bet · GA01TU19 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet vill också understryka att vägplaneringen ärdecentraliserad. En prioritering och bedömning av olika vägobjekt sker ute ikommunerna och på länsmyndigheterna. Vägbyggnadsplanerna koinmer därför attåterspegla den prioritering som kommer fram i denna decentraliseradebeslutsprocess. Av det anförda följer att syftet med motionsyrkandenasynes tillgodosett. Någon åtgärd från sida är inte erforderlig.Motionerna avstyrks följaktligen i denna del. 1 mofion T232 (m) framhålls att det bör övervägasatt ge en ändrad driftsform för att bl.a. ge verket frihet till upplåning och möjlighet att finansiera angelägna objekt utanför statsbudgeten. Delar av verksamheten borde enligt motionen kunna avgiftsbeläggas och kommersialiseras. Bolags- eller affärsverksform bör övervägas. Utskottet förutsätter att denna fråga tas upp i dettrafikpolitiska utvecklingsarbetet. I avvaktan på resultatet av detta arbetesom kommer att föreläggas påkallar motionsyrkandet ingenriksdagens åtgärd varför det avstyrks av utskottet. 2 Anslags- och bidragsfrågor Från anslaget betalas vissa kostnader för centraladministration, översiktlig vägplanering, fastställande av arbetsplaner samtjärnvägsärenden. Föredraganden beräknar kostnaderna för fill 10,45milj. och föreslår att anslaget för nästa budgetår tas upp med dettabelopp. Därvid har även kostnaderna för internrevision beaktats. Ensådan har inrättats i enlighet med regeringens beslut . Utskottet tillstyrker såväl medelsberäkningen som vadföredraganden anfört om användningen av anslaget för internrevision. 2.2 Drift av statliga vägar Från anslaget betalas kostnader för drift avstafiiga vägar, vissa förbättringsarbeten samt investeringsutgifter förvägverkets anläggningstillgångar. . Kostnadsramen för den statligadriftverksamheten bör enligt föredragandenfastställas till 4 293,76 milj. kr. För anskaffning av anlägg- TU1986/87:19 ningstillgångar beräknas 250 milj. kr. Förslaget innebär en ökningav anslaget för nästa budgetår med 123,76 milj. kr. till totalt 4 543,76 milj.kr. Utskottet som anser att en ökning av resurser för vägunderhålletär nödvändig tillstyrker förslaget till medelsanvisning. Utskottet tillstyrker vidare föredragandens förslag tillbeställningsbemyndiganden vilket ger möjlighet att anskaffa de olikaanläggningsfill-gängarna så ekonomiskt som möjligt. Utskottet har inget att erinra mot att regeringenbemyndigas att vid behov när allmän väg övergår till eller enskildväghållning - låta överföra medel mellan det statliga driftanslagetoch anslagen för bidrag till drift av kommunala vägar och gator resp. bidragtill byggande och drift av enskilda vägar. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheter att i denmån arbetsmarknadsläget, kravet på ändamålsenlig planering av verksamheteneller andra skäl motiverar det - bemyndiga att under är 1987 resp. är1988 jämka föreskrivna kostnadsramar , t.ex. genom att i förväg ta i anspråk behövliga belopp av de medel som anvisasför . I syfte att effektivisera väghållningen och underlättaplaneringen bör dessutom ha möjlighet att göra mindre justeringarunder ett enskilt årmellan drift- och byggandeanslagen för den statligaväghållningen. Slutligen tillstyrks förslaget att det böra vara möjligtför att långtidsförhyra (leasa) anläggningstillgångar motsvarande ettanskaffningsvärde av 75 milj. kr. 1 motion T204 (c) framhålls vikten av att leverupp till ambitionen trafikpolitiska beslut att cirka hälften avdriftmedlen bör fördelas vardera på riksvägarna resp. länsvägarna. Enligtmotionen bör därför anslaget till drift av statliga vägar uppdelas i ett anslagtill Europa- och riksvägar och ett anslag tdl övriga statliga vägar. Som utskottet redan påtalat har regeringen bl.a.föreskrivit att vägplaneringen skall utgå från att det lågtrafikerade vägnätetges en tillfredsställande service samt att vägbyggnadsbehov i hela landet skallbeaktas. Med hänvisning till dessa föreskrifter förutsätter utskottet attbehoven på det lågtrafikerade nätet beaktas i erforderlig utsträckning.Utskottet är inte berett att förorda en uppdelning av anslaget och avstyrkerdärför motionen i denna del. I mofion T320 (m) framhålls att har fått storaskador. Enligt motionären vore det rimligt om turisterna bidrog tillunderhållskostnaderna genom en tullavgift. Ett tullsystem bör användas endast ien färdriktning med gratispassage för fast boende och dessutom bara under endel av året, t.ex. . I sitt betänkande /87:12 framhöll utskottet att detinom trafiksek torn finns en rad projekt som är angelägna att utföra men som inte inom rimlig tid kan finansieras över statsbudgeten och att det därför är angeläget att pröva alternativa finansieringsformer. Utskottet erinrade om att olika 12 finansieringfrågorbehandlas såväl i den s.k. väghållningsutredningen som i /87:19 dettrafikpolitiska översynsarbete som bedrivs inom kommunikationsdepartementet.Resultatet av detta arbete borde avvaktas. Medhänvisning till vad som sålunda anförts avstyrks motionen. I motion T312 (c) yrkas att får i uppdrag attåter öppna väg 957 Börstad-Egebyåsen i . Enligtmotionären är beslutet om indragning mycket dåligt underbyggt. En i stort sett enigallmänhet i kringliggande bygder önskar att vägen skall hållas öppen. beslutade att den akutella vägenskulle dras in från allmänt underhåll. Detta beslut överklagades hos regeringensom emellertid avslog besvären. Staten svarar endast för sådana vägar som harett visst allmänt intresse. Grunderna för vilka vägar som bör vara allmännaframgår av väglagen och förarbetena till denna. Utskottet som inte anser skäl föreligga att frångågällande beslutsordning avstyrker motionen i fråga. I motion T934 (c) begärs att beslutar attBlåviksfärjan mellan Torpön och fastlandet ej får dras in. i har väckt frågan omindragning av den s.k. Blåviksfärjan. har avstyrkt indragning.För närvarande bereds ärendet hos . Om anser att färjan bördras in måste frågan avgöras av regeringen, eftersom ochvägverket i så fall har olika uppfattning. Utskottet är inte heller i dennafråga berett att förorda att gällande beslutsordning frångås och avstyrkerdärför motionsyrkandet. Utskottet viii i sammanhanget erinra om sittställningstagande i betänkandet /81:6 att indragning avfärjeförbindelser endast bör ske i de fall detta uppenbarligen medför ringaolägenhet för bygden. 2.3Byggande av statliga vägar Från anslaget betalas kostnader för byggande avstatliga vägar, vissa förbättringsarbeten samt bidrag till cykelleder m.m. iicke väghållande kommuner. De nya vägbyggnadsplanerna kommer att gälla åren1988-1997. Föredraganden förordar att kostnadsramen för bestäms till 1020 milj. kr. och att anslaget tas upp med samma belopp. Utskottet godtar för sin del den föreslagnamedelsanvisningen. Beträffande fördelningen av medlen för byggande av statligavägar anser utskottet det nu som vara av stor vikt att länsvägarnasbehov i möjligaste mån beaktas samt att en rimlig andel av anslaget reserverashärför. I den nordiska handlingsplanen för ekonomisk utvecklingoch full sysselsättning som fastställdes av nordiska ministerrådet den 26 mars1985 ingick bl.a. en ombyggnad av på delen Stenungsund-Uddevalla.Regeringen gav i uppdrag att projektera en motorväg pådenna sträcka. Kostnaden för en sådan ombyggnad beräknades i den nordiskahandlingsplanen till . Enarbetsplan för ombyggnad av på berörd del har 1 * * 1986/87. 1986fastställts av i en sträckning genom . Kostnaden för TU1986/87:19 vägutbyggnaden har preliminärt beräknats till ca 970 milj. kr. i1986 års prisnivå (inkl. moms och projektering). Eftersom de i arbetsplanen beräknade kostnaderna väsentligtöverstiger de kostnader som låg till grund för beslutet i den nordiskahandlingsplanen anser föredraganden att det nu inte är möjligt att bygga ut vägE 6 som motorväg mellan och . Utbyggnaden måste etappindelas.I en första etapp bör enligt föredraganden väg E 6 byggas ut som motorväg frånStenungsund fram till . Kostnaden för en sådan utbyggnad beräknastill 675 milj. kr. prisnivå.Enligt beslut avsågsutbyggnaden av väg E 6 på nämnda delar finansieras med medel från den nordiskainvesteringsbanken (NIB). Föredraganden anser det numera lämpligare attfinansiera utbyggnaden av väg E 6 fram till söder om med en rörligkredit i . Kapitalkostnaderna för den rörliga krediten bör enligtpropositionen belasta anslaget Byggande av statliga vägar. Kapitalkostnadernaför har beräknats till 5 milj. kr., vilka bör belasta anslaget . Utskottet har tidigare ställt sig bakom förslaget attbygga en motorväg mellan och med finansiering genom lån idén nordiska investeringsbanken. 1 likhet med föredraganden anser utskottet attutbyggnaden bör etappindelas med hänsyn till de stora kostnadsökningarna.Utskottet tillstyrker därför förslaget i propositionen att väg E 6 i en förstaetapp byggs ut som motorväg från fram till . Vidarefillstyrks förslaget att finansiera denna utbyggnad med en rörlig kredit iriksgäldskontoret. Härav följer att utskottet avstyrker yrkandena imotionerna T202 (c), T540 (vpk) och T209 (vpk) att avslår.förslagtill utbyggnad av motorväg på sträckan Stenungsund- samt yrkandet iden sistnämnda motionen att i stället nödvändig upprustning av nämnda sträckagenomförs av trafiksäkerhetsskäl. Utskottet avstyrker vidare yrkandena i motionen T202 (c)att de projekt som finns i länets vägplan för E 6 från tillSvinesund planeras och projekteras samt att den nyafinansieringsordningen med lån i används för dessa projekt. I motionerna T212 (fp) och T331 (fp) framhålls att helaE6:anfram tdl norska gränsen bör byggas om tdl minst motortrafikledsstandard. förstnämnda motionen omnämns bl.a. också att väg 167 bör få en rimligupprustning. Utskottet är inte berett att förorda något avsteg frångällande beslutsordning för de i motionerna aktualiserade objekten. Motionernaavstyrks därför i denna del. betydelse för miljön tas upp i motionerna T222 (c)och T357 (m). I den förstnämnda motionen yrkas att uttalar sig mot genomförande av ett motorvägssystem i enlighet med de s.k. Scandinavian Link-planerna. I den sistnämnda motionen framhålls vikten av att beakta miljöaspekterna inför kommande investeringar på . Som framgår av avsnitt 1 i detta betänkande anser föredraganden att 1 vägplaneringsprocessenbör fördjupas och kompletteras på ett sådant sätt att XU 1986/87:19miljökonsekvenserna beskrivs utförligt i ett så tidigt planeringsskede sommöjligt. Regeringen har i proposition 1986/87:135 föreslagit att väglagenkompletteras med krav på att den för byggande av väg föreskrivna arbetsplanenockså skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Fastställandet av detioåriga vägbyggnadsplanerna kommer enligt vad som anmälts i denna propositionatt ske efter samråd med . Utskottet anser det angeläget att miljöfrågorna ges stortyngd i vägplane-. Med hänvisning till det anförda förutsätterutskottet att så kommer att ske. De vägar som ingår i den s.k. ScandinavianLink får som alla andra vägbyggnadsobjekt prövas på sedvanligt sätt enligtgällande handläggningsordning för vägbyggen. Syftet med motionerna synes tillväsentlig del tillgodosett, varför de inte påkallar någon åtgärd. Deavstyrks därför av utskottet. Behovet av broförbindelser i tas upp i följandetre mofioner. I motion T306 (vpk) yrkas att en broförbindelse tillMarstrand projekteras och byggs av samt att anvisaranslag för projektet. I motion T308 (c) yrkas att ett program för utbyggnad avbroar inom tas fram och att uttalar attsärskilda anslag erfordras för dessa brobyggen. a. framhålls behovet av brotill och bro vid . I mofion T212 (fp) framhålls att det är orimligt attbyggandet av broar, vilkas angelägenhet gång på gång understryks av länsorganoch andra myndigheter, ständigt skjuts . Även i denna motionomnämns och bron till . Utskottet anser för sin del att dessa brobyggen får prövasinom ramen för gällande handläggningsordning för vägbyggen. Utskottet, som inteär berett att anvisa särskilda medel för objekten i fråga, avstyrkerföljaktligen motionsyrkandena. I motion T301 (s) framhålls att det tidigare byggts en delbetongvägar i men att kunnande och utrustning för betongbyggnationförsvunnit i takt med att asfalten sjunkit i pris. Enligt motionären vore detvärdefullt om man vid större vägbyggen regelmässigt gjorde jämförandekostnadsberäkningar på läng sikt där hänsyn också tas fill energiåtgång ochimportbehov. Byggkostnaderna för betongvägar är högre än förasfaltvägar, medan det motsatta förhållandet gäller har inga betongvägar byggts i . Stigande kostnader förasfalt och den tekniska utvecklingen har, enligt motionärna, ökat intresset förbetongvägar. Utskottet förutsätter att , för att utnyttja anvisademedel så effekfivt som möjligt, gör jämförande kostnadsberäkningar av det slagsom efterlyses i motionen. Enligt vad utskottet erfarit är också detta fallet.Då syftet med motionen synes tillgodosett bör den lämnas utan särskild åtgärdfrån sida. 2.4 Bidragtill drift av kommunala vägar och gator /87:19 Från anslaget lämnas i mån av tillgäng på medeldriftbidrag till statskommun-vägar samt väg- och gatuanläggningar för kollektivpersontrafik m.m. Föredraganden föreslår att 663,7 milj. kr. anvisas, vilkamedel avser kostnaderna för . I propositionen erinras ocksåom att en särskild utredare tillkallats med uppgift att se överväghållningsansvaret i syfte att få en effektiv fördelning av detta ansvarmellan stat, kommun och enskilda. Utredningsarbetet bedrivs skyndsamt med siktepå att vara klart . I motion T204 (c) framhålls att kommunerna redan nu bör taett större ekonomiskt ansvar för de egna vägarna och gatorna. Därför föreslåsen sänkning av det statliga bidraget med 200 milj. kr. i förhållande tillregeringens förslag. I motion T224 (m) föreslås att bidraget reduceras med 100milj. i förhållande till regeringens förslag. Utskottet finner för sin del att regeringens förslag börgodtas och tillstyrker följaktligen detsamma. Härav följer att utskottetavstyrker de tvä motionsyrkandena om en reducering av bidraget. 2.5 Bidrag till byggande av kommunala vägar ochgator Från anslaget lämnas i mån av tillgång till medel bidragmed50 % till byggande av statskommunvägar, cykelleder, väg- ellergatuanläggningar för kollektiv persontrafik samt spåranläggningar för lokalkollektiv persontrafik. Föredraganden föreslår att anslaget för nästa budgetår tasupp med 370 milj. kr., vilket innebär en ökning av anslaget med 10 milj. kr.Dessa medel kommer att användas under . Enligt motion T224 (m) bör med hänsyn till kommunernasfinansiella ställning endast 300 milj. kr. anvisas för detta ändamål. Utskottet godtar för sin del föredragandens förslag tillmedelsanvisning och tillstyrker därför detsamma. Motionsyrkandet om enreducering av anslaget avstyrks följaktligen. I motion T407 (s) framhålls att cykelintresset har ökatunder senare år vilket är en positiv utveckling som bör stödjas. Några organisationerav frivillig karaktär arbetar på ett utomordentligt sätt för att stimuleracykelintresset och åstadkomma cykelleder. Ett exempel pä detta är som arbetar med ett stort projekt, den s.k.Sverigeleden. Motionärerna anser det angeläget att stödja sådan verksamhet. Från detta anslag ges bidrag till byggande av cykelleder iväghållande kommuner. Från anslaget B 3 anvisas medel för byggande avcykelleder i icke väghållande kommuner. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är positivt med det ökade cykelintresset och attfrivilligorganisationerna har stor betydelse för denna utveckling. Beträffandeden i motionen omnämnda Sverigeleden har utskottet erfarit att aktivtstödjer detta projekt. Detta sker dels genom att deltar i planeringenså att leden får en lämpligsträckning, dels genom att verket tar initiativ till samordning av TU1986/87:19 utmärkningen och bidrar till finansieringen av denna. Då syftet med motionen till väsentlig del synestillgodosett påkallar den ingen åtgärd, varför den avstyrks avutskottet. 2.6 Bidrag till drift och byggande av enskilda vägar Enligt nu gällande regler betalas bidragen till drift ochbyggande av enskilda vägar från två olika anslag. I fråga om byggnadsbidragengäller att varje länsstyrelse på grundval av inkomna ansökningar skall upprättaen plan för byggandet av enskilda vägar inom länet. Genom att de begränsademedel som står till buds splittras upp på samtliga länsstyrelser blir antaletbyggnadsobjekt inom varje län mycket få. Föredraganden anser att kostnadernaför att upprätta planerna blir alltför höga. Han förordar därför att de två anslagenläggs samman till ett anslag, B 6. Bidrag till drift och byggande av enskildavägar. Utskottet delar föredragandens uppfattning och tillstyrkerdärför att de två anslagen läggs samman. Föredraganden föreslår att anslaget för nästa budgetår,vilket avser , tas upp med 407,8 milj. kr., vilket innebären ökning med 17,3 milj. kr. I motion T204 (c) framhålls att regeringen i 1983 årsbudget skar ned anslaget Bidrag fill drift av enskilda vägar drastiskt,som bidragsandelen sänktes från . Året efter infördes ettdifferentierat bidragssystem som enligt motionärerna visat sig medföra storaavgränsningssvårigbeter. Därför yrkas att tidigare principer om 70-procentigabidrag m.m. återinförs samt att som en följd därav anslaget höjs med 25 milj.kr. Ett nytt differenfierat bidragssystem för enskildväghållning infördes . Avsikten med systemet var att det skullege en för den enskilde rättvisare fördelning av medlen, somsamhällets varierande intresse i de olika vägarna bättre skulle kunnaåterspeglas. Sammantaget ansågs det innebära väsentliga förbättringar av denenskilda väghållningen. Under hänvisning härtill tillstyrkte utskottet det nyabidragssystemet. Utskottet finner för sin del inte anledning föreligga attfrångå det fidigare riksdagsbeslutet och avstyrker därför motionsyrkandethärom. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att det, förutom det statligabidraget, i betydande omfattning förekommer kommunala bidrag till den enskildaväghållningen. I många fall innebär detta att de enskilda väghållarna harsamtliga kostnader för väghållningen täckta med bidrag. Utskottet tillstyrker den i proposifionen föreslagnamedelsanvisningen. Härav följer att motion T204 (c) avstyrks i denna del. Utskottet tillstyrker också att det bör ingå i regeringensbefogenheter att, i den mån kravet på ändamålsenlig planering avbidragsverksamheten eller andra skäl motiverar det, bemyndiga att förBidrag till byggande av enskilda vägar i förväg - -ta i anspråk behövliga belopp av de medel som anvisas för . 2.7 Tjänstertill utomstående /87:19 Från anslaget betalas vissa kostnader inom förplanering av beredskapsarbeten m.m. Föredraganden beräknar anslagsbehovet för nästa budgetårtill 33,94 milj. kr. I de fall det kan bli aktuellt att dra in en färjeled från allmäntunderhåll uppstår ofta behov av upprustning av vissa vägar. Om detta inte kan genomföras genom omprioritering inom ramen för ordinarie vägmedel bör enligt föredraganden föreliggande anslag kunna användas. har godkänt att anslaget får användasför upprustning av vägar i samband med beslut om överföring av trafik frånjärnväg till landsväg. Föredraganden föreslär att det även för nästa budgetårbör vara möjligt att använda anslaget till nämnda ändamål. Utskottet tillstyrker såväl förslaget till medelsanvisningsom vad som i propositionen anförts om användningen av anslaget för upprustningav vissa vägar. 2.8 Särskilda bärighetshöjande åtgärder av det statliga vägnätet är upplåtetför 10 tons axel- och 16 tons boggitryck samt en högsta tilläten bruttovikt på51,. EG-direktivhar trätt i kraft som innebär att 18 tons boggitryck , . numeratillåts i den gränsöverskridande trafiken samt att 11,5 tons drivaxeltryck förfordonskombinafioner med fem eller fiera axlar tillåts fr.o.m. den 1 januari1992. Sammanfattningsvis kan sägas att merparten av de större industriländernai för den nationella trafiken och för fordonslängder upp till 18 m.tillåter högre fordonsvikter än vad som tillåts i . Föredraganden anser att det är mycket angeläget att detsvenska vägnätet så långt som möjligt anpassas till den standard som gäller inom EG. Det innebär bl.a. att ett stort antal broar måste byggas om så att de kan klara korta fordonskombinationer med 18 tons boggitryck. Även vissa vägar måste byggas om. En sådan höjning av vägnätets standard är enligt propositionen av stor betydelse för svenskt näringsliv, inte minst för den iiidustri som utnyttjar skogsråvaror. ' Föredraganden föreslår att de aktuella bärighetshöjandeåtgärderna inriktas på huvudvägnätet riksvägar och primära länsvägar - samtdessutom övriga länsvägar i de s.k. skogslänen, dvs. , ,, , , och län.Kostnaderna för dessa åtgärder har - utöver ordinarie vägbyggnadsmedel -beräknats till 5 750 milj. kr. Enligt propositionen bör ett tioårigt investeringsprogrampå 575 milj. kr. En mindre del därav -omkring 15 milj. kr. - bör gå till nödvändiga broförstärkningar på detenskilda statsbidragsberättigade vägnätet. Det framhålls att investeringsprogrammet kommer att fåmycket stor regionalpolitisk betydelse. Nära 4 000 milj. kr. kommer attinvesteras i skogslänen. Härutöver kommer näringslivet att investera påskogsbilvägnä-tet så att även detta kan upplåtas för 18 tons boggitryck. sammanlagtdrygt 4 000 milj. kr. Enligt föredraganden bör investeringarna delvis bekostasav näringslivet XU 1986/87:19 som kommer att få mest nytta av dem. Regeringen har i proposifion 1986/87:82 föreslagit att näringslivets bidrag skall tas ut genom en höjning av fordonsskatten med fr.o.m. för tyngre i dieseldrivnalastbilar och deras släpvagnar, vilket motsvarar ungefär 400 milj. kr. per år.Eftersom en stor del av de bärighetshöjande åtgärderna avser åtgärder iskogslänen, där ofta ett betydande behov föreligger av insatser försysselsättningen, föreslås i budgetpropositionen att 175 milj. kr. förs överfrån ett anslag under huvudtitel. Föredraganden framhåller vidare att överlasterna måstebegränsas så långt som möjligt. Han förutsätter att såväl transportköpare somtransportförmedlare kommer att sluta avtal som baseras på gällandeviktbestämmelser. Det framhålls också i propositionen att en skärpning avbestämmelserna av överlastavgifter bör genomföras somviktbestämmelserna höjs. Enligt propositionen kan betydande delar av vägnätet iskogslänen och huvudvägarna i övrigt upplåtas för 10 tons axel- och 16 tonsboggitryck samt 56 tons bruttovikt . Frågan om när och hur detillåtna vikterna skall höjas på vägnätets olika delar kommer att utredas av.vägverket och berörda intressenter inom näringslivet. Föredraganden framhåller att kan de tillåtnafordonsvikterna höjas ytterligare till 10 tons axeltryck, 18 tons boggitrycksamt 60 tons bruttovikt. I propositionen bedöms att en sådan höjning bör varamöjlig att genomföra för betydande delar av vägnätet omkring är 1995. I propositionen föreslås att medlen - för nästa budgetår575 milj. kr. - till de nödvändiga bro- och vägupprustningarna anvisas över ettnytt anslag benämnt Särskilda bärighetshöjande åtgärder. Det föreslås också att15 milj. kr. från anslaget utnyttjas för bärighetshöjande åtgärder på vissabidragsberättigade enskilda vägar i skogslänen samt att 10 milj. kr. användsför bl.a. fasta våganläggningar för kontroll av fordonsvikter i hamriar m.m. I motion T204 (c) yrkas att 200 milj. kr. utöverregeringens förslag anvisas för att ge även landsdelar utanför skogslänen enrimlig andel av upprustningen på det svagaste vägnätet. I motion T209 (vpk) framhålls att behovet av upprustningav vägarna är akut på grund av den tunga trafiken som har ökat i omfattning ochde överlaster som tillåtits slita ner viktiga delar avvägsystemet. Det är dock enligt motionärerna helt oacceptabelt att höjagränserna för högsta fillåtna boggitryck och bruttovikt . Ensatsning för att öka bärigheten bör ske med hänvisning till trafiksäkerhetskravoch framkomlighet. Utskottet har understrukit att vägstandardenhar stor betydelse för näringslivets transporter.