:N531 (c) går ut på att skallbegära förslag av regeringen om en återbäring av elskatten till devattenkraftsproducerande länen. Återbäringen skulle uppgå till per kWhelström. Den skulle användas till att stimulera utvecklingen av alternativainhemska energikällor och främja näringsliv och sysselsättning i de berördalänen. I motion 1986/87:N504 (vpk) föreslås inrättande avregionala samhällsfon-der för stöd till olika investeringar ivattenkraftskommunerna. Fonderna skulle tillföras resurser genom attprodukfionsavgiften för elkraft från äldre vatterikraftverk höjs fill perkWh samt att avgiften vidgas till att omfatta samtliga vattenkraftverk. Tankenär att fonderna skulle avgränsas länsvis. av fondmedlen skulle direkttillföras de kommuner som berörs av kraftverksbyggen och regleringar. Förslagetom avgiftshöjning finns i motion 1986/87:Sk513 (vpk), som har hänvisats tillskatteutskottet. har tidigare avslagit motionsyrkanden liknandedem som refererats. Senast skedde det . Ett krav (c) på utredning och förslag om att en del av elkraftsproduktionens överskott skulle återföras till vattenkraftskommunerna avstyrktes av näringsutskottet (NU 1985/86:17 s. 52).Utskottet byggde sitt ställningstagande på att energiskatten på elkraft i NU 1986/87:34 de norradelarna av är lägre per kWh än i landets övriga delar. Dessutomfinns möjligheter enligt vattenlagen (1983:291) för kommuner och regioneratt få kompensation för de intrång som en vattenkraftsutbyggnad De medel som därmed ställdes till förfogande kunde användas till attfrämja näringslivet i berörda bygder. En motion (fp) innehöll krav på att eltarifferna skullesänkas i de fem nordligaste läneri. Utskottet erinrade om att detvarje år hade behandlat en liknande motion. Motionerna hargenomgående avstyrkts med hänvisning till att både priset och skatten påelkraft är lägre i de norra delarna av landet. Utskottet hänvisade på nytt tilldessa förhållanden och avstyrkte motionen. behandlade utskottet också en motion (vpk) ivilken föreslogs inrättande av regionala samhällsfonder för stöd till olikainvesteringar i vattenkraftskommunerna. Då påminde utskottet om att det åretinnan i ett yttrande till skatteutskottet (NU 1984/85:7 y) hade avstyrkt enföreslagen höjning av produktionsavgiften på vattenkraft och i konsekvensdärmed avstyrkt yrkanden om inrättande av regionala samhällsfonder (NU 1984/85:23 s. 38). Förslaget om avgiftshöjning avstyrktes då även av skatteutskottet.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottens förslag. var förraåret (NU 1985/86:17 s. 52) fortfarande av samma uppfattning. Motionen (vpk)avstyrktes med reservation av kommunisternas representant. Landshövdingen i har iskrivelse till regeringen (statsrådsberedningen) lämnat ettförslag om regionalt utvecklingskapital baserat på vattenkraftens avkastning.Förslaget grundas på rapporten en regionalutvecklingsresurs, som på initiativ av landshövdingen har utarbetats av enarbetsgrupp inom i . I förordet till rapporten sägs att arbetsgruppen harinspirerats av förhållandena i grannkommunerna i , vilka genom ensärskild skattelagstiftning får utdelning från vattenkraftverken. I korthetföreslås följande. Regionala medel skall tillskapas genom en omfördelning av endel av den skatt som utgår på vattenkraften i länet. Det gäller den skatt somsedan år 1983 utgår på elkraft genererad från vattenkraftverk tagna 1978. Skatten gäller i huvudsak kraftverk i det norrländska inlandet.Den särskilda skatten på sådana äldre kraftverk i uppgår åriigentill ca 200 milj. kr. Det föreslås att dessa skattemedel skall tillföras länetunder en försöksperiod . Medlen skall utnyttjas för utveckling avnäringslivet genom tillförsel av riskkapital och genom investeringar iinfrastruktur. Medlen skall fördelas på en länsfond och åtta kommunfonder, varoch en med en särskild styrelse. Utskottet vill återigen peka på att energiskatten påelkraft i de norra delarna av är per kWh lägre än i landets övriga delar. Dessutom finns möjligheter enligt vattenlagen (1983:291) för kommuner och regioner att få kompensafion för de intrång som en vattenkraftsutbyggnad för med sig. Vissaförmåner finns sålunda redan för vattenkraftsproducerande kom- NU1986/87:34 muner. har föreslagit (AU1986/87:13) en parlamentarisk utredning om regionalpolitiken. Näringsutskotteträknar med att en sådan utredning kommer till stånd. Frågan om vattenkraftskommunernai utökad omfattning skulle kunna komma i åtnjutande av de vinster somvattenkraften ger bör prövas i denna utredning. Vad utskottet här har anfört bör ge regeringentill känna som sin mening. Därmed fillgodoses delvis önskemål i här behandlademotioner. Stöd till omställning av energisystemet I detta avsnitt behandlar utskottet tre motioner frånallmänna motionstiden som gäller statligt stöd inom energiområdet. Enredogörelse för stödåtgärder inom energiområdet har lämnats idet föregående (s. 10 f.). -Av den redogörelsen framgår också vissa uttalandenav miljö- och energiminister i interpellationsdebatter rörandedessa frågor. I mofion 1986/87:N524 (c) begärs att påtilläggsbudget IIför /87skall anvisa 100 milj. kr. för en förlängning av stödet fill solenergi- ochbiobränsleanläggningar samt till små vattenkraftverk. Mofionärerna är missnöjda med att regeringen inte haråterkommit till med några nya förslag i enlighet med vad riksdagenuttalade i samband med höjningen av energiskatten. Att regeringengenom en oerhört hård prioritering inom anslaget för teknikutveckling sett tillatt 10 milj. kr. kommer att stå till förfogande för solvärme under år 1987innebär inga nya resurser utan bara att annan angelägen teknikutveckling fårstå fillbaka, anförs det. I mofion 1986/87:N518 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om vad i motionen anförs om åtgärder för att underlätta utbyggnad ochrestaurering av mini- och mikrokraftverk. De åtgärder som föreslås gälleransökningsförfarande, finansieringssystem och skatteregler. Motion 1986/87:N510 (c) tar sikte på ett fortsatt stödtill industriverkets rådgivning i energihushållning till små och medelstoraföretag. Motionärerna föreslår regeringen att i tilläggsproposition föreläggariksdagen ett förslag om erforderligt anslag för ändamålet. Ifrågavarande anslag (Utbildning och rådgivning för attspara energi) upphör vid utgången av detta budgetår i enlighet med detenergipolitiska beslutet (prop. 1984/85:120, NU 1984/85:30). Avsiktenär att energirådgivningen vid utvecklingsfonderna skall integreras medfondernas övriga rådgivning. Inför avvecklingen har statens energiverk påregeringens uppdrag utarbetat bl. a. förslag till en sådan integrering (prop.1985/86:100 bil. 14 s. 115). har för /87fått 4 milj. kr. över statsbudgeten bl. a. för insatser i syfte att säkerställaett fortsatt energibesparingsarbete i små och medelstora företag utan fortsattstatligt stöd. Utskottet konstaterar att betydande statliga insatser hargjorts på energi området . Omställningen av energisystemet har gått snabbt. Detta kan förklaras av dels de stödinsatser som har gjorts, dels marknadsför- ,-, 3 1986/87 17saml. hållandena.Enligt gällande riktlinjer för energipolitiken skall omställningen NU1986/87:34 och förnyelsen av energisystemet fortsätta. En central frågahärvidlag är vilka konsekvenser för den svenska energipolitiken som blirföljden av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Som framgår av den tidigarerefererade interpellationsdebatten har statsrådet sig i denna fråga. Om de diskussioner om energipolitiken som harförevarit påvisar ett behov av ändrade stödformer, är det, anförde hon,naturligt att regeringen återkommer till med denna fråga under våren1987. Utskottet vill understryka det nära samband som finns mellanstrategin för kärnkraftsavvecklingen och olika åtgärder för att i övrigt verkaför en omställning av energisystemet. Det är följaktligen naturligt attbehandla dessa frågor i ett sammanhang. är det av vikt att förnyelsenav energisystemet kan ske utan avbrott. Mot bakgrund av vad här har anförts finner utskottetanledning räkna med att regeringen om så bedöms erforderligt tar initiativ tillåtgärder för att säkerställa energisystemets förnyelse. Det finns därför inteskäl för att fatta beslut om en sådan medelstilldelning för dettaändamål som föreslås i motion 1986/87:N524 (c). Utskottet avstyrker såledesdenna motion. Inte heller anser utskottet att det är aktuellt att anvisaytterligare medel för sådan rådgivningsverksamhet som berörs i motion1986/87:N510 (c). Även denna motion avstyrks. Något särskilt uttalande av med anledning avmotion 1986/ 87:N518 (s) finner utskottet inte heller vara påkallat.Förutsättningarna för de små vattenkraftverken följs av regeringen och statensenergiverk. Frågor av den art som berörs i motionen torde kunna uppmärksammas idet sammanhanget. Kärnsäkerhet och beredskap för kärnkraftsolyckor De säkerhetsfrågor på kärnkraftens område som finns attbehandla här gäller statens kärnkraftinspektions verksamhet, kärnkraftverkenssårbarhet från säkerhetssynpunkt och beredskapsplaner för en storkärnkraftsolycka. är tillsynsmyndighet ikärnsäkerhetsfrågor. Dess verksamhet finansieras genom avgifter. Förinspektionens förvaltningskostnader föreslår regeringen därför endast ettformellt anslag av . Utskottet tillstyrker propositionen på denna punkt. För inspektionens kärnsäkerhetsforskning begärs likaså ettanslag med det formella beloppet . Även denna verksamhet finansierasgenom avgifter. Utskottet tillstyrker propositionen också på denna punkt. I motion 1986/87:N514 (c) begärs att regeringen skallutarbeta förslag till ersättningsregler för polisbevakning av kärnkraftverk. Bevakning av kärn kraftverk liksom handläggning av kärnkraftsfrågor tillhör den typ av polisinsats för vilken en avgift bör kunna tas ut, anför motionärerna. Motionärerna föreslår också att en tjänst som polisintendent skall inrättas i vart och ett av de fyra polisdistrikt som har ett kärnkraftverk inom sitt område, nämligen Tierps, , och polisdistrikt. Kostnaderna sägs böra belasta kraftbolagen. Motsvarande krav ställs i mofion 1986/87:N533 (c). har på förslag av näringsutskottet flera gångerfidigare avslagit NU 1986/87:34 motionsyrkanden av liknande innebörd somde i motionerna 1986/87:N514 (c) och 1986/87:N533 (c). yttradesig justitieutskottet (JuU 1983/84:1 y) till näringsutskottet (NU 1983/84:30s. 49 f.) i fiågan. uttryckte uppfattningen att det intefanns utrymme för att införa ett särskilt kostnadsansvar för polisens uppgiftermed anknytning till just kärnkraftverk. kom till sammaslutsats. och kommunisternas företrädare inäringsutskottet reserverade sig. De gick därmed på samma linje somcenterpartiets representanter i justitieutskottet. Året därpå fann utskottet inte skäl att ändra sittställningstagande när ett liknande motionsyrkande behandlades (NU 1984/85:30 s.55). Företrädarna för samma partier som tidigare reserverade sig. Utskottet finner inte skäl för att det skulle införas ensärskild finansiering av kostnader för polisens bevakningsuppgifter medanknytning till kärnkraftverk. Inte heller finner utskottet skäl för riksdagenatt begära förslag om sådana nya polistjänster som motionärerna föreslår.Utskottet avstyrker sålunda mofionerna 1986/87:N514 (c) och 1986/87:N533 (c).