bet · GA01NU24 · 1986-12-31 00:00:00 — om eldistribution på landsbygden NU 1986/87:24 I betänkandet behandlas - helt eller delvis - fem motionerom eldistributio nen på landsbygden. I fyra av dem föreslås anvisa medel för slutförande av landets elektrifiering. Den femte motionen tar sikte på bättre ekonomiska förutsättningar för eldistribution i glesbygd. . : Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avbyråchef , statens energiverk. Utskottet har också fått skriftligtmaterial från . För nästa budgetår hör anvisa 2,5 milj. kr. tillfrämjande av landsbygdens elektrifiering. Medlen skall kunna disponeras såvälför nyan-' läggningar, dvs. elektrifiering av äldre helårsbeboddaglesbygdsfastigheter, som för upprustningsändamål. Detta föreslår utskottet pågrundval av ett antal motionsyrkanden. I budgetpropositionen har regeringenföreslagit att ytterligare medel inte skalltillföras denna stödverksamhet. Utskottet avstyrker en motion om ändradeskatteförhållanden för företag med landsbygdsdistribution av elström. Enreservation (c) har avgetts till förmån för motionen. De motioner som behandlas här är följande: 1986/87:N508 av () och (),vari hemställs att. återinför anslaget till Landsbygdenselektrifiering och för /88 anslår 5 milj. kr. 1986/87:N528 av () och (),vari hemställs att hos regeringen begär förslag om bättre ekonomiskaförutsättningar för eldistribution i glesbygd enligt de riktlinjer somförordas i motionen. 1986/87:N542 av m. fl. (c, vpk), varihemställs att till Främjande av landsbygdens elektrifiering /88 anvisar ett reservationsanslag om . 1986/87:N543av m. fl. (s), vari hemställs att NU1986/87:24 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omfullföljande av tioårsprogrammet angående restelektrifiering. 1986/87:N551 av m.fl. (c), såvitt gällerhemställan att 7. till Främjandeav landsbygdens elektrifiering för /88 anvisar ettreservationsanslag om . för upprustning m. m. av befintliga lokalaeldistributionsnät, 8. till Främjandeav landsbygdens elektrifiering för /88 anvisar ettreservationsanslag om . för investeringar i nya anläggningar föreldistribution. Åtskilliga fastigheter i landet saknar tillgång tillelström, sägs det i motion 1986/87:N543 (s). Motionärerna erinrar om riksdagenstidigare beslut om anslag för främjande av landsbygdens elektrifiering. Dekritiserar regeringen för att den i budgetpropositionen föreslår en avvecklingav ifrågavarande anslag. Eldistributionsföretagen kommer inte att ta sittansvar, menar motionärerna. Även om de skulle göra detta skulle merkostnadenför abonnentkollektivet bli oacceptabelt hög. Det år ett elementärträttvisekrav att alla invånare skall ha elektricitet i sina hus, anförs detvidare. Medel för att fullfölja restelektrifieringen borde tas ur anslaget försärskilda regionalpolitiska åtgärder för infrastrukturutbyggnad m.m. Utvecklingen har genom den socialdemokratiskaenergipolitiken medfört en allt högre elanvändning med allt störrepåfrestningar på elnäten, inte minst de lokala, anförs det i centernspartimotion 1986/87:N551. Motionärerna finner det därför inte acceptabelt att,såsom regeringen föreslår, stödet till främjande av landsbygdens elektrifieringslopas. Det i motionen föreslagna bidraget föreslås fördelas på 2,5 milj. kr.för investeringar i nya anläggningar och 2 milj. kr. för investeringar somavser upprustning av distributionsnätet på landsbygden. Det är självklart att alla skall ha rätt till elektricitet,liksom till telefon och post till sina hem, heter det i mofion 1986/87:N508(c). Där det är långt mellan abonnenterna blir det dyrt att underhålla nätet,konstaterar motionärerna. Som ett konkret exempel anger de svårigheter förOrsa Finnmarks eldistributions ekonomiska förening. Det av motionärernaföreslagna anslaget skall få användas till nyelektrifiering och tillreparation av nät i glesbygd, alternativt till andra individuella lösningar.Målet skall vara att alla i vårt land får elektricitet till sinpermanentbostad. I motion 1986/87:N542 (c, vpk) erinras om atteldistributörernas skyldighet att även i glesbygder förse människor med elkraftregleras av ellagen (1902:71 s. 1). Med de undantagsbestämmelser som finnsförväntar sig motionärerna inte att glesbygdsdistributörerna är villiga attsjälva bekosta slutförandet av elektrifieringen. Från rättvisesynpunkt är detsjälvklart, anför de, att kostnaderna för den återstående elektrifieringen avglesbygden skall fördelas över hela landets abonnentkollektiv. angelägetatt det av beslutade elektrifieringsprogrammet genom- NU1986/87:24 förs enligt tidigare fastlagd tidsplan och att erforderliga medelanvisas för detta ändamål. Bättre ekonomiska förutsättningar för eldistributionen iglesbygden krävs i motion 1986/87;N528 (c). Motionärerna hänvisar till tidigarecentermofioner i ämnet och föreslår skattelättnader för företag medlandsbygdsdistribufion. Elskatten skulle beräknas efter jämförbar ledningslängdmed bibehållande av den totala skatteintäktens nivå. Ett sådant system skulle,anför motionärerna, bli kostnadsneutralt i förhållande till nuvarande system. Uppgifter i anslutning till motionerna Bakgrund Distribution av elkraft till landets 4,8 miljonerelabonnenter handhas av 322 eldistributörer. Av dessa är 20 statligaverk och bolag, 165 kommunala företag, 58 privata kraftbolag och 79elföreningar. och ett mindre antal kommunala och privatakraftföretag har både produktion och distribution av elkraft. 1 tåtorterna ärdet i regel kommunerna som sköter eldistributionen, medan landsbygdenselförsörjning ombesörjs av staten, privata kraftbolag eller elföreningar. fastställde riktlinjer förstrukturomvandlingen på eldistributionsområdet (prop. 1975/76:100 bil. 15, NU1975/76:45, rskr. 1975/76:263). Dessa innebär att rationaliseringen i huvudsakskall fortgå på frivillig väg. En utgångspunkt är att huvudansvaret fördistributionens ordnande bör åvila det allmänna. Vidare anges att de enskildaelkonsumen-terna skall tillförsäkras gynnsamma distributionsförhållanden ochatt kommunerna som företrädare för lokala intressen skall ges inflytande.Distributionsföretag skall, när så bedöms lämpligt, föras samman eller gå uppi företag som medger en rationell verksamhet. har statsbidrag beviljats föratt underlätta elektrifiering av helårsbostäder på landsbygden. Genom dettastöd beräknas, enligt uppgifter från statens energiverk, drygt 100 000 hushållha fått tillgång till elenergi. Förnärvarande återstår ett hundratal helårsbebodda fastigheter som saknarelenergi. har staten tillskjutit 135 milj. kr. Kommuner och landstinghar bidragit med ungefår lika mycket. I områden där vattenkraften har byggts uthar bidrag erhållits från de avgifter kraftföretagen ålagts att betala förintrånget genom kraftutbyggnaden. Staten har också i samband med den strukturförändring somägt rum inom eldistributionen gett bidrag om 128 milj. kr. till upprustning avnedslitna och olönsamma landsbygdsnät. Bestämmelser om eldistributionen finns i lagen (1902:71 s.1), innefattan de vissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen). Där sägs bl. (2 § 4 mom.) att den som innehar områdeskoncession för yrkesmässig distribution är skyldig att, om inte särskilda skäl finns för undantag, tillhandahålla ström åt var och en som inom området behöver den för normalt förbrukningsändamål. Bestämmelserna i ellagen innebär att eldistributörerna ärskyldiga att leverera elström till befintliga och tillkommande abonnenter.Enligt förarbe- lena(prop. 1957:161 s. 48) får emellertid distributionsskyldighetens omfatt- NU 1986/87:24 ningbestämmas med beaktande av att kostnaderna för en ifrågasatt elektrifieringhåller sig inom ekonomiskt rimliga gränser. blironormalt höga är eldistributören inte skyldig att elektrifiera avsides I sådana fall har, enligt uppgift av statens energiverk, de statligabidragen varit avgörande för att en elektrifiering skulle komma till stånd. . . Främjande av landsbygdens elektrifiering I det följande återges kortfattat näringsutskottets ochriksdagens ställningstaganden rörande bidrag till landsbygdens elektrifieringunder . 1980 (prop. 1979/80:100 bil.17, NU 1979/ 80:36, rskr. 1979/80:248) om stödverksamhetens omfattning för entioårsperiod. Stöd skulle lämnas för upprustning med 2 milj. kr. (t. o. m. /85) och för nyanläggningar med 2,5 milj. kr.per år (t. o. m. /90). godtog regeringens förslagtill anslag. Förslagen var i enlighet med beslut (prop. 1980/81:90, NU1980/81:60 s. 105, rskr. 1980/81:381; prop. 1981/82:100 bil. 17, NU 1981/ 82:30s. 73, rskr. 1981/82:356). föreslog regeringen,att anslaget i enlighet medtidigare beslut av skulle bestämmas till 4,5 milj. kr. Två motioner(s; c) med förslag rörande anslagets fördelning avstyrktes av näringsutskottetoch avslogs av . Härvid anförde utskottet bl. a. att en vissflexibilitet i tolkningen torde vara möjlig vid avvägningen mellan vad somskulle betraktas som nyanläggning och som upprustning av ett nät (prop. 1982/83:100 bil. 14, NU 1982/83:33 s. 56, rskr. 1982/83:280). När anslaget behandlades förelåg en motion (c,s) med krav på dels att hela anslaget om 4,5; milj. kr. skulle få disponerasför främst upprustning av nedslitna och oräntabla nät, dels att bidraget skulleförlängas för ytterligare en tioårsperiod efter utgången av år 1985.Näringsutskottet pekade på sitt ställningstagande året innan om en vissflexibilitet inom anslagsramen men ville inte sträcka sig så långt sommotionärerna önskade. 1 fråga om en förlängning av bidragssystemet förutsatteutskottet att regeringen följde utvecklingen och övervägde frågan inför detföljande årets budgetbehandling. Utskottet avstyrkte motionen och tillstyrkteregeringens förslag (prop. 1983/84:100 bil. 14, NU 1983/84:30 s. 68, rskr.1983/84:297). Sedan statens energiverk anmält ett fortsatt behov avmedel för att redan påbörjade upprustningar skujle kunna fullföljas beslötriksdagen (prop. 1984/85:120, NU 1984/85:30 s. 88, rskr.1984/85:362) att medelsramen 2,5 milj. kr. för nyanläggningar skulle fåanvändas även för upprustningsändamål. I tre motioner (c) begärdes en högreanslagsnivå (4,5 milj. kr. Yrkandena avstyrktes.Näringsutskottet sade sig inte dåkunna ställa sig bakom kraven på en utvidgad medelsram. Centerpar- NU1986/87:24 tiets företrädare i utskottet reserverade sig och föreslog attanslaget skulle uppgå till 4,5 milj. kr. För innevarande budgetår har anslagit2,5 milj. kr. 1985/86:100 bil. 14, NU 1985/86:17 s. 61, rskr.1985/86:172). Stöd kan beviljas till nyanläggning och till upprustning avelektriska distributionsnät på landsbygden. Enligt förslag av näringsutskottetavslog yrkanden i två motioner (c) om att anslaget skulle beräknastill 4,5 milj. kr. Utskottet fann med hänsyn till tidigare riksdagsbeslut ingenanledning att förorda en utökad medelsram. En reservation (c) förelåg. Ekonomiska förutsättningar för eldistribution avslog en motion (c) med krav påbättre ekonomiska förutsättningar för eldistribution i glesbygd (NU 1985/86:17s. avstyrkte motionen med hänvisning till att statensenergiverk då hade påbörjat en utredning om skillnader i elpriser mellan olikaeldistributörer. En reservation (c) förelåg. Staten har lämnat stöd för attunderlätta elektrifieringen av helårsbebodda fastigheter på landsbygden. Ettskäl därtill har varit att kostnaderna för att elektrifiera avlägset belägnafastigheter har varit relativt höga. Elektrifieringen är nu på det hela tagetfärdig men det återstår i landet ett hundratal helårsbostäder utan elström. beslutade om stödverksamhetensomfattning för en tioårsperiod (se s. 4). Stöd skulle lämnas för upprustningmed 2 milj. kr. (t. o. m. /85) och förnyanläggningar med 2,5 milj. kr. (t. o. m. budgetåret1989/90). beslöt att medelsramen 2,5 milj. kr. perår för nyanläggningar skulle få användas även för upprustningsändamål. För innevarande budgetår har anslagit 2,5 milj.kr. Stöd kan beviljas till nyanläggning, bl. a. för elektrifiering av äldrehelårsbebodda fastigheter i glesbygd, och till upprustning av elektriskadistributionsnät på landsbygden. Beslut om sådant stöd fattas av statensenergiverk. avslog på förslag av näringsutskottet tvåmotioner (c) med krav på att anslaget skulle uppräknas till 4,5 milj. kr.Centerpartiets företrädare i näringsutskottet reserverade sig. Frågan om den fortsatta elektrifieringen berörs ibudgetpropositionen (bil. 16 s. 32). Föredragande statsrådet anför attytterligare medel inte bör tillföras ifrågavarande stödverksamhet. Under årenslopp har, säger hon, antalet icke-elektrifierade fastigheter minskat. Genomfortlöpande rationaliseringar och sammanslagningar har distributionsföretagenblivit större och ekonomiskt allt starkare. Det är därför, uttalar hon vidare,numera rimligt att framhålla distributionsföretagens fulla ansvar för attåterstående erforderliga utbyggnader av näten genomförs och att kostnadernatill stor del Detta är det normala sättet att finansiera NU1986/87:24 investeringar i distributionsnäten. Utöver de angivna skälen anförs statsfinahsiella motiv förståndpunkten att ytterligare medel ej skall anslås till stödverksamheten. Föratt redan beslutade åtaganden skall kunna fullföljas bör dock enligtproposifionen statens energiverk på oförändrade villkor disponera de medel somhittills . För eldistributionsrådets verksamhet, m. m.beräknas för nästa budgetår medel under statens energiverks anslag tillutredningar m. m. och information. I fyra motioner framförs förslag rörande statliga bidragtill landsbygdens elektrifiering. I mofion 1986/87:N543 (s) begärs ett uttalande avriksdagen om fullföljande av tioårsprogrammet angående restelektrifiering.Motionärerna ifrågasätter det realistiska i regeringens förhoppning om attdistributionsföretagen skall ta sitt ansvar för återstående utbyggnad. begär i partimotionen 1986/87:N551 att riksdagenför /88 skall anvisa 4,5 milj. kr. för bidrag till främjande avlandsbygdens elektrifiering. Bidraget föreslås fördelas på 2,5 milj. kr. förinvesteringar i nya anläggningar och 2 milj. kr. för investeringar som avserupprustning av distributionsnätet på landsbygden. I motion 1986/87:N508 (c) påyrkas ett anslag om 5 milj.kr. för bidrag till landsbygdens elektrifiering. Motionärerna betecknar det somorimligt att abonnenterna skall bekosta upprustningar för . Man kan inte förvänta sig att glesbygdsdistributörer ärvilliga att själva bekosta slutförandet av elektrifieringen, heter det i motion1986/87:N542 (c, vpk). Kostnaden för den återstående elektrifieringen avglesbygden bör, fördelas över landets abonnentkollektiv. Till anslagetFrämjande av landsbygdens elektrifiering föreslås anvisa 2,5 milj.kr. för budgetåret ,. 1987/88. Eldistributörerna har enligt ellagen (1902:71 s. 1)skyldighet att leverera elström till befintliga och tillkommande abonnenter (ses. Om kostnaderna för att bygga ledningar blir onormalt höga är eneldistributör dock inte skyldig att elektrifiera avsides liggande fastigheter.Riksdagens beslut om stödverksamhetens omfattning innebar bl. a. attstöd skulle lämnas för nyanläggningar med 2,5 milj. kr. Detta beslut har varit en utgångspunkt förplaneringen av restelektrifieringen hos statens energiverk och hos berördadistributionsföretag. Enligt utskottets uppfattning bör i konsekvens med 1980års riksdagsbeslut för nästa budgetår till främjande av landsbygdenselektrifiering anvisas 2,5 milj. kr. Medlen bör kunna disponeras såväl förnyanläggningar som för upprustningsändamål. Såsom anförs i budgetproposifionenbör därutöver statens energiverk på oförändrade villkor få disponera de medelsom har tillförts anslaget. Utskottet räknar härutöver med att den allt störreeffektivitet och ekonomiska styrka som kan konstateras föreldistributionsföretagen som kollektiv räknat skall komma till uttryck genomett ökat ansvar för den återstående erforderliga utbyggnaden av elnätet. utskottethär har anfört tillgodoser delvis önskemålen i här behandlade NU 1986/87:24motioner. Även motion 1986/87:N528 (c) gäller eldistributionen pålandsbygden. I den begärs förslag av regeringen om bättre ekonomiskaförutsättningar för eldistribution i glesbygd enligt de riktlinjer som förordasi motionen. Skattelättnader föreslås för företag med landsbygdsdistribution.Elskatten skulle beräknas efter jämförbar ledningslängd med bibehållande av dentotala skatteintäktens nivå. Riksdagenavslog ett liknande krav (se s. 5). bedriver ett långsiktigt arbete somsyftar till en fortsatt strukturrationalisering inom eldistributionen. Dentidigare (s. 5) nämnda utredningen om skillnader i elpriser pågår alltjämt. Utskottet anser med hänsyn till det pågåendeutredningsarbetet att det inte heller nu finns anledning för attvidta någon sådan åtgärd som begärsimotion 1986/87 :N528 (c). Energiverketskartläggning torde kunna ge underiag för säkrare bedömningar än som förnärvarande kan göras av vilka pris- och kostnadsskillnader som faktisktförekommer mellan olika eldistributörer. Motionen avstyrks således. 1. beträffandefrämjande av landsbygdens elektrifiering attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:N508, 1986/ 87:N542 och1986/87:N543 samt motion 1986/87:N551 yrkandena 7 och 8 till Främjande avlandsbygdens elektrifiering för /88 under fjortonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av , 2. beträffande eldistribution på landsbygden att avslår motion 1986/87:N528. Närvarande: (), (), RuneJonsson (s), (), (), (), ÅkeWictorsson (s), Per (), (), (), (), (), (vpk) och (). Reservation NU 1986/87:24 Eldistribution på landsbygden (mom. 2) och (båda c) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "avstyrks således"bort ha följande lydelse: Utskottet finner det önskvärt med åtgärder frånstatsmakternas sida för att skapa en ökad kostnadsneutralitet mellan elföretagmed olika distributionsförhållanden. På grund av högre kostnader har detblivit allt svårare för lokala företag med eldistribution utanför tätorternaatt hålla jämna steg med tätortsföretag i fråga om möjligheter att erbjudasäker elförsörjning och god lokal service. De åtgärder som förordas i motion1986/87:N528 (c) bör därför genomföras i syfte att i dessa avseenden skapabättre förutsättningar för distributörerna av elkraft på landsbygden. har erfarit att man vid den åberopade utredningen hos statensenergiverk inte har för avsikt att studera denna fråga på sådant sätt sommotionärerna förordar anser utskottet att bör göra ett uttalande tillregeringen av här angiven innebörd. Utskottet tillstyrker sålunda motion1986/87:N528 (c). dels att utskottet under 2 bort hemställa 2. beträffande eldistribution på landsbygden att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:N528 som sin mening ger ' regeringen till kännavad utskottet anfört. Främjande av landsbygdens elektrifiering (mom. 1) () och () anför: Från sida noterar vi med tillfredsställelse attett enigt utskott har ansett det angeläget att fullföljer tidigaregjorda utfästelser avseende landsbygdens elektrifiering och anvisar 2,5 milj.kr. Ännu bättre hade det varit om utskottet, när man ändå gåremot regeringens förslag, hade följt förstahandsyrkande och föreslagitytterligare 2 milj. kr. för att man på ett hedervärt sätt skall kunna fullföljaupprustningen av undermåliga distributionsledningar i utpräglad glesbygd. Vihar dock bedömt enigheten kring vårt andrahandsyrkande som så viktig att vi haravstått från att reservera oss för vårt förstahandsyrkande.