bet · GA01NU32 · 1986-12-31 00:00:00 — om mineralpolitik (prop. 1986/87:74 delvis, prop.1986/87:100 delvis) NU 1986/87:32 I detta betänkande behandlas dels proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför1990-talet, avsnitt 13.2 om mineralpolitik (s. 185195) och punktD7 (s.223),som gäller program för utökad prospektering m. m., dels proposition 1986/87:100 bilaga 14(industridepartementet) punkterna D 1 D6, som gäller anslag till Sverigesgeologiska undersökning, bergsstaten, ochdelegationen för samordning av havsresursverksamheten, dels helt eller delvis sju motioner som har väckts medanledning av proposition 1986/87:74, dels - helt eller delvis 20 motioner från allmännamotionstiden rörande bl.a.: åtgärdsprogramför gruvnäringen i , Motioner om vissa nedläggningshotade gruvor - i ,och Stekenjokk - behandlas inte här utan kommer att tasupp i ett särskilt betänkande (NU 1986/87:43). Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag tillmyndigheterna på mineralområdet. Enligt en reservation (m) borde de anslag () får för prospektering minskas. Vidaretillstyrker utskpttet regeringens förslag om ett nytt treårsprogram för utökadprospektering m.m. För detta ändamål beräknas 96milj.kr. Därmed avstyrks enmotion (vpk) om ett anslag på 300milj! Denna motion ochalla övriga från samma parti följs upp med reservationer. Gruvbolagenskallnu själva bidra till att täckaprospekteringskostnaderna. nu 1986/87:32Utskottet räknar med att liknande villkor skall gälla för det nya stödet. Tvåmotioner (s) i ämnet avstyrks. Ett antal motionsyrkanden (vpk) syftar till ändradminerallagstiftning och ökat statligt ägande på mineralområdet. Utskottetavstyrker samtliga, med hänvisning bl. a. till attminerallagstiftningskommitténs förslag övervägs i . I sex motioner (s; vpk) framförs önskemål om utvecklings-och investeringsprogram m.m. för gruv- och mineralindustrin. Utskottetavstyrker motionerna och räknar därvid med att regeringen föranstaltar om enskyndsam analys och samlad bedömning av marknadsförutsättningarna för olikamineralråvaror. Två motioner (vpk) som gäller prospektering efterindustrimineral avstyrks, delvis med motiveringen att en betydande del avNSG:s tillgängliga resurser används för detta ändamål. Likaså avstyrks tvåmotioner (vpk) om prospektering efter legeringsmetaller m.m. Utskottetbetecknar det som värdefullt om brytvärda fyndigheter av sådana metaller kanpåträffas. En olönsam brytning bör inte påbörjas. Sex motioner om prospektering m.m. i (s).Bergslagen (m), (s) och (fp; vpk) avstyrks medpåpekande av att prospekteringsprogrammet inte är förbehållet någon särskilddel av landet. De enskilda projektens förutsättningar att bli ekonomisktframgångsrika är avgörande vid fördelningen av medlen. Sex motioner tar upp särskilda projekt inommineralområdet. Utskottet avstyrker dem alla med hänvisning till pågåendeaktiviteter och tidigare ställningstaganden av . Det gäller ettmineraltekniskt utvecklingscentrum i (vpk), ett zinkverk i län(vpk), bakteriell sulfid-malmslakning i (vpk), fortsattprospektering i anslutning till Enåsengruvan (m), kalkutvinning i Norvijaure(s) och ett centralt borrkärnearkiv (m). Ytterligare förslag som avstyrksgäller dels upprättande av järnsvampverk i Bergslagen och , dels ettutvecklingsprogram för . I det senare ämnet anför utskottet att det är enuppgift för och verkställande ledning att upprättaåtgärdsprogram som kan leda fram till att får konkurrenskraft. Proposition 1986/87:74 I propositionen om näringspolitik inför 1990-taletföreslår regeringen inom mineralpolitikens område fortsatta satsningar påprospektering, geologisk kartering samt forskning och utveckling: Till etttreårigt program för utökad prospektering m. m. föreslås 96milj. NU 1986/87:32 Regeringen bereder (14) tillfälle att ta del avvad föredragande statsrådet - industriminister - har anfört omnäringspolitiken i övrigt. (I detta betänkande kommenteras avsnitt 13.2,Mineralpolitik.) Regeringen framlägger också förslag om anslag /88. Under angiven punkt föreslås: Program för utökad prospektering m. m. (s. 223) attriksdagen till Program för utökad prospektering m.m. för budgetåret 1987/88anvisar ett reservationsanslag av . Proposition 1986/87:100 I proposition 1986/87:100 bilaga 14(industridepartementet) framlägger regeringen efter föredragning avindustriminister förslag om anslag för /88 m.m. Under här angivna rubriker föreslås: geologiska undersökning: Geologisk karteringm. (s.60 f.) att till geologiska undersökning: Geologiskkartering m. m. för /88 anvisar ett reservationsanslag av . geologiska undersökning: Utrustning (s.62)att till geologiska undersökning: Utrustning för budgetåret1987/88 anvisar ett reservationsanslag av 1 300000kr. Bergsstaten (s.62 f.) attriksdagen till Bergsstaten för /88 anvisar ett förslagsanslag Statens gruvegendom: Prospektering m. m. (s. 64 f.)att 1. bemyndigarregeringen att under budgetåren 1987/88-1990/91 ikläda staten ekonomiskförpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet sominnebär åtaganden om högst . för /89, 18700000 kr.för /90 och . för /91,. 2. till Statensgruvegendom: Prospektering m.m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av . Statens gruvegendom: m. m. attriksdagen till Statens gruvegendom: m.m. /88 anvisar ett förslagsanslag av . Delegationen för samordning av havsresursverksamheten(s. 66 f.) att till Delegationen för samordning avhavsresursverksamheten för /88 anvisar ett reservationsanslag av2 . Motionerna nu 1986/87:32 De motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:74 och behandlas här är följande: 1986/87:N138 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom det angelägna i att Bergslagen ingår i det nya prospekterings- ochutvecklingsprogrammet för gruvindustrin. 1986/87:N139 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt hos regeringen begär åtgärder för genomförande av en systematiskinventering och prospektering av industrimineral i . 1986/87:N141 av m.fl. (vpk) vari hemställs attriksdagen 1. fill Programför utökad prospektering m.m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av . utöver vad regeringen föreslagit, 2. hos regeringenbegär riktade prospekteringsinsatser för att inom landet tillgodose behovet avs. 1986/87:N144 av m. fl. (s), vari hemställsatt 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts om åtgärder för att främja geologisk kartering, prospektering och borrning samt utvidgad mineraljakt i , 2. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om upprustning av laboratoriedelen vid i . 1986/87:N145 av (), vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett samlatinvesterings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ägarförändringari gruvnäringen syftande till att skapa förutsättningar för dess långsiktigautveckling. 1986/87:N146 av m.fl. (s), såviu gällerhemställan aU 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett samlatinvesterings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ägarförändringari gruvnäringen syftande till att skapa förutsättningar för dess långsiktigautveckling. 1986/87:N147 av () och (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om reglerna för fördelning av anslaget tillprospekteringsverksamheten. De motioner/rÅH allmänna motionstiden som behandlas här ärföljande: 1986/87:N313 av (vpk), vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär utarbetande av ett åtgärdsprogram förgruvnäringen i med beaktande av vad som anförs i mofionen. 1986/87:N3I4av (vpk), vari hemställs att som NU 1986/87:32sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för undersökningoch utvinning av industrimineraler i län. 1986/87:N326 av (vpk), vari hemställsatt hos regeringen begär att åtgärder skall vidtas för att återupptadriften vid Basttjärnsgruvan. 1986/87:N327 av () och MargaretaWinberg (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av ökade insatser för prospekteringi . 1986/87:N337 av m. fl. (s), varihemställs att 1. begär åtgärderför att trygga gruvnäringens utveckling, 2. begär ettutvecklingsprogram, enligt riktlinjer i motionen, för mera långsiktiga insatserför gruv- och mineralnäringen. 1986/87:N338 av () och (),vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt prospektering i anslutning till Enåsengruvan iRamsjö. 1986/87:N339 av m. fl. (s), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kalkbryt-ningsprojektet i Norvijaure och de miljöförbättrande åtgärder detinnebär. 1986/87:N340 av (vpk), vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär initiativ för att åtgärda miljöproblemen vidGarpenbergs varphögar genom att använda bioteknik eller annan miljöåtgärd därBoliden åläggs bekosta en skälig andel av åtgärderna. 1986/87:N341 av (vpk), vari hemställsatt hos regeringen begär en utredning om anläggning av ett zinkverkmed miljövänlig teknik och att lokaliseringen sker till län. 1986/87:N349 av m. fl. (vpk), vari hemställsatt 1. uttalar sig för att utvecklingen av svensk gruvnäringbör grunda sig på de riktlinjer som anförs i motionen och hos regeringen hemställer om nödvändi ga förslag och åtgärder i enlighet därmed, 2. hos regeringenhemställer om förslag som innebär att inmutningssystemet avskaffas och ersättsmed ett enhetligt koncessionssystem, 3. som sin meningger regeringen fill känna att staten ej bör upplåta eller överlåta sinkronoandel, som regleras i gruvlagen 5kap., 4. hos riksdagenhemställer om förslag om ändring i gruvlagen och i lagar som reglerar mineralfyndigheterså att nya fyndigheter helt tillfaller samhället, 5. hos regeringenhemställer om förslag innebärande att privatägda mineralförekomster överförs isamhällets ägo, 6. hos regeringenbegär att åtgärder skall vidtas för att upprätta ett järnsvampverk i Norrbottenoch ett i Bergslagen. 1986/87:N366 av (vpk) och (vpk), vari hemställs att som sin mening ger regeringen fill kännavad i motionenanförts om offensiva forskningsinsatser inom gruvnäringen och att, NU1986/87:32 som ett led i detta, inrätta ett mineraltekniskt utvecklingscentrumi . 1986/87:N375 av m.fl. (m), såvitt gällerhemställan au 6. avslår regeringensförslag om bemyndigande att under budgetåren 1987/88-1990/91 ikläda statenekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendomverksamhet som innebär åtaganden om högst 28100000kr. för budgetåret 1988/89,18.700000kr. för /90 och . för /91, 7. bemyndigarregeringen att [för] /89 ikläda staten ekonomisk förpliktelse isamband med nämndens för statens gruvegendom verksamhet som innebär åtagandenom högst , 8. till Statensgruvegendom: Prospektering m. m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av . 1986/87:N392 av m.fl. (s), vari hemställsatt 1. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder och ettutvecklings- och investeringsprogram för gruvnäringens tryggande, 2. som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av nya statligasatsningar på prospektering och om villkoren för sådant stöd. 1986/87:N393 av () och (),vari hemställs aU som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kunskaps- och kontaktutbyte mellan involverade instanserför gruvnäringen samt om ökade insatser för kartering och prospektering iVästerbotten. 1986/87:N402 av (m), vari hemställs attriksdagen beslutar om ett återinförande av ämbetsverksbenämningen"". 1986/87:N414 av (vpk), vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär att ett utvecklingsprogram om utarbetas och föreläggs . 1986/87:N415 av (),- vari hemställs attriksdagen 1. som sin meningger regeringen till känna att SGU bör erhålla erforderliga medel för insamling,dokumentation och arkivering av borrkärnor, 2. som sin meningger regeringen till känna att särskilda medel [bör] tilldelas LKABProspekterings Bergslagsenhet för prospekteringsundersök-ning av borrkärnorfrån Bergslagen. 1986/87:N416 av () och Sten-OveSundström (s), vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behovet av förstärkning av gruvforskningen. 1986/87:N422 av m. fl. (s), vari - medmotivering i motion 1986/87:A493 - hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om tryckning av bergartskartan iVärmlands län. Uppgifteri anslutning till motionerna nu 1986/87:32 Rätten att utvinna mineraltillgångar regleras i dennuvarande lagstiftningen enligt tre olika system, nämligen inmutningssystemet,koncessionssystemet och i mindre utsträckning - jordäganderättssystemet. Inmutningssystemét, som ligger till grund för gruvlagen(1974:342), innebär i princip att den som först anmäler ätt han vill utnyttjaen fyndighet får rätt till denna. Inmutningsbara är framför allt malmertill de flesta metaller och dessutorn vissa industrimineral. Inmutningsrätterhålls efter ansökan hos bergmästaren i distriktet. Den som har fått sådanrätt får utföra undersökningsarbete inom det inmutade området. För bearbetningkan inmutaren under vissa omständigheter få sig anvisat ett arbetsområde(utmål), där han mot avgift till staten får bedriva gruvdrift under en visstid. Principen för koncessionssystemet är att rätten atteftersöka och bearbeta en fyndighet upplåts efter fri prövning av en statligmyndighet; som därvid kan uppställa olika slags villkor. Denna princip liggertill grund för bl. a. lagen (1974:890) om vissa mineralfyndigheter, somomfattar bl. a. olja, gas, stenkol, vissa leror samt uran- eller toriumhaltigamineral. Även lagen (1966:314) om kontinentalsockeln, lagen (1966:319) om rätttill sand-, grus-och stentäkt inom vissa allmänna vattenområden och lagen(1985:620) om vissa torvfyndigheter är baserade på koncessionssystemet. Rättenatt utnyttja som inte omfattas av någon av de fem nämnda lagarnatillkommer jordägaren. Som nämns i proposition 1986/87:74 (s. 195) harminerallagskommittén avlämnat sitt betänkande (SOU 1986:53, 54) Nyminerallagstiftning. Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Industriministern anmäler i propositionen att han avser att under hösten 1987ta upp frågan om en ny minerallagstiftning. En utgångspunkt för utredningen har enligt direktivenvarit att de nuvarande mineralrättsliga systemen skall ersättas av ett nyttsystem som i huvudsak bygger på koncessionsprincipen, men medinmutningsrättsliga inslag. Utredningens förslag till en ny lag om vissamineraliska ämnen, vilken skall ersätta gruvlagen och minerallagen, harutformats i enlighet härmed. Någrahuvuddrag i utredningens förslag är följande. För undersökningsarbete skall med vissa mindre undantagkrävas särskilt tillstånd. En sökande skall ges fillstånd om han kan lämna ettrimligt motiv för sitt antagande att undersökning av området kan leda tillupptäckt av koncessionsbelagt ämne. Ansökan skall avslås om sökanden uppenbariigensaknar möjlighet eller avsikt att få till stånd ändamålsenligt undersökningsarbete.Särskilda krav på kompetens ställs om ansökningen gäller olja, gasformigakolväten eller diamant. Tiden för ansökan avgör vem av flera kompetenta sökandesom skall ha tillståndet. Undersökningstillstånd skall inte obligatoriskt ge rätttill kommande bearbetning. Sökanden skall ha möjlighet att i samband medansökan eller senarebegära bindande förhandsbesked huruvida han framför andra kom- NU1986/87:32 mer att få bearbetningskoncession. Har ingen sökande erhållitföreträdesrätt skall vid konkurrens om bearbetningskoncessionen beaktassärskilt om någon har påvisat eller bearbetat koncessionsmineral inom området. För att bearbeta skall krävas särskilt tillstånd(koncession). För koncession skall krävas att en fyndighet som sannolikt kanekonomiskt tillgodogöras har blivit påträffad. På sökanden skall ställas kravetatt han är lämplig att bearbeta fyndigheten och att dennas belägenhet inte gördet olämpligt att han får koncessionen. Verksamheten får vidare inte varaolämplig med hänsyn till intresset av att mineraltillgångarna utforskas ochtillvaratas på ett ändamålsenligt sätt. Kronoandel och statens medverkan i övrigt inomgruvnäringen Enligt 5 kap. gruvlagen har staten rätt till hälftenandeli utmål, s.k. kronoandel, om staten inte senast vid utmålsförrättningen anmäleratt den avstår därifrån. Kronoandel får helt eller till viss del överlåtaseller upplåtas. Regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer får beslutaom avstående från och om överlåtelse eller upplåtelse av kronoandel. Enligtförordningen (1982:579) med instruktion för () får denna myndighet besluta i sådana frågor. År frågan av störrebetydelse skall den dock hänskjutas till regeringen. Bestämmelserna i 5 kap. gruvlagen förs enligtminerallagskommitténs förslag i sak oförändrade över till den nya lagen omvissa mineraliska ämnen. Statens medverkan i gruvnäringen - direkt eller genomstatliga aktiebolag såsom inmutare och innehavare av utmål har närmarebelysts i bilagedelen (SOU 1986:54) fill betänkandet Ny minerallagstiftning(bilaga 4). Staten och de stora gruvföretagen - av vilka det statsägdaLuossavaara-Kiirunavaara AB () är ett - dominerar som inmutare, såsomframgår av följande tabell: Inmutade arealer fördeladepå Inmutare Inmutare Antal inmutade Areal Areaiför- Areal per områden 1 000 ha delning i % område,ha Staten genom NSG 142 medstaten, m. fl. Totalt 754 366 100,0 486 Endast få inmutningar leder till utmål. De störstautmålsägarna - med angiven andel av arealen - är (38,), staten (22,) och (10,). Staten eller är delägare i hälften av utmålen. Densammanlagda effekten av statligt ägande, inkl. jordägarandel enligt äldre lagstiftning ochkronoandel enligt 1938 och gruvlagar, belyses av NU 1986/87:32följande tabell: Statliga och enskilda utmål den 31 december1985. Statliga utmål förvaltade av NSG Av statliga bolag ägda utmål Av enskilda bolag och personer ägda utmål - med statlig andel - utan statlig andel 4 981 12 135 Andel utmål där staten eller statligt bolag är ägare eller delägare bearbetas mindre än en tiondel avutmålen. Avgörande för detta är bl. a. lönsamhetsberäkningar och behovet avmalmbas för framtida produktion. Reguljärbrytning förekommer - enligt uppgifter avseende slutet av - vid 13 avstaten direkt hel- eller delägda gruvfyndigheter. De statliga rättigheterna äri samtliga fall utarrenderade till etablerade gruvföretag, vilka bryterfyndigheterna i egen regi. Arrendatorer är (tio fyndigheter)och med dotterbolag (tre fyndigheter). Exempel på fyndigheter där statenskronoandel har aktiverats är två ickejärnmalmsgruvor i Bergslagen,nämligen och Saxberget, båda arrenderade av . Minerallagskommitténsförslag syftar inte till någon väsentlig förändring av ägarförhållandena inomgruvnäringen. Prospektering är, framhålls det, en kostnadskrävande hantering,vars ekonomiska utbyte är osäkert. En av huvudtankarna i minerallagstiftningenär att man vill underlätta eftersökandet av mineraliska ämnen. Kommittén utgårfrån att prospekteringen även i stor utsträckning skall ske genomenskilda och statliga företags insatser på affärsmässiga villkor. Fördelarnamed en stathg andel som kan föreskrivas i ett koncessionsbeslut är enligtkommittén flera. a. gäller att den ger staten en flexibel möjlighet att tadel av verksamhetens ekonomiska resultat och att ett direkt deltagande iverksamheten torde vara ett bättre styrmedel än villkor och anvisningar. Vänsterpartietkommunisterna har under en följd av år väckt motionsyrkanden omminerallagstiftningen och ägarförhållandena inom gruvnäringen motsvarande demsom behandlas här. har yrkandena varit desamma som (se NU1982/83:32, NU 1983/84:28, NU 1984/85:20, NU 1985/86:19) och fått stöd ireservafioner (vpk). har avslagit dem. motiveringarför avstyrkandena var i korthet följande.I fråga om inmutningssystemet hänvisades till den genomgripande NU 1986/87:32översyn av gruv- och minerallagstiftningen som pågick. Omständigheterna i detsärskilda fallet borde bli avgörande för om staten skulle utnyttja sinkronoandel genom direkt medverkan i gruvdriften eller i stället upplåta elleröverlåta kronoandelen till någon annan intressent. Något skäl till totaltsamhällsägande av nya mineralfyndigheter fanns enligt utskottets mening inte -det allmännas intressen på mineralområdet kunde tillgodoses på annat sätt.Åtgärder för ett förstatligande av privatägda malm- och mineralförekomsteransåg utskottet inte heller vara motiverade. Interpellationssvar om gruvnäringen i Industriminister besvarade den 17 mars 1987en interpellation (1986/87:171) av (vpk) om gruvnäringen iVästerbotten. I svaret anförde industriministern att det finns ettsamhällsintresse av och goda förutsättningar för en fortsatt gruvnäring iVästerbottens län. Han redogjorde för de insatser som statsmakterna harbeslutat om för gruvnäringen i landet . I fråga om insatserriktade till gruvnäringen i påpekade industriministern bl.a. attdrygt en tredjedel av dittills fördelade medel från det särskildaprospekleringsanslaget hade gått till detta län. Han erinrade också om deförslag rörande gruvnäringen som regeringen hade förelagtriksdagen i skilda propositioner. Statsrådet framhöll vidare att det iVästerbotten pågår prospektering efter såväl legeringsmetaller somindustrimineral. Mot bakgrund av landets försörjningssituation fann han det angelägetatt fortsatta ansträngningar görs för att såväl i som i övrigalandet finna brytvärda förekomster av legeringsmetaller och industrimineral. Desatsningar som har redovisats gör detta möjligt, anförde industriministern. I proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför1990-talet lämnas i ett inledande avsnitt (13.1, s. 184) om mineralpolitik enöversikt över utvecklingsinsatser inom gruv- och mineralindustrin. Ettkarakteristiskt drag hos gruvindustrin är att etablering av ny verksamhet ochutvidgning av befintliga gruvor kräver ett omfattande informationsunderlag ommineraliseringars lokalisering och utbredning, framhålls det. Det är ett samhälleligt intresse att medverka iinformations- och kunskapsutvecklingen inom gruv- och mineralsektorn. Destatliga insatser som görs för gruv- och mineralindustrin betecknas som mycketomfattande. Mot bakgrund av en internationell översikt och enredogörelse för svenska förhållanden anges (s. 188) mål och medel för mineralpolitiken. Mineralpolitikens mål föreslås ligga fast och detutvecklingsprogram som startades år.1983 föras vidare. Fortsatta satsningarskall göras på nyckelområdena prospektering, geologisk kartering samtforskning och utveckling. Härigenom ges, framhåller föredragande statsrådet,bättre förutsättningar för enlångsiktigt bärkraftig svensk gruv- och mineralindustri. NU 1986/87:32 Mineralpolitiken, som en del av industripolitiken, syftartill att utvecklingsmöjligheter inom den svenska råvaruindustrin skall tasfill vara. Den skall därvid ta sikte på en god försörjning med mineralråvarorför den svenska industrin. Utnyttjandet av landets mineraltillgångar skall skemed hänsyn till kraven på en god miljö och ett effekfivt resursuttag. Även deregionalpolitiska målen betraktas som en viktig faktor i mineralpolitiken,eftersom mineralsektorn har stor betydelse för sysselsättningen i vissaregioner och i de flesta fall i sådana områden där det är särskilt svårt attfinna alternafiv sysselsättning. Landets råvaruresurser måste, anförs det vidare, utvinnastill kostnader som möjliggör konkurrenskraftiga priser. De svenska malmernaskomplexa karaktär ställer höga krav på effektivitet i samtliga led i utvinningen.För att nå konkurrenskraft måste gruv- och mineraliridustrin ha en tillräckligthög teknisk nivå och vara flexibel för att kunna anpassas till skiftande produktionsförhållandenoch marknader. En fortlöpände forsknings- och utvecklingsverksamhet är därför,sägs det i propositionen, nödvändig för en fortsatt utveckling och förnyelse avdet tekniska kunnandet i vid mening inom mineralområdet.