bet · GA01KrU8 · 1986-12-31 00:00:00 — Församlingskyrkasfastighet förvaltas av församlingen. Löneboställes skog, prästlönefondsfastighet,kyrkofondsfastighet, domkyrkas fastighet och biskopsgård förvaltas avstiftsnämnden. fastigheter förvaltas dock av ett särskiltdomkyrkoråd. Regeringenkan efter framställ- Regeringen/dr efter framställning ning avden som förvaltar den kyrkli- av den som förvaltar den kyrkHga jorden besluta om förvaltning i annan ordning. gajorden besluta om förvaltning i annan ordning ifråga om viss sådan kyrklig jordsom avses i andra eller tredje stycket. Om ett pastorat har anvisat en kyrkoherde eller en komminister tjänstebostad på en prästgård, ankommer det på pastoratet att anordna prästgården. Om tjänstebostad är anvisad ordinarieförsamlingspräst på prästgård, ankommer det på pastoratet att anordnaprästgården. Om pastoratet ej redan har prästgård, skall prästgården efterstiftsnämndens bestämmande läggas på löneboställe eller på annan mark sompastoratet ställer till förfogande. Detsamma gäller om pastoratet vill ersättaprästgård med annan prästgård. Pastoratet skall underhålla och vid behov nybygga husen påprästgård. Pastoratet svarar för prästgårds skötsel, i den mån detta ej enligtbestämmelser som regeringen meddelar eller enligt avtal ankommer påinnehavaren av tjänstebostaden. I ärende som rör upplåtelse av rätt fill vattenkraftföreträdes kyrklig jord som avses i 14 § av kammarkollegiet. I ärende som rör ledningsrätt eller vägrätt företrädeskyrklig jord som avses i 14 § av stiftsnämnden även om den ej förvaltas avstiftsnämnden. Detsamma gäller ärende som rör naturreservat, naturminne ellerbestämmelser till skydd för djurlivet, om ej regeringen bestämmer annat. I ärenden som rör upplåtelse av rätt tillvattenkraft/öre/rat/.? kyrklig jord som avses i 14 § av kammarkollegiet. I ärenden som rör ledningsrätt eller vägrätt företrädskyrklig jord som avses i 14§ av stiftsnämnden även om den ej förvaltas avsfifts-nämnden. Detsamma gäller örenc/en som rör byggnadsminne, naturvårdsområde,naturreservat, naturminne eller bestämmelser till skydd för djurlivet om ejregeringen bestämmer annat. - Senastelydelse 1975:1322. ' Senaste lydelse 1975:1322. Senaste lydelse 1975:1322. Nuvarandelydelse Uppsikt över förvaltningen Utskottetsförslag Tillsyn över förvaltningen KrU 1986/87:8 Bilaga 2 .- Uppsikt över pastorats förvaltning av löneboställesjordbruk och av prästgård utövas av boställsnämnden. utövar uppsikt över sådan annan förvaltningav kyrklig jord som ej handhas av nämnden. Närmare bestämmelser om uppsiktöver förvaltning av kyrklig jord meddelas av regeringen. har tillsyn över pastorats förvaltning avlöneboställes jordbruk och av prästgård. Stiftsnåmnden har tillsyn över sådan annan förvaltning avkyrklig jord som ej handhas av nämnden. Vid sin tillsyn får boställsnämnden och stiftsnämndenmeddela sådant föreläggande eller förbud som behövs för att denna lag ellermed stöd av lagen meddelade föreskrifter skall efterlevas. I beslutet om föreläggande eller förbud kanboställsnämnden och stiftsnämnden utsätta vite. Närmare bestämmelser om tillsynen över förvaltningen avkyrklig jord meddelas av regeringen. Regeringen kan förordna, att uppsikten över förvaltningenav viss sådan egendom som avses i 22 § första stycket skall handhas avstiftsnämnden eller att förvaltningen av viss sådan egendom som avses i 22 §ej skall stå under uppsikt. Regeringen kan förordna, att tillsynen över förvaltningenav viss sådan egendom som avses i 22 § första stycket skall handhas avstiftsnämnden eller att förvaltningen av viss sådan egendom som avses i 22 §ej skall stå under tillsyn. <* Senaste lydelse 1975:1322. Ersättning som inflyter för kyrkligjord på grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång,eller av annan jämförlig anledning skall fonderas, om ej annat följer avbestämmelser som regeringen meddelar. Avkastningen skall användas för sammaändamål som jorden varit avsedd för. Ersättning som inflyter för kyrkligjord på grund av försäljning, expropriation, upplåtelse av naturtillgång,eller av annan jämförlig anledning skall fonderas, om inte annat följer avandra stycket eller av bestämmelser som regeringen meddelar. Avkastningenskall användas för samma ändamål som jorden varit avsedd för. Om stiftsnämnden medger det fär ett pastorat använda medelsom inflyter eller som har influtit pä grund av försäljning även prästgärdeller av ett löneboställe, som har varit prästgård, för anordnande avny prästgård, ny annan bostad åt en präst eller nya expeditionslokaler. KrU 1986/87: Bilaga 2 29 § Om talan mot församlings eller pastorats beslut finnsbestämmelser i lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Bestämmelser om överklagande avbeslut av en församling eller ett pastorat finns i lagen (1982:1052) omförsamlingar och kyrkliga samfälligheter. Talan mot stiftsnämnds eller kammarkollegiets beslutenligt denna lag föres genom besvär hos regeringen. Talan mot beslut enligt 21§ om fördelning av vinst eller förlust som avses där föres dock genom besvärhos kammarrätten. Mot stiftsnämnds beslut i fråga som fullföljts dä fårtalan föras endast om sådant är tillåtet enligt bestämmelser som meddelas avregeringen. beslut enligt 21 § om fördelning av vinsteller förlust får överklagas hos kammarrätten . beslut i övrigt enligtdenna lag får överklagas hos kammarkollegiet. Om ärendet är av principiellbetydelse eller annars av särskild vikt får kammarkollegiet med, eget yttrandeöverlämna det till regeringen för avgörande. Kammarkollegiets heslut i enöverklagad fråga får inte överklagas. Kammarkollegiets beslut i övrigi medanledning av det överklagade ärendet eller i andra ärenden enligt denna lag fåröverklagas hos regeringen. Dennalag träder i kraft . 'Senaste lydelse 1975:1.122. "Senaste lydelse1975:1322. om tjänstebostäder för präster och om förvaltningen avkyrklig jord (prop. 1986/87:13) jämte motioner har berett konsfitufionsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1986/87:13 om tjänstebostäder förpräster och om förvaltningen av kyrklig jord jämte eventuella motioner. Medanledning av propositionen har väckts sju motioner. Utskottet begränsar sitt yttrande över proposifionen ochde med anledning av denna väckta motionerna till de delar som rör förslaget omde kyrkokommunala boställsnämndernas avskaffande och därmed sammanhängandefrågor. I propositionen föreslås, såvitt nu är i fråga, attboställsnämnderna avskaffas. Enligt förslaget skall boställsnämndernasförvaltningsuppgifter övertas av dem som förvaltar den kyrkliga jorden. Detinnebär att församlingarna och pastoraten själva får bestämma villkoren förarrendeupplåtelse på de fastigheter som de förvaltar och besluta om vissadispositionsändringar. Vidare får den som förvaltar den kyrkliga jorden ocksåföreträda denna, när en arrendenämnd eller en domstol behandlar frågor omarrendevillkor. När det gäller boställsnämndernas nuvarande tillsynsuppgifterföreslås att dessa övertas av sfiftsnämnderna. Förslagen innebär ändringar i lagen (1970:939) omförvaltning av kyrklig jord. I propositionen föreslås vidare vissa förenklingarm.m. Lagändringarna föreslås träda i kraft . kyrkomöte har fillstyrkt förslagen. I tre av mofionerna i ärendet berörs förslaget omboställsnämndernas avskaffande och därmed sammanhängande frågor. I motionerna 1986/ 87:Krl03 av och (båda m) och 1986/87:Krl06 av m. fl. (c, fp, vpk) förordas att frågan om boställsnämndernas avskaffande inte behandlas i förevarande sammanhang. Motionärernaanser att frågan bör tas upp vid beredningen av det förslag KU 1986/87:6 y angåendeny lokal och regional organisation i som skall Bilaga 3 läggasfram på grundval av kyrkokommittés slutförslag (SOU 1986:17och 18 - Framtid i samverkan). har där bl. föreslagitatt stiftsnämnderna och boställsnämnderna skall ersättas av en egendomsnämnd.I de båda motionerna yrkas därför avslag på den del av propositionensom gäller förvaltningen av kyrklig jord. I mofion 1986/ 87:Krl07av och (båda s) framförs farhågor över attpastoraten inte kommer att ha den kompetens som behövs för att arrendeersättningenskall bli rättvis och enhetlig. vikten avatt, då boställsnämndernas förvaltningsuppgifter överflyttas på pastoraten,garantier skapas för ett bibehållande av den kompetens i handläggningenav arrendefrågor som boställsnämnderna har.Motionärerna begär ett tillkännagivande härom till regeringen. De i jjropositionen anförda skälen för en avveckling avboställsnämnderna (prop. s. 16) och övervägandena angående den valda lösningeni fråga om de kyrkokommunala organ som skall överta boställsnämndernasförvaltnings-och tillsynsuppgifter (pröp. s. 17 f.) anser utskottetövertygande. Utskottet delar kyrkomötets uppfattning att ett avskaffande iförevarande sammanhang av boställsnämnderna är en lämplig åtgärd mot bakgrundav kyrkokommittés förslag att ersätta nuvarande stifts- ochboställsnämnder med en obligatorisk nämnd i varje stift (egendomsnämnd). Detfinns inte någon anledning att, såsom föreslagits i motionerna Krl03 och 106,uppskjuta reformen i fråga. Vad gäller de i mofion Krl07 framförda farhågornaöver att pastoraten, då de övertar vissa av boställsnämndernas uppgifter, intekommer att ha den kompetens som behövs för att arrendesättningen skall blirättvis och enhetlig får utskottet hänvisa till de synpunkter i saken somlämnats i propositionen av föredragande statsråd (prop. s. 18) och avkyrkomötet (prop. s. 42). Utskottet anser det inte erforderligt med det imotionen begärda tillkännagivandet. Det ovan anförda innebär alltså att utskottet inte harnågon erinran mot här behandlad del av propositionen samt att utskottet anseratt motionerna Krl03, 106 och 107 bör avstyrkas. Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), BörjeStensson (fp), i (m), (), (), (vpk), (), () och OveKarlsson (s). Avvikandemening KrU 1986/87:8 AndersBjörck (m), (), Hans Nyhage (m), i (m),() och (vpk) anser att utskottet under rubrikenpå s. 2 bort anföra följande: Förslagetgällande boställsnämndernas avskaffande innebär bl. a. att församlingarna ochpastoraten själva skall bestämma villkoren för arrendeupplåtelse på defastigheter som de förvaltar och besluta orn vissa dispositionsförändringar.Förslaget avviker från det förslag som lades fram i den promemoria (Ds C1984:13) Översyn av bestämmelserna om förvaltning av kyrklig jord m. m. somligger till grund för propositionen. Promemorieförslaget innebar attstiftsnämnderna, inte församlingarna och pastoraten, skulle övertaifrågavarande uppgifter från boställsnämnderna. Nästan samtliga de remissinstansersom yttrade sig över promemorian tillstyrkte detta förslag. Remissinstansernahar således inte haft tillfälle att yttra sig över det förslag i saken som framförtsi propositionen. Ifrånolika håll, inte minst från berörda arrendätorers sida, har med anledning avpropositionsförslaget framförts farhågor över att vissa av församlingarna ochpastoraten inte kommer att kunna tillförsäkras den kompetens som boställsnämndernahaft vid handläggningen av de ifrågavarande uppgifterna. Detta skulle bl. a.medföra risk för att man i framfiden inte uppnår önskad enhetlighet i fråga omarrendevillkor m. m. Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett atttillstyrka förevarande förslag. Enligt utskottets mening bör frågan utredasytterligare i syfte att nå en godtagbar lösning av den aktuellakompetensfrågan. Man bör därför avvakta med reformen gällandeboställsnämndernas avskaffande. Som förordats i mofionerna Krl03 och 106 börsaken i stället tas upp i lagstiftningsärendet gällande kyrkokommittésförslag avseende ny kyrkokommunal organisafion på lokal- och stiftsplan m. m. Sammanfattningsvisanser utskottet således att här behandlad del av propositionen bör avslås samtatt som sin mening bör ge regeringen till känna vad ovan anförts omytterligare utredning av den ifrågavarande kompetensfrågan. AndersBjörck, Hans Nyhage och i (alla m) anför: Utskottsmajoritetenhar valt att begränsa sitt yttrande till de delar i ärendet som rörboställsnämndernas avskaffande och därmed sammanhängande frågor. Enligt vårmening borde utskottet även ha yttrat sig över det i propositionen framlagda förslagetangående prästernas tjänstebostäder. I det följande redogörs kortfattat fördetta förslag och därtill hörande motioner. Därefter redovisas våra synpunkteri saken. I propositionen föreslås att regeringens beslut omskyldighet för pastora- KrU 1986/87:8 ten att tillhandahålla tjänstebostad åtordinarie församlingspräster upphör Bilaga 3 att gälla. I stället fårpastoraten i fortsättningen själva bestämma om de skall anvisa tjänstebostad åtkyrkoherdar och komministrar. Om en tjänstebostad anvisas skall domkapitletliksom nu för särskilda fall kunna befria prästen från skyldigheten att bo ibostaden. En präst, som för förslagets genomförande bor i entjänstebostad, skall ha möjlighet att bo kvar i denna så länge prästen kvarståri sin tjänst, om inte pastoratet eller prästen kommer överens om något annat.Förslaget innebär ändringar i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnader.Lagförslaget föreslås träda i kraft . I fyra av motionerna i ärendet tas upp olika frågor somhar samband med förslaget rörande prästernas tjänsteboståder. Motionärernamotsätter sig inte förslaget men föreslår vissa kompletteringar m.m. Imotionerna 1986/87:Krl01 av m. fl. (m) och 1986/87:Krl02 avJan-Erik m. fl. (fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen avinnebörd bl. a. att de präster som åläggs att bo i tjänstebostad erhållerrimliga boendekostnader. I motion KrlOl begärs vidare att ikraftträdandet avlagen om ändring i lagen om kyrkliga kostnader flyttas fram till den 1 januari1988.1 motionerna 1986/87:Krl04 av () och 1986/87:Krl05 avKarl och (båda c) begärs att beslutar om enregel i nyssnämnda lag enligt vilken pastoraten åläggs att erbjuda prästtjänstebostad. Sådant åliggande skall dock endast föreligga, enligt motionKrl04, i det fall att hyresmarknad på orten saknas och, enligt motion Krl05, ifråga om präst på landsbygden. I mofion Krl04 begärs vidare att frågan omprästgårdarnas framtid och pastoratens kostnader för prästgårdar som intelängre är tjänstebostad utreds av regeringen. Vi får för egen del anföra följande. Den föreslagnaordningen torde komma att medföra att en betydande del av de nuvarandetjänstebostäderna kommer att avvecklas. Enligt vår mening är det angeläget,såsom framhållits i motionerna KrlOl och 102, att tillse att de präster somefter ikraftträdandet kommer att bo i tjänstebostad får rimligaboendekostnader. Detta innebär bl. a. att man vid hyressättningen måste beaktade nackdelar som är förknippade med boende i gamla prästgårdar. För det fallatt hyran inte år marknadsmässig får förmånsvärdet inte sättas för högt. Detanförda bör ges regeringen fill känna. Vi ansluter oss vidare till yrkandet imotion KrlOl om att ikraftträdandet av de föreslagna ändringarna i lagen omkyrkliga kostnader framflyttas , dvs. till den 1 januari 1988.Förskjutningen är nödvändig för att man skall hinna med den kulturhistoriskainventering av prästgårdsbeståndet som pågår. Härfill kommer attett ikraftträdande än helårsskifte medför olika olägenheterfrån skatterättslig synpunkt. Ärendet i övrigt i förevarande del föranleder ingaytterligare synpunkter från vår sida. Skatteutskottetsyttrande Krui986/87:8 om tjänstebostäder för präster och om förvaltningen avkyrklig jord (prop. 1986/87:13) har anhållit om yttrande frånskatteutskottet över proposition 1986/87:13 om tjänstebostäder för präster ochom förvaltningen av kyrklig jord och över de motioner som väckts i ärendet. Vidremissen har kulturutskottet fogat en kopia av en från inkommen skrivelse. Propositionen berör bl. a. reglerna om tjänstebostäder förpräster och tangerar därmed även frågan om beskattning av förmån av bostad.Även vissa av de aktuella motionsyrkandena - yrkande 1 i motion KrlOl av IngridSundberg m. fl. (m) och motion Krl02 av m. fl. (fp) -liksompersonalförbundets skrivelse har beröring med denna skattefråga. Övriga delarav ärendet faller utanför skatteutskottets ämnesområde och kommer därför inteatt tas upp i yttrandet. Pastoraten är skyldiga att tillhandahållatjänstebostad åt ordinarie församlingspräster, om regeringen bestämmer det.Avsikten är att denna skyldighet skall upphöra fr. o. m. . 1fortsättningen får pastoraten själva bestämma om innehavaren av en tjänst somkyrkoherde eller komminister skall anvisas tjänstebostad. Om en ordinarieförsamlingspräst vid lagens ikraftträdande bor i en anvisad tjänstebostad, fårtjänstebostadsförhållandet dock avvecklas först sedan prästen har avgått frånsin tjänst och avflyttat eller vid den tidigare tidpunkt som parterna kommeröverens om. Pastoratens möjligheter att själva bestämma i denna fråga begränsarsig också till tjänster som inte är tillsatta. Ett beslut av pastoratetatt tillhandahålla eller icke tillhandahålla tjänstebostad får sedan tjänstenväl är tillsatt inte ändras annat än om den som innehar tjänsten samtycker tilldetta. Om tjänstebostad anvisas är prästen i princip skyldig attbosätta sig i denna. kan emellertid i särskilda fall befria prästenhärifrån. Reglerna i dessa hänseenden skall enligt förslaget kvarstå. Det kan förutses att pastoraten även efter en avvecklingav tjänstebostads systemet i viss utsträckning kommer att hyra ut prästgårdar och andra bostäder som pastoraten disponerar till präster. Som exempel nämns i propositionen att en präst som innehar en tjänstebostad kan få rätt till förlängning av hyresavtalet om tjänstebostadsförhållandet upphör. I många andra fall torde det även fortsättningsvis komma att framstå som ett önskemål att pastoraten kan hyra ut lediga prästgårdar och andra bostäder till präster för att de skall kunna bosätta sig i församlingen. uttalas ipropositionen (s. 13) att reglerna om tjänstebostadshyra inte längre KrU1986/87:8 gäller när bostaden upphör att vara tjänstebostad. Detta innebärenligt vad Bilaga 4 som anförs i propositionen att prästen antingen fårbetala marknadsmässig hyra för hela bostaden eller, om hyran sätts för lågt,att han utsätts för risken av oförutsedda skatteeffekter. De aktuella yrkandena i motionerna KrlOl och Krl02 innebäratt bör uttala att hyreskostnaderna för präster som tvingas bo itjänstebostäder bör begränsas utan att negativa effekter i form av beskattningav förmån av bostad skall behöva uppkomma. har tolkat det återgivna uttalandeti propositionen så att präster som anvisats tjänstebostad och präster som beborprästgårdarna frivilligt kan komma att behandlas olika vid beskattningen.Enligt förbundets mening är det angeläget att beskattningsfrågan regleras iskattelagstiftningen. Gällande beskattningsregler innebär att förmån av bostadsom tillhandahålls av arbetsgivaren skall redovisas såsom inkomst av tjänst.Förmånens värde beräknas i allmänhet till vad som mosvarar marknadsvärdet(ortens pris) för liknande bostäder, efter avdrag för den erlagda hyran. Vidvärderingen tillämpas vissa schablonmässiga grunder. Till ledning tjänar bl.a.hyrorna i de allmännyttiga företagen och andra uppgifter om det faktiskahyresläget på orten. Det framräknade förmånsvärdet kan sedan jämkas med hänsyntill vissa särskilda förhållanden som kan föreligga i det enskilda fallet. Omdet är sannolikt att förmånstagaren inte skulle ha skaffat sig motsvarandeförmån om han själv tvingats bestrida kostnaderna, bör enligt riksskatteverketsanvisningar i ämnet (RSV Dt 1986:9) värderingen ske med utgångspunkt i deninbesparing i de personliga levnadskostnaderna som förmånen kan anses hainneburit. Hyressättningen för prästernas tjänstebostäder har - somframgår av utskottets betänkanden SkU 1983/84:42 och 1984/85:36 - tidigaremedfört vissa problem vid beskattningen. Sedan ett stort antal präster beskattatsför förmån av prisbillig bostad har de åsatta taxeringarna utsatts för kritikbl.a. därför att bedömningen av värderingsfrågorna skiftat från län till län.Därtill kommer att beskattningsfrågorna i flera fall aktualiserats först sedanett antal år förflutit efter det att tjänsten tillsatts, något som då harkunnat föranleda särskilda svårigheter för de berörda prästerna. För att komma till rätta med problemen träffade statensarbetsgivarverk och berörda arbetstagarorganisationer en överenskommelseav innebörd att hyran för tjänstebostaden skulle motsvara bruksvärdeshyran fören likvärdig bostad men att hyran inte skulle beräknas för mer än 100 kvm. Denya reglerna, som har tagits in i förordningen (1961:333) om tjänstebostadshyraför präster, tillämpas fr.o.m. och skall enligt särskildaövergångsbestämmelser vara genomförda fullt ut . I en skrivelse till skattecheferna i länen harriksskatteverket anfört att någon skattepliktig bostadsförmån enligt verkets uppfattning inte längre kommer att uppstå om överenskommelsen följs och att verket anser att man inte heller för övergångsåren skall beräkna något bostadsförmånsvärde. Enligtskrivelsen anses berörda präster fr. o. m. taxering inte längre KrU 1986/87: åtnjuta förmån av bostad. Enligt vad utskottet erfarit tillämpas reglernagenomgående på det sätt som rekommenderat. Som utskottetanfört vid tidigare års behandling av denna fråga har således problemen meddenna förmånsbeskattning tills vidare bortfallit års taxering. Av det anförda framgår att syftet med motionerna delviskan anses tillgodosett genom rekommendation, eftersom prästernai de fall där bostaden fortfarande tillhandahålls såsom tjänstebostad intekommer att beskattas för någon hyresförmån. När upplåtelsen i fortsättningensker i form av ett vanligt hyresavtal blir emellertid hyressättningen intelängre bunden av de nuvarande reglerna om tjänstebostadshyra. Om hyran dåbestäms till ett lägre belopp än vad som skulle ha följt av nuvarandeprinciper, innebår detta givetvis att man riskerar att de besvärliga skatteproblemsom förelegat återkommer. Avsikten med förslaget är emellertid inteatt åter möjliggöra en lägre hyressättning, och utskottet förutsätter atthyressättningen i det nya systemet kommer att ansluta till marknadsvärdet. Sofn framgår av den redogörelsen innebärriksskatteverkets rekommendation bl. a. att man i fråga om större bostäderskall bortse från bostadsytor övcr en gräns på 100 kvm och att man i ettövergångsskede också underlåter att beskatta vissa förmånsvärden somfortfarande kan kvarstå även i en del andra fall. Denna ståndpunkt harmotiverats av flera skäl. Förslaget torde bl. a. få ses mot bakgrund av dettvång som förelegat för en präst att bosätta sig i en tjänstebostad, även omden i det enskilda fallet framstått som onödigt stor. Med hänsyn härtill kandet inte med säkerhet sägas att denna rekommendation gäller äveni fråga .om bostäder som inte är att betrakta som tjänstebostäder. Utskottetförutsätter dock att denna regel i normalfallet kommer att gälla även ifortsättningen för prästgårdar som inte är tjänstebostäder. Utskottet utgårfrån att verket kommer att vidta lämpliga åtgärder för att i möjligastemån kunna få en likformig bedömning av de nya frågeställningar som kan uppkommai det nya systemet och att verket noga kommer att följa utvecklingen på dettaområde. Med det anförda tillstyrker utskottet propositionen ochavstyrker de aktuella motionsyrkandena i nu berörda delar. Av det anfördaframgår också att utskottet inte finner anledning att förorda någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av personalförbundets skrivelse. Närvarande:Jan (), (), (). ().Torsten (), (). (),(vpk), (). (), ().Leif (). () och (). Innehållsförteckning KrU 1986/87:8 Sammanfattning........ ....................... ....................... ....... 1 Propositionen................................................................. ....... 1 Prästernastjänstebostäder .......................................... ....... 3 Boendekostnadernaför församlingsprästerna............... 6 I propositionenframlagda förslag till lag om ändring i lagen (1970:940) om kyrkliga kostnaderoch lag om ändring i lagen (1970:939)omförvaltningavkyrkligjord............ ..... 14 Av utskottetframlagda lagförslag............................ ...... 18 Konstitutionsutskottetsyttrande /87:6 y........ ...... 19