bet · GA01FiU19 · 1986-12-31 00:00:00 — om betalningar till och från staten FiU 1986/87:19 Utskottet behandlar i betänkandet vissa yrkanden i enmotion från allmänna motionstiden om postverkets ställning vid statligain- och utbetalningar. Utskottet avstyrker motionen med hänvisning till denförsöksverksamhet som pågår vid några myndigheter i syfte att utveckla ett nyttstatligt betalningssystem. Utskottet anser att vissa frågor kringbetalningssystemets säkerhet och servicenivå måste ut samt att sambandetmellan nuvarande betalningssystem och finansiella effekter för postgirot böranalyseras. Utskottet har erfarit att ett sådant beredningsarbete pågår iregeringskansliet och att regeringen därefter har för avsikt att återkommatill , senast under nästa . Företrädarna för moderata samlingspartiet, ochcentern reserverar sig gemensamt mot utskottets ställningstagande. 1986/87:Fi809 av m.fl. (m) vari hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt postgirots gynnade ställning vid statliga betalningar bör upphävas. 4. att begär att regeringenändrar bestämmelserna om inbetalning och återbetalning av mervärdeskatt ochpunktskatter så att sådan betalning kan ske via bank, 5. att begär att regeringenframlägger förslag om utbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vad imotionen anförts, 6. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av statliga bidragoch förmåner, 7. att begär att regeringen uppdrar åt statenslöne- och, pensionsverk att föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar till kontoha- vare i andra banker än PKbanken, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om snabbare överföring till och från av statens betal ningar. Snabba och smidiga betalningsformer är viktiga förallmänheten och näringslivet. Både posten och bankväsendet har under senare tidgenomfört förenklingar och förbättringar i sin service. 1 1986/87. ten attsamla sina tillgodohavanden till ett enda räntebärande konto, till FiU1986/87:19 vilket kan knytas olika tjänster för betalningsförmedling såsomprivatgiro eller sparbanksgiro för privatpersoner samt kort för automatiskauttag. Denna strävan efter rationella betalningsformer hämmasemellertid av att statens betalningsrutiner på många områden är otidsenliga.En del förbättringar har visserligen skett . Sålunda kan numerainbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatt samt arbetsgivaravgift ske viaantingen bank eller post på likvärdiga villkor, och riksförsäkringsverketsutbetalningar av barnbidrag, pensioner m.m. behöver inte längre gå omvägen viaposten. Men på andra områden tillämpas fortfarande krångliga och föråldradebetalningsformer, vilket kan härledas till den statliga bestämmelsen från år1925 att prioritera postgirot vid betalningsförmedlingen. På samma sätt som vid inbetalning av inkomstskatt,förmögenhetsskatt och arbetsgivaravgifter borde moms och punktskatter kunnabetalas via bank lika väl som via posten. För många företag och privatpersonerskulle detta medföra en väsentlig förenkling. Vidare bör det vara möjligt för den skattskyldige att isamband med självdeklarationen ange ett postgiro/bankkontonummer så atteventuellt förekommande överskjutande skatt kan utbetalas direkt till detta.Denna metod - som tillämpas i med gott resultat - sparar tid, ärbetydligt säkrare och torde dessutom få en viss sparstimulerande effekt. Betydande räntevinster skulle kunna uppnås, om postverketoch bankerna ålades att inleverera inkommande likvider direkt tillstatsverkets/myndighetens checkräkning i . Utbetalningar skulle påmotsvarande sätt kunna ske genom att erforderligt belopp dras direkt påmyndighetens konto i utbetalningsdagen. Med detta system skullestaten spara avsevärda belopp, som myndigheter, företag och enskilda i enlighet med vad som tidigare föreslagits i denna motion ges möjlighetatt fritt välja post- eller bankgiro för sina betalningar. Enligt motionärernas mening bör betalningssystemet fungeraså praktiskt som möjligt. Förutsättningen härför är fri konkurrens mellan olikainstitut och betalningsformer. Staten får då inte ge postgirot en gynnadställning när likvärdiga eller bättre betalningsrutiner finns att tillgå påannat håll. Det är angeläget att staten medverkar till att skaparationella och bekväma betalningsrutiner för såväl medborgare och företag sommyndigheter. De olägenheter som motionärerna påtalar vad gäller inbetalningarav moms och punktskatter torde vara av mindre praktisk betydelse.Bankgirokunder kan genom utnyttjande av s.k. skattegiro se till att belastningav det egna kontot sker först på förfallodagen. Någon ränteförlust av det slagsom nämns i motionen uppkommer därvid inte. Även vid direktinbetalning i banktorde för flertalet banker servicerutinerna numera vara så väl utvecklade attdet i praktiken inte är någon skillnad mellan betalning via bank eller post.Utskottet ser därför inte några skäl för att ta några initiativ ifrågan. Vad gällerfrågan om utbetalning av överskjutande skatt direkt till konto i bank villutskottet erinra om att detta förslag diskuterades i utredningsbetän- FiU1986/87:19 kandetRationellare girohantering (SOU 1979:35). ianslutning härtill vissa betänkligheter, och några förslag till ändringar har Det får därför ankomma på regeringen att pröva när och om detekniska förutsättningarna föreligger för att ändra utbetalningsrutinerna avöverskjutande skatt och i vilken utsträckning de erfarenheter från sommotionärerna åberopar kan tillämpas också i det svenska systemet. Beträffande postgirots speciella ställning vad gäller destatliga betalningarna vill utskottet liksom tidigare anföra följande. Detstatliga redovisningssystemet, system S, har utvecklats av () och omfattar samtliga statliga myndigheter utom affärsverken.Betalningsrutinerna i systemet har utvecklats i samarbete med postgirot. De harsom främsta syfte att utgöra direktunderlag för löpande bokföring ochavstämning av in- och utbetalningar i statsförvaltningen. Normalt medför enutgiftsbokföring i system S automatiskt en utbetalning från postgirot.Utbetalningarna överensstämmer därmed automatiskt med myndigheternas bokföringi system S. Integrationen av det statliga betalningssystemet med postgirot hari hög grad underlättat intern kontrolloch säkerhet för betalningarna samtrevision. Det kan emellertid konstateras att myndigheternaskassahållning behöver förbättras. Det finns inte några direktaadministrativa eller tekniska begränsningar för myndigheterna att dra medel påstatsverkets checkräkning i . Som anförs i budgetpropositionen för1987 försvårar detta statens likviditetsplanering, och det kan leda tillränteförluster för statsverket. utreds möjligheterna att genomadministrativa regleringar begränsa möjligheterna att överutnyttjacheckräkningen. bör eventuellt automatiska kontroller byggas in i detstatliga betalningssystemet. Enligt budgetpropositionen förutsätter detta ochvissa andra åtgärder för en bättre kassahållning att ett nytt betalningssystemutvecklas. Det nuvarande betalningssystemet är otillfredsställande på flerapunkter, bl.a. eftersom transaktionerna inte automatiskt kan hänföras tillresp. En försöksverksamhet med ett nytt betalningssystem som medgeratt myndighetsvisa "kassor" kan byggas upp i postgirosystemet bedrivsnu av RRV i samarbete med postgirot. Det är enligt vad som framförs ibudgetpropositionen viktigt att arbetet med att utveckla betalningssystemetfortsätter. Ett nytt betalningssystem kan lägga grunden för automatiskuppföljning av myndigheternas utnyttjande av statsverkets checkräkning, ettnytt system för beräkning av ränta på utnyttjandet av rörliga krediter samt. påsikt, en möjlighet att införa en generell räntefaktor i betalningssystemet.Särskilt det senare skulle ge myndigheterna incitament till god kassahållninggenom att de skulle kunna få del av räntevinster t.ex. till följd avförbättrade betalningsplaner för anslagsmedel. Det är som utskottet ser det värdefullt att olikamöjligheter att förbättra den statliga kassahållningen tas till vara. Vidutveckling av ett nytt betalningssystem bör också de olika myndigheternasbetalningsstruktur gentemot allmänheten beaktas, och därvid bör självfallet enså rationell hantering som möjligt eftersträvas för såväl allmänheten sommyndigheterna. Möjligheter bör finnas i ett sådant system att väljamellan olika betalnings- FiU 1986/87:19 former. Utskottet ser inte skäl attnu, innan den nu pågående försöksverksamheten utvärderats och analyserats,förorda en bestämd lösning. Som utskottet anfört tidigare bör i detta sammanhang ocksåbedömas i . vilken utsträckning ändrade statliga betalningsrutiner skullepåverka postverkets totala system för postservice och betalningsförmedling. Enväsentlig del av postverkets rörelseintäkter kommer frånbetalningsförmedlingen. Enligt postverket är den stora omfattningen av verketsbetalningsförmedling en förutsättning för att kunna upprätthålla nuvarandeservicenivå. Utskottet anser således att frågorna om ändring av bestämmelsernaom vissa statliga in-och utbetalningar måste ses i ett sammanhang. Om vissalönsamma delar av betalningssystemet skulle tas om hand av banksystemetförändras självfallet förutsättningarna för postverkets övriga verksamhet.Utskottet vill därför inte förorda några förändringar i det statliga-betalningssystemet utan att. konsekvenserna närmare analyserats. Bl.a. måstefrågor kring betalningssystemets säkerhet och servicenivå ut samtsambandet mellan nuvarande betalningssystem och finansiella effekter förpostgirot. Utskottet har erfarit att ett sådant beredningsarbete pågår iregeringskansliet och att regeringen därefter har för avsikt att återkomma tillriksdagen, senast under nästa . och utskottet kommer såledesatt senare få ta ställning till dessa frågor. Utskottet avslår därför motionFi809 i dessa delar i avvaktan på regeringens förslag. att avslår motion 1986/87:Fi809 yrkandena 1 och4-8. På finansutskottets vägnar ' Närvarande: (), (), LarsTobisson (m), (), (), (), (), (), i (s), (), i (vpk). (),(), () och (). (), (), (),(), . (), () och LennartAlsén (fp) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar med"Det är" och på s. 4 slutar med "regeringens förslag" bortha följande lydelse: Utskottet anser att staten måste medverka till att skaparationella, billiga och bekvämabetalningsrutiner i samhället. En väsentlig förutsättning härför FiU 1986/87:19är att fri konkurrens skapas mellan olika institutioner och betalningsfornier.Det är därför nödvändigt att såväl formella som praktiska hinder för en sådankonkurrens möjligt undanröjs. Genom att staten för sina betalningarendast anlitar postgirot saknas en av förutsättningarna för att låta olikabetalningsrutiner konkurrera på lika villkor med varandra. Enligt utskottetsmening borde denna typ av banktjänster upphandlas på samma villkor som övrigatjänster och varor i statsförvaltningen, dvs. i enlighet med upphandlingsförordningenskrav på affärsmässighet. Genom ett sådant förfarande skulle olikabetalningsförmedlare kunna jämställas i konkurrenshänseende. Utskottet anser vidare att i begreppet rationellbetalningsförmedling måste inbegripas att rutinerna utformas på ett förenskilda personer och företag smidigt sätt. Därvid bör beaktas möjligheternaför betalningsmottagare eller inbetalare att fritt kunna välja betalningsform.Eftersom huvuddelen av de anställda, , erhåller lön viakontoinsättning i bank och praktiskt taget hela den vuxna befolkningen i vårtland har bankkonton från vilka betalningar kan utföras smidigt och enkeltframstår det som närmast självklart att också betalningar till staten bordekunna få göras från dessa konton. Om denna möjlighet öppnades skulle detunderlätta för många företag. Onödiga inbetalningar till postgirot medränteförluster som följd skulle kunna undvikas. Medlen skulle inte behövaflyttas mellan olika konton. Förslaget om att göra det möjligt för staten att utbetalaöverskjutande skatt samt statliga bidrag och förmåner direkt till konto i bankeller postgiro ligger väl i linje med vad utskottet anfört om att skapa en förallmänheten smidig betalningsförmedling och ge utrymme för frihet att väljabetalningsform. Genom ett sådant förfarande minskas mottagarnas hantering avmedlen påtagligt. Mottagarna slipper att lösa in utbetalningsavin i post ellerbank och därmed att göra ränteförluster. gäller att t.ex. barnbidrag och studiemedel kan sättas in direkt på konto i bank ommottagaren begär det. Detta bör enligt utskottet vara möjligt med alla statligabidrag. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta förslag härom. När det gäller utbetalningen av löner och pensioner finnsdet, som anförs i motion Fi809, besparingsmöjligheter för statsverket genom attlåta olika betalningsförmedlare konkurrera om betalningsuppdraget. Regeringenbör uppdra åt statens löne- och pensionsverk att föranstalta om upphandlingavseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp pågrupplivförsäkringen till kontohavare i andra banker än PKbanken. Enligt utskottets mening är det angeläget att allamöjligheter att minska statens upplåningsbehov och därmed minskaräntekostnaderna prövas. Eftersom det tycks finnas tekniska möjligheter attminska postgirots handhavandetid för inbetalningarna och därmed minska statensräntekostnader bör denna möjlighet prövas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi809 bör gesregeringen till känna. dels utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med bifall till motion 1986/87:Fi809yrkandena 1 och 4-8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.