bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Likaså är riskerna för allergier betydande. Förebyggandeåtgärder för att motverka belastningsskador, olycksfall och även allergier hardärför ansetts vara en normal arbetsmiljöåtgärd inom denna sektor. Utskottetär mot den angivna bakgrunden inte berett tillstyrka motionens krav på ettriksdagsuttalande om en mer generös praxis vid arbetsmarknadsverkets prövningav dessa fall. Utskottet utgår slutligen från att fördelningen av medlen skerpå ett sätt som bäst främjar det arbetsmarknadspolitiska syftet med bidragen,nämligen att underlätta inplacering på arbetsplatser av sökande med handikapp. Medhänvisning till vad utskottet sålunda anfört i fråga om bidrag till 7 Rik.sdagen 1986/87. arbetstekniskahjälpmedel till handikappade egenföretagare avstyrks motio- AU 1986/87:11nerna A262 och A277. I motion 1986/87:So261 framhåller m. (m) att arbetsplatsen ofta kan skapa en känsla av isolering för döva personer,särskilt då den döve där är ensam om sitt handikapp. Situationen kan i sådanafall, i någon mån, hjälpas upp med en texttelefon, varför arbetsgivare som hardöva personer anställda borde kunna få bidrag lill anskaffning av texttelefon. Utskottet, som har förståelse för behovet av texttelefonpå arbetsplatser med hörselskadade, anser att en generell bidragsgivning idetta avseende skulle falla utanför vad som kan anses motiverat på rentarbetsmarknadspolitiska grunder. Arbetsmarknadsmyndigheterna har beviljatbidrag i fall då en texttelefon verkligen har behövts för att den döve skullekunna utföra det aktuella arbetet. Utskottet kan med hånsyn härtill inte ställasig bakom motion So261, varför den avstyrks i aktuell del. Utskottet tar slutligen i detta avsnitt upp förslaget ivpk-motion 1986/ 87: A276 att medge bil som tekniskt hjälpmedel. 1 motionenanförs att partiet sedan mer än ett årtionde hävdat att bilen bör kunna ställaskostnadsfritt till den enskildes förfogande på samma sätt som en permobil, enrullstol, kryckkäppar osv. Det föreslås att 100 milj. kr. bör beräknas förändamålet. Utskottet vill först erinra om att villkoret för bidragtill motorfordon åt handikappade är att den handikappade personen behöverfordonet för att få sin utkomst av förvärvsarbete eller för att förvärvautbildning med yrkesinriktning. Som ovan redovisats har en särskild utredningsman nyligenavgett ett förslagom ett utvidgat bilstöd (DsS 1986:11). Frågan bereds förnärvarande i regeringens kansli. Utskottet anser för sin del att det ärpositivt att den för många handikappade angelägna frågan om ett förbättratbilstöd därmed kan få en lösning. Det mycket långtgående förslag som förs frami vpk-motion A276 framstår emellertid som ekonomiskt orealistiskt, varförmotionen bör avvisas. I propositionen beräknas kostnaderna för Arbetshjälpmedelåt handikap pade för /88 till , vilket innebär . utöver motsvarande beräkning . . , Utskottetgodtar de gjorda medelsberäkningarna. I propositionen erinras om att stödformen Näringshjälptill handikappade, som börjar verksamhet som egna företagare, förändrades iflera avseenden . För /87 har anvisats 25,6 milj.kr. För /88 föreslår arbetsmarknadsministern sammabelopp. Utskottet tillstyrker vad som anförs i budgetpropositionen i denna del. Utskottet redovisar inledningsvis i detta avsnitt reglerför anställning med lönebidrag som gäller fr. o. m. . Introdukiionsbidrag (enskilda företag, affärsdrivande verk, kommuner och landsting. Även statliga myndigheter m.fl. kan få introduktionsbidrag om anställning därefter kan beredas utan lönebidrag.) om högst eller 3 000platser varjämte och får disponera ytterligareplatser. av lönekostnaden 'i ytterligare två år25 % vid eventuell förlängning Ingen ram fastställd av lönekostnaden första året under andra, tredjeoch fjärde året 25 eller50 % vid eventuell förlängning om högst 3 800 platser samt ytterligare 500 platserför , Bergslagen samt . Lönebidrag till statliga myndigheter, allmänna försäkringskassor jämte vissa andra enligl regeringens bestämmande 6 237personer (5 937 enligt propositionensförslag fr. o. m. den 1 ) varav 5 900 vid statliga Lönebidrag UU aUmännyitiga organisationer ej tidsbegränsat Antalet uppgår till ca 15 000 personer och ökningen föreslås under /88 få uppgå till högst500 Antalet personer som sysselsätts med hjälp av lönebidraghar ökat med drygt 6 000 och uppgår till ca 41 000. Kostnaderna för lönebidragen har ökatbetydligt. Utgif- , AU 1986/87:11 terna för budgetåren 1980/81-1985/86framgår nedan. 1 360,9 milj. kr. 1 708,2 milj. kr. 1 903.2 milj. kr. 2 144,9 milj. kr. 2 415,7 milj. kr. 2 709,3 milj. kr. Utgifterna för lönebidrag under /86 fördeladesig så, att statliga myndigheter m. fl. bidrag erhöll 714 milj. kr.,allmännyttiga organisationer 1 263 milj. kr., medan återstoden, 732 milj. kr.,gick till enskilda och kommunala arbetsgivare samt affärsverken. Den sistnämndasektorn svarar således för av utgifterna, men sysselsätternästan hälften av de anställda med lönebidrag. 1 propositionen framhåller arbetsmarknadsministern att detär angeläget att ökningen av antalet lönebidragsplatser främst sker inomsektorer med lägre kostnader för bidragen, där möjligheterna att senare övergåtill anställning utan särskilt bidrag från arbetsmarknadsmyndigheterna dessutomär större. Vidare anförs att den nu pågående avvecklingen av störrevårdinstitutioner för psykiskt utvecklingsstörda och patienter inornmentalvården innebär ett ökat behov av arbetstillfällen som är särskiltanpassade till dessa grupper. Möjligheterna att tillgodose dessa behov ärsärskilt goda inom . För att göra det ekonomisktmöjligt att utöka timvolymen för sysselsättning inom Samhällsföretagsgruppenföreslås att antalet platser med lönebidrag hos statliga myndigheter minskasmed 300. AMS bör successivt genomföra en sådan minskning med målet att antaletplatser med full kostnadstäckning skall uppgå till högst 5 937 vid utgången avår 1987. Vidare bör eftersträvas att myndigheterna i högre grad än förnärvarande verkar för att anställda med lönebidrag ges goda förutsättningar attövergå till reguljära tjänster hos myndigheten. Arbetsmarknadsministern understryker att minskningen av destatliga lönebidragsplatserna skall avse arbetsplatser utanför kulturområdetmed ett stort antal lönebidragsanställda samt arbetsplatser där möjligheten attbereda en lönebidragsanställd en reguljär tjänst bedöms vara för handen. I propositionen redovisas slutligen att AMS begärt attunder få bedriva en försöksverksamhet med flexibla bidragsnivåer mellan25 och för högst 100 personer i syfte att bl. a. undersöka om dettainnebär en förenklad administration. Arbetsmarknadsministern erinrar om attinom frikommunsförsöken pågår viss verksamhet, som bl. a. syftar till attförenkla handläggningen av arbetsmarknadspolitiska stöd till kommunalaarbetsgivare. Den innebär att man, bl. a. med avvikelse från de föreskriftersom gäller om bidragsnivåer m.m., kommer överens om ett enhetligt bidrag överförsöksperioden. Arbetsmarknadsministern anser att erfarenheterna av dessaförsök bör avvaktas innan ytterligare försök med samma syfte inleds. Utskottet tar i detta sammanhang först upp några motionerom den aUmänna utformningen av lönebidraget. I moderata samlingspartiets kommittémotion 1986/87:A259förordas en AU 1986/87:11 annorlunda fördelning av resurserna, vilket skulle geökat utrymme att erbjuda arbete till handikappade som står utanförarbetsmarknaden. Insatserna måste då differentieras med hänsyn till arten ochsvårighetsgraden av olika handikapp. Med anledning härav föreslås att ett merflexibelt lönebidragssystem bör utarbetas. Bidraget bör enligt motionärernakunna varieras beroende på hur den handikappades arbetsförmåga utvecklas ochskall kunna utgå så länge den handikappade är anställd. Även höga lönebidraganser man blir billigare än en anställning i Samhällsföretag, som denhandikappades sociala situation i regel främjas av att vederbörande är placeradpå en vanlig arbetsplats. I kommittémotion 1986/87:A267 föreslås attlönebidraget skall förbättras med syftet att öka antalet anställningar avhandikappade i näringslivet. Lönebidraget till anställda inom det privatanäringslivet föreslås under det första anställningsåret kunna utgå avlönesumman, därefter fram till anställning samt därefterkunna ges under en obegränsad följd av år till av lönesumman. 1 sammamotion föreslås också att AMS bör få starta den av styrelsen föreslagnaförsöksverksamheten med flexibla bidragsnivåer. Förslag om ett mer flexibelt lönebidragssystem förs ävenfram i motionerna 1986/87:A227 av och ()och 1986/87:A264 av (). I den sistnämnda motionen anförs ocksåatt man beträffande bidragen inte bör göra skillnad mellan olika kategorier avarbetsgivare. Den frågan aktualiseras också i motion 1986/ 87:A222 av OlleGrahn m. fl. (fp, m, c), i vilken föreslås att bidragen till de enskildaföretagen bör göras likvärdiga med bidragen till statliga institutioner ochkanske även till Samhällsföretag. Utskottet vill först stryka under den betydelselönebidragen har för att underlätta för de arbetshandikappade att få enanställning. Antalet anställda med lönebidrag har också successivt ökats ochuppgår , som tidigare nämnts, till ca 41 000. Lönebidragssystemet ändrades senast den 1 juli 1984.Bidraget differentierades då med avseende på bl. a. den sökandes handikapp.Det särskilda lönebidraget infördes i syfte att öka möjligheterna påarbetsmarknaden för sökande med svåra handikapp. Utskottet har tidigare framhållit betydelsen av attbidragsformen skall vara flexibel och så långt möjligt anpassad till dearbetshandikappades behov. Det bör också vara konstruerat så att antaletplaceringar i näringslivet, kommunerna och landstingen ökar (se bl.a. AU1985/86:11, s. 90). Utskottet har samma uppfattning . bör sägasatt det finns skäl som talar mot en mer långtgående differentiering av bidragetefter handikappets svårighetsgrad. Här kan nämnas risken dels för en typ avmeritvärdering av den handikappade, dels för en olycklig förhandlingssituationmellan arbetsgivaren och förmedlingen. En situation där arbetsförmedlingen ivarje enskilt ärende måste förhandla om bidragsnivån kan vidare innebära entidsödande handläggning av varje ärende, vilket i sin tur får negativaverkningar för den övriga förmedlingsverksamheten. Det sagdainnebär att det krävs ingående överväganden i frågan innan man 101 tarställning till en ytterligare differentiering inom lönebidragssystemet. AU1986/87:11 Hithörande frågor har bl.a. övervägts inom handikappkommittén (Ds A1984:12). har vidare, enligt vad utskottetinhämtat, för avsikt att initiera ett särskilt forskningsprojekt beträffandelönebidragets utformning rti. När det vidare gäller den av AMS föreslagnaförsöksverksamheten med flexibla bidragsnivåer - som biträds i motion A267 -vill utskottet erinra om vad som anförs i propositionen om de verksamheter sompågår inom ramen för frikommunförsöken. Utskottet instämmer i bedömningen atterfarenheterna av dessa försök bör avvaktas innan ytterligare försök med sammasyfte inleds. 1 detta sammanhang finns det också anledning att erinra omvad sagts om arbetet inom AMS med ett arbetsmarknadspolitiskt programför arbetshandikappade. 1 vad slutligen gäller bidragsnivån i samband medplaceringar vid de enskilda företagen vill utskottet framhålla att enanpassning av de bidragen till vad som gäller t. ex. vid Samhällsföretag skullemedföra ökade statsutgifter, vilket utskottet i rådande budgetläge inte ansersig kunna medverka till. Med hänvisning till vad utskottet anfört om den allmännautformningen av lönebidraget avstyrks de i sammanhanget behandlade motionernaA222, A227, A259, A264 och A267 i tillämpliga delar. Inlrodukiionsbidragel tillkom för att ökamöjligheterna för arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga att få arbete på denreguljära arbetsmarknaden hos enskilda företag och affärsdrivande verk samt hoskommuner och landsting. Stödet skall också ge möjlighet för en arbetshandikappadperson att få en göd introduktion och inskolning i arbetet. Avsikten är att detskall medge en period för träning och ömsesidig anpassning för denarbetshandikappade och arbetsgivaren under vilken man också bör kunna genomförasådana förändringar av arbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigt som kanbehövas i det enskilda fallet. Introduktionsstödet utgår avlönekostnaden under högst , dvs. I en skrivelse har AMS påregeringens uppdrag redovisat den verksamhet med introduktionsbidrag sombedrivits under budgetåren 1984/85 och 1985/86. Av redovisningen framgår att 4192 personer, varav 1 331 kvinnor, omfattats av sådant bidrag under perioden.Av 2 035 personer, som omfattades under /85, har 1 271 personereller fått anställning, med eller utan lönebidrag. Fram tilluppföljningstillfället hade 950 av totalt 2 157 personer, som omfattades avbidragsverksamheten under /86, fått anställning. Vidare harintroduktionsbidraget lett till att sammantaget 600 personer harfått anställning utan att lönebidrag lämnats för den fortsatta anställningen. Av redogörelsen i propositionen framgår vidare attrörelsehinder var det mest frekventa arbetshandikappet bland dem som omfattadesav introduktionsbidrag, följt av dem med socialmedicinska arbetshandikappresp. olika somatiska arbetshandikapp. Enligt AMS bedömning har introduktionsbidragethaft synnerligen god verkan för de socialmedicinskt arbetshandikappade. I avfallen har bidragen beviljats enskilda arbetsgivare, 102 kommuneroch landsting samt i övriga fall till allmännyttiga organisatio- AU1986/87:11 ner eller statliga arbetsgivare. De mindre företagen dominerar klartbland de arbetsplatser som fått introduktionsbidrag. Något mer än hälften varsåledes arbetsplatser med färre än 15 anställda, drygt en femtedel hade 16 till50 anställda. Övriga bidrag gick till arbetsgivare med fler än 50 anställda. Arbetsmarknadsministern konstaterar i anslutning tillredogörelsen bl.a. att det är glädjande att introduktionsbidraget har visat sigvara ett bra hjälpmedel för att bereda handikappade varaktigt arbete och att enså pass stor andel av placeringarna skett inom den enskilda och den kommunalasektorn. Utskottet kan instämma i detta konstaterande. Det särskilda lönebidragel utgår vidanställning av en arbetssökande som har svåra fysiska, psykiska ellersocialmedicinska arbetshandikapp eller är psykiskt utvecklingsstörd och somutan bidraget skulle riskera att bli förtidspensionerad eller måste beredasskyddat arbete. Bidraget kan också utgå vid anställning av en svårthandikappad person, som dels har nedsatt arbetsförmåga, dels behöverfortlöpande arbetsbiträde. Bidraget får lämnas under förutsättning att denanställde på grund av sitt handikapp åsamkar arbetsgivaren utgifter för sådantbiträde i en utsträckning som väsentligt överstiger vad som kan anses varanormalt för befattningen. Bidragets konstruktion i övrigt framgår av denöversiktsplan som inledningsvis redovisas i detta avsnitt. I partimotion 1986/87:A204 föreslås att manskall överväga om det särskilda lönebidraget kan utgå permanent på en högrenivå ån vad som är möjligt. Enligt motionärerna medför lönebidragetsnedtrappnipg för vissa grupper med mycket grava handikapp svårigheter att fåarbete trots att särskilt lönebidrag utgår. () framhåller i motion 1986/87:A245 attdet särskilda lönebidraget måste göras mera "konkurrenskraftigt"jämfört med andra samhällsstöd avsedda för såväl arbetslösa i allmänhet somarbetshandikappade. Motionären avvisar kvoter i sammanhanget och påpekar attdet inte är anständigt att ha kvoter för personer med de svåraste handikappen. Utskottet vill erinra om att antalet platser med särskiltlönebidrag kraftigt ökades efter förslag av regeringen inför innevarande budgetår.Det särskilda lönebidraget utgör ett betydande incitament för en arbetsgivaresom anställer en arbetshandikappad. Möjligheter att förlänga bidraget med upptill av lönekostnaden ännu efter fjärde anställningsåret föreligger. Enobegränsad utveckling av bidragsformen har för övrigt statsfinansiellaaspekter. Med hänvisning till det anförda samt det tidigare nämndaforskningsuppdraget om lönebidragens utformning m. m. avstyrks motionerna A204och A245 i motsvarande del. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp frågan omlönebidrag i kotnbina-lion med bidrag till arbetsbiträde, vilken aktualiseras ivpk-motion 1986/ 87:A271.1 motionen anknyts till vad tidigare redovisats om attAMS inte fått regeringens gehör för sitt förslag att lönebidrag med helalönekostnaden skall kunna utgå till företag i kombination med bidrag tillarbetsbiträde. Bidraget skulle gälla svårt handikappade ungdomar till enkostnad av 20 milj. kr. Motionärernaanser att alla möjligheter bör prövas för att skapa sysselsätt- AU1986/87:11 ning åt dessa ungdomar, varför förslaget från AMS bör genomföras. Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärernabeträffande behovet av insatser för de ungdomar det här är fråga om. Somframhålls i propositionen finns det emellertid redan inom nuvarande regelsystemmöjlighet att lämna omfattande stöd till anpassningsåtgärder efter prövning avbehovet i det enskilda fallet. Med hänvisning härtill samt till vad i övrigtsägs i propositionen beträffande den aktuella frågan avstyrker utskottet motionA271 i aktuell del. 1 propositionen föreslås - som tidigare nämnts - enminskning av antalet platser med lönebidrag hos statliga myndigheter med ettantal av 300. Avsikten är att göra det ekonomiskt möjligt att öka timvolymenför sysselsättning inom . I motionerna 1986/87:A204(fp), 1986/87:A260 (m) och 1986/87:A268 (c) uttalar man sig för ett oförändratplatsantal. 1 motion 1986/87:A271 (vpk) föreslås i stället en ökning avplatsantalet med 500. Kostnaden för en utebliven reducering av antaletlönebidragsplatser hos statliga myndigheter har beräknats till ca 55 milj. kr.I de aktuella motionerna föreslås en finansiering av åtgärden enligt följande.Moderata samlingspartiet avstyrker regeringens förslag, men föreslår samtidigten motsvarande reducering av anslaget till Samhällsföretag. Folkpartiethänvisar till de finansiella möjligheter som ett genomförande av förslaget omen överföring av socialförsäkringsmedel till arbetsmarknadssektorn skulleinnebära för ytterligare satsningar bland arbetshandikappade. Centerpartietförespråkar att regeringen senast i samband med kompletteringspropositionenåterkommer med förslag till omfördelning mellan olika kostnadsställen inomanslagen för de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och därmed ger ekonomisktutrymme under kommande budgetår för insatser i syfte att bereda flerarbetshandikappade sysselsättning. Slutligen föreslår vpk att en utökning avantalet platser vid de statliga myndigheterna bör finansieras genom enmotsvarande utökning av anslaget. Utskottet kan sålunda konstatera att även om det finns enmellan dessa partier gemensam uppfattning beträffande ett avvisande avregeringens förslag om en reducering av antalet platser vid de statligamyndigheterna, är bilden när det gäller finansieringen splittrad. I fråga omden av förordade finansieringen via socialförsäkringsmedel villutskottet hänvisa till att förslaget härom tidigare i framställningen avstyrktsav utskottet. Utskottet har av det anförda dragit slutsatsen-attpropositionens förslag beträffande lönebidragsplatser vid statliga myndigheterbör vinna bifall. Därmed skapas ekonomiskt utrymme för att utökatimvolymen för sysselsättning inom . Till den fråganåterkommer utskottet i ett följande avsnitt. De i sammanhanget aktuellamotionerna A204, A260, A268 och A271 bör följaktligen avslås i motsvarandedelar. Lönebidrag UU allmännytUga organisationer m. m. lämnas vidanställning av handikappade hos allmännyttiga organisationer. Bidraget uppgårtill av lönekostnaden. 1 propositionen beräknas att antalet platser kommeratt öka med upp till 500 även under /88. Ifolkpartiets partimotion 1986/87:A204 yrkas att möjligheter bör finnas 104 tilllönebidrag UU icke arbetshandikappade vid allmännyttiga organisationer. AU1986/87:11 Man anför att för många icke handikappade personer där anställningmed lönebidrag ändå kan bli aktuell bör dessa organisationer utgöra lämpligaarbetsplatser. Utskottet vidhåller sin tidigare vid flera tillfällenredovisade uppfattning att ett så högt bidrag som det är fråga om tillallmännyttiga organisationer bör förbehållas handikappade, varför det aktuellayrkandet i motion A204 avstyrks. I kommunisternas partimotion 1986/87:A271begärs ett undanröjande av den övre gränsen för antalet ny tillkommandelönebidragsanställningar i allmännyttiga organisationer. Motionärerna framhåller att organisationerna ofta ärberedda att medverka till att bereda arbetshandikappade meningsfulla ochstimulerande arbeten, men att de i allmänhet saknar de ekonomiskaförutsättningarna. Antalet personer som omfattas av lönebidraget hosallmännyttiga organisationer har ökat betydligt sedan lönebidragsformenstillkomst. Utskottet godtar regeringens förslag att ökningen även under nästabudgetår blir i storleksordningen 500 platser. Motion A271 avstyrks därför iaktuell del. Omfattningen av det allmänna lönebidraget beräknas ipropositionen öka även under nästa budgetår. Utskottet godtar vad som i övrigt anförs i propositionenbeträffande lönebidragen. I propositionen föreslås att till anslagetSärskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning för budgetåret1987/88 skall anvisa ett förslagsanslag av 3 . Utskottet hartidigare i framställningen ställt sig bakom regeringens förslag under de olikaposterna. Därvid har avstyrkts förslag i motionerna 1986/87:A204 (fp),1986/87:A260 (m), 1986/ 87:A268 (c) och 1986/87:A271 (vpk) beträffandelönebidragsplatser vid statliga myndigheter. I två av motionerna, A260 ochA271, följs förslagen upp med en begäran om ytterligare medel under detta anslag.Vidare har utskottet lämnat utan bifall ett yrkande i motion 1986/87:A271 (vpk)om lönebidrag i kombination med bidrag till arbetsbiträde och i vpk-motion1986/87:A276 om bil som tekniskt hjälpmedel åt arbetshandikappade. I konsekvenshärmed tillstyrker utskottet den begärda medelsanvisningen. Här aktuellamotioner avstyrks i motsvarande delar. AU 1986/87:11 1985/86 Utgift 2 877 071 000 1986/87 Anslag 3 052 000 000 1987/88 Förslag 3 216 000 000 Från anslaget utgår bidrag till StiftelsenSamhällsföretag, dels för täckande av underskottet i verksamheten vidverkstäderna för skyddat arbete, dels för investeringar. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Driftbidrag 2 697 000 000 +153000 000 Bidrag till fastig hetsfonden 350 000 000 + 16 000 000 Ägartillskott för investeringar (1) 5 000 000 - 5 000 000 3 052 000 000 -I- 164 000 000 (I) tas bort fr. o.m. Regeringen föreslår i budgetpropositionen underpunkt C 5(s. 133-142) att skall 1. till driften avSamhällsföretagsgruppens verksamhet under /88 anslå medelmotsvarande av lönesumman för arbetstagarna i skyddat arbete (inkl.lönebidragskostnader) upp till högst - exkl. desärskilda uppdragen i malmfälten m. m., 2. medge attregeringen vid behov får besluta om ökat antal bidragsberättigade arbetstimmarunder /88, 3. till för /88 anvisa ett förslagsanslag av3 . Samhällsföretagsgruppen omfattar den centrala stiftelsen -Samhällsföretag - och 24 regionala stiftelser/företag. Företagsgruppen skallge avlönat arbete och en trygg och meningsfull sysselsättning åtarbetshandikappade som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden.Arbetsförmedlingen disponerar samtliga platser i skyddat arbete hosföretagsgruppen och anvisar de personer som är i behov av sådant arbete. Verksamheten inom företagsgruppen skall bedrivasaffärsmässigt och vara en del av det svenska näringslivet. Det innebär attföretagsgruppen skall iaktta de regler och principer som normalt tillämpas inäringslivet. Företagsgruppen har 347 verkstäder 1217 kommuner. TillSamhällsföretag hör dessutom en fastighetsfond som äger och förvaltar helaföretagsgruppens fastighetsbestånd samt ett marknadsbolag - - somsvarar för samordning av viss försäljning och marknadsföring, i huvudsak påexportmarknaden. Verksamhetensinriktning m. m. AU 1986/87:11