bet · GA01JuU25 · 1986-12-31 00:00:00 — Regleringen innebär ikorthet att alla tolkar som har uppdrag i det allmännas verksamhet omfattas avsekretesslagens regler om tystnadsplikt inom resp. verksamhetsområde.Därutöver gäller enligt den särskilda lagen viss tystnadsplikt även för tolkar,som anlitas i privat verksamhet, om de har genomgått av regeringen föreskrivenprövning, dvs. Vid riksdagsbehandlingen av lagändringen uttaladejustitieutskot tet att stor försiktighet måste iakttas när det gäller att befria yrkesgrupper 1 frånvittnesplikten; mot intresset att skydda dem som vänt sig till någon ur de JuU1986/87:25 aktuella yrkesgrupperna måste vägas intresset av att tillgängligaupplysningskällor kan utnyttjas i rättskipningen. Samma inställning redovisade justitieutskottet 1980, där utskottet behandlade ett motionsyrkande om att befriapsykologer från vittnesplikten. betänkande (JuU 1980/81:2) anförde utskottetvidare att utskottet hyste tveksamhet inför det förhållandet att ett bifalltill motionsyrkandet skulle innebära att vittnesplikten skulle ytterligareinskränkas till förfång för rättskipningen. Ett sådant ingrepp borde enligtutskottets mening inte göras beträffande en enstaka yrkesgrupp utan att fråganhade prövats mera allsidigt än som hade kunnat ske i det sammanhanget. Detkunde nämligen, menade utskottet, finnas andra yrkesgrupper som av sakligaeller principiella skäl borde omfattas av frågeförbudet. Utskottet ansåg ocksåatt det eventuellt kunde sättas i fråga om förbudet borde inskränkas till attgälla färre yrkesgrupper eller utformas på annat sätt än det nu gällande.Frågan borde enligt utskottets mening övervägas närmare i lämpligt sammanhangoch det borde ankomma på regeringen att besluta om formerna för översynen. sålunda anfört gav regeringen som sin mening till känna. Den översyn som alltså har uppdragit åtregeringen att utföra pågår inom . Enligtvad som har upplysts för utskottet kommer en departementspromemoria omvittnespliktens omfattning och utformning att färdigställas under innevarandeår. Promemorian, som kommer att innehålla överväganden också om tolkarsvittnesplikt, skall därefter remissbehandlas. Utskottet konstaterar inledningsvis att det nuvaranderegelsystemet skulle kunna resultera i att en tolk tvingas vittna om uppgiftersom med tolkens hjälp harjämnats i förtroende till någon som omfattas av ettfrågeförbud. En sådan ordning är uppenbarligen mindre tillfredsställande.Samtidigt vidhåller utskottet sin tidigare markerade tveksamhet inför attytterligare inskränka vittnesplikten till förfång för rättskipningen och anseratt frågan om undantag från vittnesplikten bör prövas mera allsidigt och intebara beträffande en särskild yrkesgrupp. Den översyn av vittnesplikten som utskottet harefterfrågat pågår alltså och kan enligt vad som har upplystsförväntas vara slutförd relativt snart. Mot bakgrund härav finner utskottetinte anledning att nu gå ytterligare in på frågan om tolkarnas vittnesplikt.Utskottet avstyrker bifall till motion 702. 1. beträffandeSjuhäradsbygdens tingsrätt att avslår motion 1986/87:Ju415, 2. beträffandeetiska regler attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju407, 3. beträffande deiegering vid domstolarna m. m. JuU 1986/87:25 att avslår motion 1986/87;Ju404 i denna del (yrkande 2) och motion1986/87:Ju411 i denna del (yrkande 1 delvis), 4. beträffandeantalet nämndemän i domför sammansättning attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju401, motion 1986/87:Ju405 i denna del ochmotion 1986/87:Ju409, 5. beträffandedet totala antalet nämndemän attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju411 i denna del (yrkande 2), 6. beträffandekvinnor och män i rätten att avslår motion 1986/87;Ju712, 7. beträffandestöd till nämndemannaorganisationer attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju414 och motion 1986/87;Ju714, 8. beträffandeutbildning av nämndemän m. m. att avslår motion 1986/87:Ju715, 9. beträffandenämndemännens försäkringsskydd att avslår motion 1986/87:Ju711, 10. beträffandemottagningserkännande från domstolarna attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju706 i denna del (yrkande 1), 11. beträffande fullständig domsutskrift tilltilltalad att avslår motion 1986/87:Ju710, 12. beträffandemotivering av beslut an vägra prövningstillstånd att avslår motion1986/87:Ju706 i denna del (yrkande 2), 13. beträffandevittnesplikt för tolkar att avslår motion 1986/87;Ju702, 14. beträffande medelsberäkningen attriksdagen med bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1986/87:Ju809 i denna del (yrkande 5) till Allmänna domstolarna för /88anvisar ett förslagsanslag av 1 . Regeringen har iproposition 1986/ 87:100 bilaga 4 () under punkt D 3 (s.71-74) föreslagit att till Allmänna förvaltningsdomstolarna /88 anvisa ett förslagsanslag av . I motion 1986/87:Ju405 av () hemställs såvittnu är i fråga att beslutar att återinföra de regler som gällde den 1juli 1983 beträffande antalet nämndemän i länsrätt. I motion 1986/87:Ju408 av () ochKarl-Erik () hemställs att beslutar begära att regeringenframlägger förslag om snabbare handläggning och beslut vid skattskyldigstaxeringsbesvär. I motion 1986/87:Ju411 av m.fl. (c)hemställs såvitt nu är i fråga att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om domstolarnas verksamhet (yrkande 1 delvis). Till utskottet har inkommit justitieombudsmannens beslutden JuU 1986/87:25 1987, (dnr 2520-1983) angåendehandläggningstider och samarbete i skattemål med tonvikt på förhållandena iMalmöhus län. I propositionen föreslås ett förslagsanslag om drygt 343milj. Förslaget innebär att anslaget behålls realt oförändrat för nästabudgetår. Anslaget har ökats med . avseende efterutbildning vidförvaltningsdomstolarna som tidigare anvisats under anslag. Arbetsläget i förvaltningsdomstolarna har jämfört medföregående år förbättrats. Antalet inkomna mål i länsrätterna ochkammarrätterna minskar alltjämt. De balanserade målen i länsrätterna är nu tillantalet 120 000 färre än . En motsvarande utveckling kan däremot intenoteras för kammarrätterna där antalet balanserade mål ökade fram till år 1985.Under år 1986 har dock en mindre minskning skett. I regeringsrätten har enökning skett av antalet inkomna mål. har emellertid också antaletavgjorda mål ökat varför totalt sett en mindre minskning i antalet balanserademål kan noteras. De extra insatser som gjorts för attfå ned balanserna i länsrätterna och kammarrätterna har sålunda haft effekt.Omloppstiden för skattemålen i länsrätten är dock fortfarande hög - 19 månader- vilket innebär att balanserna alltjämt är oacceptabelt stora. Somdepartementschefen uttalade budgetproposition (s. 93) börmålbalanserna inte vara större än att omloppstiden för skattemålen i allmänhetär högst . Vad utskottet anfört om domarbanan under anslaget Allmännadomstolarna äger naturligtvis giltighet även beträffande domarbanan vidförvaltningsdomstolarna. Det föreslagna anslaget medger att domstolarna även underdet kommande budgetåret kan arbeta med vissa förstärkningar för att arbeta avbalanserna. Delta är, anser utskottet, nödvändigt särskilt mot bakgrund avjustitieombudsmannens uttalande (beslut , dnr 2520-1983 s. 5) att denlångsamma skatteprocessen utgör ett allvarligt problem inte minst frånrättssäkerhetssynpunkt. Utskottet anser att förslaget till anslag åt Allmännaförvaltningsdomstolarna bör godtas och tillstyrker bifall till propositionen. Snabbare handläggning av taxeringsmål m.m. I motion 408 förespråkar motionärerna, i syfte attpåskynda handläggningen av skattemålen, att tidsgränser iriförs inom vilkataxeringsiritendentens yttrande skall ha inkommit till domstolen resp. måletskall ha avgjorts. I motion 411 efterlyses en prövning av olika möjligheteratt förbättra domstolarnas balanser. Talan mot taxeringsnämnds beslut sker enligt 73 §taxeringslagen (1956:623) genom besvär hos länsrätten. Den skattskyldigesmotpart i taxeringsprocessen är taxeringsintendenten hos länsskattemyndigheten.Den skattskyldiges besvär över taxeringsnämndens beslut skall enligt 76 § taxeringslagenha inkommit till länsrätten året efter JuU 1986/87:25taxeringsåret medan taxeringsintendenten, för det fall han vill överklagataxeringsnämndens beslut, har tid på sig till utgången av juni månad samma år.Innan länsrätten får fatta beslut i ett ärende skall motparten normalt beredasfillfälle att yttra sig. Kommunikation får underiåtas bl. a. om det äruppenbart att talan inte kan bifallas (10 § förvaltningsprocesslagen). Regler om yttrande eller dom så sommotionärerna i motion 408 förespråkar saknas. I stället ankommer det pådomstolen att bestämma när yttrande senast skall ha kommit in. Om yttrande intekommit in inom föreskriven tid kan domstolen ändå avgöra ärendet (10 §förvaltningsprocesslagen). Vad gäller domstolens ansvar för processledningenframhåller justifieom-budsmannen i det förut omnämnda beslutet (, dnr2520-1983 s. 7) att domstolens processledande funktion är odisputabel och altparterna i en process - den enskilde lika väl som det allmännas företrädare -har att ställa sig till efterrättelse de föreskrifter som domstolen meddelarunder handläggningens gång. Domstolen måste å andra sidan, understrykerjustitieombudsmannen, noga överväga behovet av varje remiss. Vad gällersvarstidens längd anför justitieombudsmannen att det knappast kan vara attbegära det orimliga att i normalfallet kräva att t. ex. en taxeringsintendentpresterar ett första svar på en skattskyldigs besvär inom sex å ,sommar- och julmånaderna oräknade. Departementschefen framhåller i budgetpropositionen (s.73) att det i en effektiv beredning av målen självfallet ligger att man inteslentrianmässigt föranstaltar om skriftväxling och härigenom orsakar parternaonödigt arbete och onödig tidsutdräkt. I linje med detta uttalande har regeringen lagtfram förslag om vissa ändringar i förvaltningsprocesslagen (prop. 1986/87:113).I propositionen föreslås bl.a. att de allmänna förvaltningsdomstolarna fårökade möjligheter att avstå från skriftväxling i de fall där det inte finnsanledning anta att talan kommer att bifallas. Vidare föreslås att ensamdomarkompe-tenseni länsrätten utvidgas så att den kommer att avse ändring av laxerad inkomst medhögst . i stället för som med högst . Utskottet anser att det är angeläget att alla möjlighetertas fill vara för att öka effektiviteten vid handläggningen av skattemålen medden självklara begränsningen att åtgärderna inte får medföra risker för denenskildes rättstrygghet. Regeringen har lagt fram förslag i syfte atteffektivisera skatteprocessen vilka kommer att prövas av . Tilldetta kommer att olika frågor om processen i förvaltningsdomstolarna övervägsinom skatteförenklingskommittén. Vidare kan nämnas att andra frågor omrättegången, bl.a. sådana av rättssäkerhetsnatur, övervägs inomregeringskansliet med sikte på en proposition . Mot denna bakgrundanser utskottet att inte nu bör ta några initiativ vad gäller detprocessuella förfarandet i skattemålen. Vad sedan gäller andra effekfiviseringsåigärder ärutskottet självklart positivt till sådana. Utskottet delar justitieombudsmannens uppfattning beträffande domstolarnas ansvar för processledningen liksom även beträf fande den tid inom vilken taxeringsintendents svar bör vara domstolen till 21 banda.Också andra åtgärder som är ägnade alt förkorta handläggningstider- JuU1986/87:25 na vid domstolarna kan övervägas. Inom vissa länsrätter har t.ex. entemporär specialisering av domarpersonalen införts. En sådan specialiseringmåste dock som departementschefen framhåller i årets budgetproposition (s. 73)prövas efter de lokala förutsättningarna och i sak bestämmas på den nivån.Vidare har seminarier hållits i vilka bl. a. lagmännen vid länsrätternadeltagit för att förutsättningslöst diskutera vad som kän göras för altpåskynda hanteringen av skaltemålen. Det är sålunda klart, anser utskottet, atlman på alla nivåer inom berörda myndigheter är på det klara med dé problem somorsakas av den långsamma skatteprocessen och även att ett intensivt arbete pågårför att finna metoder för att få ned handläggningstiderna. Här vill utskottet,i linje med vad justitieombudsmannen uttalat i det tidigare omnämnda beslutet,också understryka vikten av att berörda myndigheter samarbetar på ettkonstruktivt sätt för all påskynda förfarandet. Utskottet anser mot bakgrundav vad som här anförts att det inte heller beträffande effektiviseringsåtgärdererfordras något uttalande från . Utskottet avstyrker bifall till de här behandladeyrkandena i motionerna 408 och 411. Antalet nämndemän i länsrätt Enligt en ändring i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar är länsrätt domför med en lagfaren domare och trenämndemän. Endast om det behövs med hänsyn till målets omfattning eller någonannan särskild omständighet får fyra nämndemän sitta i rätten (prop.1982/83:126, JuU32, rskr. Den gällande ordningen innebar alttre nämndemän vid sidan av den lagfarne domaren var tillräckligt för attlänsrätten skulle vara domför men den medgav utan begränsning attfyra nämndemän fick ingå i rätten. Det var vanligt att fyra nämndemänanlitades. I motion405 i denna del begärs all den gamla ordningen återinförs. 1 lagsliftningsärendet uttalade utskottet bl. a.att fyra nämndemän i fortsättningen borde medverka endast när det av sakligaskäl är motiverat. Med anledning av motionsyrkanden har utskottet i april1984, inte funnit anledning till annatställningstagande i frågan än utskottet gett uttryck för . När frågan om niimndemännens antalnu ånyo aktualiserats gör utskottet samma bedömning som , och utskottetavstyrker med anledning därav bifall till motion 405. 1. beträffande medelsberäkningen att med bifalltill regeringens förslag till Allmänna förvaltningsdomstolarna för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffande snabbare handläggning avtaxeringsmål m. m. JuU 1986/87:25 att avslår motion 1986/87:Ju408 och motion 1986/87;Ju411 i denna del(yrkande 1 delvis), 3. beträffandeantalet nämndemän i länsrätt attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju405 i denna del. Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. Regeringenhar under punkt D 4 (s. 74 och 75) föreslagit att tillBostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . I motion 1986/87:Ju402 av () hemställsunder hänvisning till motion 1986/87:K205 att hos regeringen begärförslag till avskaffande av hyresnämnd och bostadsdomstolen. I motion 1986/87: Ju404 av m. fl. (fp)hemställs såvitt nu är i fråga dels att beslutar att de s. k.eko-domstolarna skall avvecklas fr. o. m. 1987/88 (yrkande 4), dels attriksdagen hos regeringen begär att en översyn av domstolsorganisationen görs isyfte att minska antalet specialdomstolar (yrkande 5). I motion 1986/87;Ju406 av m.fl. (m) hemställsunder hänvisning till motion 1986/87;Bo205 att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs om partssammansatta domstolar. I mofion 1986/87:Ju412 av () och ElvingAndersson (c) hemställs att hos regeringen begär en begränsad översynav rättskipningens organisation i enlighet med vad som anförts i motionen. I motion 1986/87:Ju413 av m.fl. (m)hemställs att hos regeringen begär en översyn av systemet medpartssammansatta domstolar och specialdomstolar. I motion 1986/87:Ju416 av m. fl. (fp)hemställs under hänvisning till motion 1986/87:Bo258 att beslutaratt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs omöverförande av hyresnämnds och bostadsdomstols uppgifter till allmän domstol. Regeringen föreslår en medelsanvisning om drygt 39,2 milj.kr., vilket innebär en planenlig real utgiftsminskning. I de föreliggande motionerna riktas erinringar mot detnuvarande systemet med specialdomstolar och partssammansatta domstolar m. m.Särskilt vän- 23 der mansig mot hyresnämnderna och bostadsdomstolen. /87:25 och liksom ordningen med s.k. eko-domstolar berörsockså. Motionerna mynnar ut i yrkanden om översyn eller avskaffande av detnuvarande systemet. Frågor om rättskipningens organisation - däribland defrågor som tas upp i de nu aktuella motionerna - behandlades utförligt avutskottet i betänkandet JuU 1985/86:28. hänvisas till denredogörelse som lämnades där. Vid sitt ställningstagande till förslag om enöversyn i riktning mot att nedbringa antalet speciella domstolar och liknandeorgan fann utskottet då sammanfattningsvis att det - i ett läge där snart sagtsamtliga då aktualiserade motionsspörsmål antingen hade bedömts av statsmakternaeller var under övervägande - inte fanns tillräckliga skäl för attinitiera någon mera allmän eller principiell översyn. Det sagda bordeemellertid enligt utskottets mening inte hindra att man, då frågor av dettaslag kommer upp till bedömning i takt med att reformarbetet fortskrider, nogaöverväga behovet och lämpligheten av en särreglering. Med anledning av de nu aktuella motionerna vill utskotteterinra om att rättegångsutredningen i ett betänkande som läggs fram i vårbehandlar frågan om ett överförande av hyresprocessen till allmän domstol. Detskall också nämnas att regeringen beslutat om en allmän översyn avreglerna för rättegången i arbetstvister (dir. 1987:7). Översynen skall iförsta hand inriktas på att lämna förslag till vilka framtida uppgifter ochverksamhetsformer arbetsdomstolen bör ha, särskilt som fullföljdsinstans. Avbetydelse i sammanhanget är vidare att påbörjat ett arbete medatt utvärdera ordningen med de s. k. eko-domstolarna som inrättades den 1 juli1985. Utskottet vidhåller den ståndpunkt i saken som utskottetintog . attriksdagen till Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. för /88anvisar ett förslagsanslag av , 2. beträffandespecialdomstolar m. m. attriksdagen avslår motion 1986/87:Ju402, motion 1986/87:Ju404 i denna del(yrkandena 4 och 5), motion 1986/87:Ju406, motion 1986/87:Ju412, motion1986/87:Ju413 och motion 1986/87:Ju416. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt D 5 (s. 75) och hemställer att till Utrustning till domstolar m. m. /88 anvisar ett reservationsanslag av . Byggnadsarbeten för domstolsväsendet. Regeringen harunder punkt D 6 (s. 76 och 77) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att besluta om byggnadsarbeten för domstolsväsendet inom de kostnadsramar som förordats i propositionen, dels fill Byggnadsarbeten för domstolsväsendet för /88 anvisa ett reservationsanslag av . utskottet JuU 1986/87:25 Regeringens förslag under förevarande punkt innebär bl. a.att kostnadsramarna för pågående byggnadsprojekt ändras samt att kostnadsramförs upp för om- och tillbyggnad för , där lokalsituafionenlänge varit bekymmersam. Genom detta projekt får även lokalfrågan för polis-och åklagarmyndigheten en bra lösning (jfr JuU 1986/87:23 p. 8 om byggnadsarbetenför polisväsendet). Under detta ärendes beredning har utskottets uppmärksamhetriktats på lokalförhållandena för . Efter ingången av år1987 arbetar tingsrätten i två olika byggnader, dels och dels i detnyligen färdigställda fingshuset i kvarteret . I finns åttaav tingsrättens nio brottmålsavdelningar. skall byggas om. a. förbättring av sessionssalarna och anordnande av utrymmen förnämndemän, parter och allmänhet. Till detta kommer bl. a. underhållsarbetenbeträffande tak, fönster, fasader m. m. Regeringens förslag tillmedelsberäkning medger inte att ombyggnaden kan ske enligt tidigare planer.Senareläggningen medför automafiska utgifter och kostnadsökningar tillbetydande belopp. Utskottet godtar regeringens förslag. Utskottet villemellertid - i linje med vad utskottet gjort vid ställningstagandettill frågan om byggnadsarbeten för polisväsendet - framhålla vikten av att mani planeringsarbetet beaktar de behov som dikteras av kraven på en god ocheffektiv domstolsverksamhet. Även här måste berättigade krav på entillfredsställande arbetsmiljö tillgodoses. Sådana skäl får inte i längden ståfillbaka för t. ex. arbetsmarknadsmässiga och bostadspolifiska skäl. Utskottetutgår från att bl. a. frågan om ombyggnad av i i detfortsatta arbetet prövas mot bakgrund av vad nu sagts. 1. att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om byggnadsarbeten för domstolsväsendet inomde kostnadsramar som förordats i propositionen, attriksdagen till Byggnadsarbeten för domstolsväsendet för /88anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande: (), (), HansPetersson i (s), (), (), Ulla-Brin Åbark (s), Hans GöranFranck (s), i (fp), (), BirtheSörestedt (s), (), (), 25 (), () och (). Reservationer juU 1986/87:25 Deiegering vid domstolarna (punkt 2, mom. 3) () och Hans Peterssson i (fp)anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Som framgått" och slutar med "är i fråga" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets synsätt är ett fortsattdelegeringsarbete att se som ett viktigt led i strävandena att öka domarbanansattraktionskraft. Mot den bakgrunden vill utskottet understryka att enförutsättning för en framgångsrik deiegering är att det finns välutbildadpersonal som är beredd att överta de juristgöromål som kan vara aktuella. Ettsätt att tillgodose detta personalbehov kan vara att, efter modell från vad somtidigare gällt inom andra delar av statsförvaltningen, inrättas, k.kanslisttjänster vars innehavare genom försorg fått enkvalificerad internutbildning inom domstolsområdet. Utskottet anser attdomstolsverket bör få i uppdrag att utreda möjligheterna att inrätta sådanatjänster. Detta bör med anledning av motion 404 i här behandlad delsom sin mening ge regeringen till känna. Med hänsyn till vad utskottet ovananfört saknas skäl till någon åtgärd med anledning av yrkandet imotion 411. dels att utskottets hemställan undermoment 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande deiegering vid domstolarna m.m. att dels med anledning av motion 1986/87:Ju404 i denna del(yrkande 2) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört idetta hänseende, dels avslår motion 1986/87;Ju411 i denna del (yrkande 1delvis). Antalet nämndemän i domför sammansättning (punkt 2,mom. (), () och ()anser dels att den del av utskottets yttrande som börjar på s. 7med "Utskottet delar" och slutar med "och 409" bort haföljande lydelse; När utskottet nu på nytt behandlar frågan om antaletnämndemän i tingsrätt vill utskottet framhålla att det från såväl allmänt demokratiska synpunkter som av rättssäkerhetsskäl är angeläget att den i ett mål medverkande nämndemannagruppen har en så bred förankring i samhället som möjligt och en i politiskt hänseende allsidig sammansättning. ningen av nämndemännens antal från fem till tre i de flesta mål i tingsrätt innebär att den önskvärda allsidigheten och bredden har försämrats inom den del av rättskipningen där tyngdpunkten i praktiken ligger för de allra flesta människor. Utskottet vill här som sin bestämda mening framhålla att de skäl som 1983 ansågs tala för atl nämndemännen bör vara fem i mål om brott för vilka gäller visst straffminimum i principtalar med samma styrka för denna sammansättning även i övriga mål. Gränsen mellan å ena sidan mål som innehåller komplicerade bevisvärderingsfrågor och grannlaga överväganden i fråga om påföljdsval och å andra sidan mål utan sådana inslag går inte vid fängelse som straffminimum för 26 brottet.Det kan nämligen inte sägas att frågorna om bevisvärdering och JuU1986/87:25 påföljdsvalgenerellt sett är vare sig mera ofta förekommande eller mera grannlagai mål av den allvarligare kategorin än i mål av den andra kategorin. Det kaninte heller sägas att påföljderna i mål av den ena kategorin generellt är meraingripande för den tilltalade än i mål av den andra kategorin. Betydelsenav omsorg och grannlagenhet vid rättens bedömning kan i stället med fogsägas vara lika stor i båda slagen av mål, och prövningen av alla enskildheteri ett mål kan allmänt sett antas ske på ett bättre sätt och med störresäkerhet om fem lekmän deltar i stället för endast tre. förhållandeförändras inte av att den nu föreliggande utvärderingen av sammansättningsreglernainte visar några mätbara effekter på rättskipningen i form aven högre andel överklagade eller ändrade domar från tingsrätterna.