bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — c) att avslår motion1986/87:Fö 127, yrkande 6 om ett fredsförband i varje län, d) att med avslag på motionerna1986/87:Föl32, 1986/ 87:Föl38 och 1986/87:Föl56 godkänner vad föredragande statsrådet har föreslagit om viss förändring av marinens fredsorganisation, e) att avslår motion 1986/87:Föl37 omflyttning av F 18/till , f) att avslår motionerna 1986/87:Föl43 och 1986/ 87:Föl44 om avhjälpande av befälsbristen vid repetitionsutbildning, g) att lämnar utan erinran vad föredragandestatsrådet i övrigt har anfört om fredsorganisationens utveckling, 9, beträffandeförvaring av vapen m. m. i militära förråd attriksdageri med avslag på motionerna 1986/87:Fö302 och 1986/ 87:Fö315 lämnarutan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 10, beträffandelekmannainflytande i försvarsmaktens myndigheter a) att riksdagenavslår motion 1986/87:Fö306, yrkande 2 om lekmannastyrelser vid förband, b) att riksdagenlämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört, 11, beträffandeekonomiska överväganden och förslag a) att med bifall till propositionen och medavslag på motionerna 1986/87:Föl27, yrkande 7 i denna del, 1986/87:Föl28, yrkande 6, och motion 1986/87:Föl36 yrkande 3 q fastställer basbelop pet för det militära försvaret för /88 till , i prisläget samt den militära utgiftsramen för samma budgetår fill , i samma prisläge, 85 b) att med bifall till propositionen ochmed avslag pä FöU 1986/87:11 motionerna 1986/87:Fö 127. yrkande 7 i denna del, och 1986/87:Fö 128, yrkandena4 och 5, fastställer planeringsramen för det militära försvaret för perioden1987/88-1991/92 samt planeringsinriktningen för perioden /93-1996/97 ienlighet med vad föredragande statsrådet har förordat, c) att bemyndigar regeringen attjustera utgiftsramen för det militära försvaret för /88 med hänsyn till prisut vecklingen efter enligt det system för priskompensation som föreslås i propositionen, d) att bemyndigar regeringen att justeralämnade beställ ningsbemyndiganden enligt nettoprisindex, e) att med godkännande av vad utskottethar anfört härom bemyndigar regeringen att justera utgiftsramen för det militära försvaret för /88 på grund av över- eller underutnytt jande av utgiftsramen för /87, f) att bemyndigar regeringen att / 88 medge överskridande av utgiftsramen för det militära försvaret samt av lämnade beställningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl, 12, beträffande totalförsvarets tnditära del i övrigt attriksdagen lämnar utan erinran vad föredragande statsrådet har anfört. 6 Totalförsvarets civila del Regeringen har i totalförsvarspropositionen (bil. 1 s.93-129) föreslagit att 1. godkänna deriktlinjer för den fortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del och fredsräddningstjänsten som föredragande statsrådet har ' angett, 2. fastställaplaneringsramen för totalförsvarets civila del för perioden /88-1991/92till 7823 milj. kr. i enlighet med vad föredragande statsrådet har anfört, 3. fastställa attanslagen pä statsbudgeten inom planeringsramen för totalförsvarets civila delför /88 förs upp med sammanlagt 1591,8 milj. kr. i beräknatgenomförandepris 1987/88, 4. bemyndigaregeringen att för /88 justera lämnade beställningsbemyndigandemed hänsyn till prisutvecklingen enligt nettoprisindex, 5. bemyndigaregeringen att medge att det med hänsyn till prisutvecklingen enligtnettoprisindex justerade anslagsbeloppet för /87 under anslagetH3. Skyddsrum minskat med det'faktiska utfallet för budgetåret förs över tillsamma anslag /88, 6. bemyndigaregeringen att under /88'medge överskridande av anslagen inomplaneringsramen för totalförsvarets civila del samt av lämnadebeställningsbemyndiganden, om det behövs av konjunktur- eller beredskapsskäl. 7, godkänna vad föredragande statsrådet har anfört omfredskristagring av FöU 1986/87:11 tekovaror, kemiska produkter ochmetaller samt om buffertlagring av uniformstyger m, m,, 8, godkänna vad föredragande statsrådet har anfört omplaneringsförutsättningarna och riktmärkena för försörjningsberedskapen påteko- och skoområdena. Vidare har regeringenberett tillfälle att ta del av 9, vadföredragande statsrådet anfört om vid beredskap och i krig, 10, vadföredragande statsrådet i övrigt anfört om ekonomiska resurser för totalförsvarets civila del. Inledning,m. Försvarsministernkonstaterar inledningsvis att det svenska totalförsvaret omfattar alla deåtgärder som krävs för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställaom samhället till kris- och krigsförhållanden, I sådana situationer omfattartotalförsvaret hela det omställda samhället. Försvarsministern konstaterarvidare att beredskapsförberedelserna i fred inom totalförsvarets civila delsyftar till att göra denna beredd att under kriser och i krig medverka i desamlade försvarsansträngningarna och att säkerställa samhällets överlevnad.Han berör vidare bl. viktiga insfitutionella förändringar, inriktningen enligt 1982 ärs försvarsbeslut. Försvarsministernerinrar i detta sammanhang om de olika riksdagsbeslut som fattats under senareår varigenom vissa viktiga institufionella förändringar genomförts inom dencivila delen av totalförsvaret. Vidare erinrar försvarsministern om deninriktning för de olika civila delarna av totalförsvaret som fastslogs i 1982års försvarsbeslut och konstaterar därvid att nämnda beslut innebarbetydelsefulla satsningar på dessa områden för att uppnå ett bättre och meruthålligt totalförsvar. Denfortsatta utvecklingen av totalförsvarets civila del Försvarsministernkonstaterar att samhällets förmåga att möta fredstida störningar ärgrundläggande för möjligheterna att verka under kriser och i krig samt att detär av stor vikt att härutöver särskild hänsyn tas till beredskapen för kriseroch krig i fredstida planering och samhällsutveckling. "Ensamhällsplanering som sker i fred under beaktande av totalförsvarsintressenaminskar behovet av beredskapsplanering och särskilda beredskapsåtgärder." Försvarsministernfinner i likhet med försvarskommitté att försvarsbeslut,särskilt strävan i detta beslut att decentraliseraansvaret för och förbättra samordningen av den civila FöU 1986/87:11totalförsvarsverksamheten och att i ökad utsträckning ge den en förankring hosmedborgarna samt att inriktaförsörjningsberedskapen mot att främst säkerställa de oundgängliga behoven ochatt i ökande grad bygga beredskapen på det svenska näringslivets inneboendeflexibilitet och omställningsförmåga, i väsentliga avseenden bör fullföljas och vidareutvecklasmen att delvis ändrade bedömningar av krisers och krigs karaktär och denmilitärtekniska utvecklingens konsekvenser mofiverar vissa omprioriteringar.Försvarsministern fortsätter: Av särskild betydelse för mina förslag i det följande harvarit dels bedömningen av resursbehovet och inriktningen avberedskapsåtgärderna när det gäller hälso- och sjukvård och befolkningsskyddför att förbättra förutsättningarna för befolkningens överlevnad i krig, delssynen pä krisers och krigs längd och karaktär. När det gäller hälso- och sjukvården har försvarskommitténfunnit att de allvarliga brister, främst avseende beredskapen för krig, somkonstaterades i samband med försvarsbeslut närmast förstärkts och attberedskapen i fråga om försörjningen med sjukvärdsförnödenheter och läkemedelför främst den civila hälso- och sjukvården fortfarande ligger på enoacceptabelt låg nivå. I fråga om befolkningsskyddet konstaterar kommitténbeträffande tillgången på skyddsrum att bristerna i vissa områden är så storaatt de med fortsatt byggande enligt nu tillämpade principer inte kan täckasunder . Dessa principer innebär främst att ytterligareskyddsrum anskaffas successivt i anslutning till all nybyggnation i de ca 350skyddsrumsorterna. Kommittén finner det oacceptabelt att skyddsbehovet ibristområden inte kan tillgodoses in om överskådlig tid och förordar därför enändrad inriktning av befolkningsskyddet. Enligt kommitténs mening bör åtgärderför att förstärka befolkningsskyddet och räddningstjänsten samt hälso- ochsjukvården sättas in i ett gemensamt perspektiv när det gäller att förbättraförutsättningarna för befolkningens överlevnad i krig. Jag delar kommitténs uppfattning om den allmännainriktningen av beredskapsplaneringen när det gäller hälso- och sjukvärden ochbefolkningsskyddet. Jag förordar i likhet med kommittén beträffande dessaåtgärder en ändrad inriktning som i stort innebär dels en intensifieradsatsning pä hälso-och sjukvården, dels en ändrad inriktning avbefolkningsskyddet inom civilförsvaret. Sammantaget bör dessa åtgärder medföraen för befolkningens överlevnadsmöjligheter i krig mer ändamålsenligfördelning av resurserna. Försvarsministern aviserar därpå olika förslag som,utgående från ovannämnda överväganden och bl, a, syftande till att uppnå eribalanserad uthållighet inom totalförsvaret, framläggs i propositionen.Förslagens huvudsakliga innebörd är att förbättraförsörjningsberedskapen med sjukvårdsförnödenheter med inriktningen att det vidförsvarsbeslutsperiodens slut skall ha byggts upp resurser så att i varje fallkrigsbehoven i huvudsak kan tillgodoses, det framtidaskyddsrumsbyggandet, utifrån en samlad syn på befolkningens behov av skydd, ihögre grad än inriktas på sådana områden där mer betydande riskerfinns för civilbefolkningen vid en angripares bekämpning av militärtbetydelsefulla mål samt att en väsentligt ökad insatsgörs för att komplettera skyddsrumsbyggandet med andra skydds- FöU1986/87:11 åtgärder som kan bidra till att täcka förekommande brister inomöverskådlig tid, beredskapslagren, främstav olja, kan mot bakgrund av den samlade bedömningen av kriser och krig minskas väsentligt med bibehållande av en tillräckligt hög försörjningssäkerhet, ytterligare åtgärder vidtasfrämst inom tele-, el- och transportområdena. Försvarsministern understryker vikten av att alla beredskapsåtgärder som vidtasinom totalförsvaret bygger på gemensamma operativa grunder och att hänsyn tastill den prioritering mellan olika regioner som tidigare angiyits. Vikten avatt övre Norrlands- och Gotlandsproblemen beaktas betonas härvid särskilt. Försvarsministern behandlar i detta sammanhang ävensårbarhetsfrä-gorna: I beredskapsplaneringen inom den civila delen avtotalförsvaret vidtas åtgärder för att motverka sårbarheten i kriser och kriginom resp. samhällsområden. Planeringen genomförs av de funktionsansvarigamyndigheterna. En viktig uppgift för de myndigheter som ansvarar förberedskapsplaneringen är att identifiera problemområden i dessa avseenden.Härvid bör också sammanhanget med forskning och utveckling uppmärksammas. De särskilda problem som sammanhänger med frågan om ADB-säkerheteni krig behandlas i detta sammanhang varvid försvarsministern, i likhet medförsvarskommittén, konstaterar att "datoriseringen blivit så integrerad ivissa verksamheter att det inte torde vara möjligt att inom rimlig tid återgåtill rutiner, ADB-stöd torde därför i stor utsträckning varanödvändigt för att en verksamhet skall kunna bedrivas på en rimlig nivå ävenunder kriser och i krig," Försvarsministern anser att beredskapsplaneringen inomADB-omrädet därför måste aktiveras, något som det enligt hans mening är enuppgift för de funktionsansvariga myndigheterna att verka för. I detta avsnitt berör försvarsministern bl, a, D beredskapsbegreppets innebörd, D behovet av ensning och modernisering av beredskapsförfattningarna, däriblandbehovet av en författningsteknisk översyn av lagen om beredskapstillståndoch hithörande författningar, behovet fråntotalförsvarssynpunkt att man i allt arbete med författning ar, utredningsdirektiv m, m. beaktar hur svårigheterna under kris, krigsfara eller i krig skall bemästras. Civil ledning och samordning Försvarsministern konstaterar i detta avsnittinledningsvis att en effektiv samordning och ledning under kriser och i krig ärnödvändig för att totalförsvaretskall fungera fillfredsställande och att en väl sammanhållen FöU1986/87'11 vidareutveckling inom detta område är betydelsefull. Beträffande överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB)konstaterar försvarsministern att denna myndighets uppgifter främst är att påcentral nivå svara för beredskapsförberedelserna inom funktionen Civil ledningoch samordning. Med utgångspunkt i en närmare redogörelse för ÖCB:s ansvars-och verksamhetsområde framhålls bl. a. att "ÖCB skall verka för attberedskapen inom den civila delen av totalförsvaret hålls på en godtagbär nivåoch att avvägningen mellan olika åtgärder är lämplig liksom samspelet mellandenna del av totalförsvaret och det militära försvaret". Vidare betonasatt lednings-och samordningsuppgiften i stor utsträckning går ut på att"motivera andra samhällsorgan att känna ansvar för och ta initiativ tillåtgärder som kan bidra till att höja beredskapen". Beträffande civilbefälhavarna erinrar försvarsministern omatt dessas roll och inflytande i beredskapsplaneringen har förstärkts genom attde numera i större utsträckning deltar i centralt planeringsarbete och genomatt den nya ledningsstrukturen har införts. Vidare nämns att en särskild sakkunnighar utsetts för att se över civilbefälhavarnas och länsstyrelsernaskrigsorganisation. Länsstyrelsernas organisation är föremål förolika översyner. Försvarsministern noterar att försvarskommittén betonar detangelägna i att försvarsenheterna vid länsstyrelserna ges möjlighet attfullgöra sina för totalförsvaret väsentliga uppgifter. Beträffande den kommu/iala beredskapen instämmerförsvarsministern i försvarskommitténs uppfattning irär det gäller vikten avatt ledningsfunktionen på den kommunala nivån förstärks liksom vad beträffarbetydelsen av den kommunaltekniska försörjningens säkerhet. Försvarsministernbetonar i detta sammanhang vikten av att kommunerna genomför analyser avkonsekvenserna av störningar såväl i fred som under kriser och i krig. Vidareförordas att en översyn av den landstingskommunala beredskapsplanläggningengenomförs. Försvarsministern noterar inledningsvis att funktionenCivilförsvar består av befolkningsskydd och räddningstjänst och attcivilförsvarsverksamheten och fredsräddningstjänsten integreras,som kommunernas roll och ansvar i båda dessa verksamheter ökar.Vidare anförs att , som bildades , ärcentral förvaltningsmyndighet för frågor om befolkningsskydd, inkl, frågor omlandtransporter av farligt gods, och räddningstjänst och att verket bl, a,skall samordna samhällets verksamhet inom dessa områden, I likhet medförsvarskommittén anser försvarsministern att den försvarsbeslutfastställda integreringen av civilförsvarsverksamheten ochfredsräddningstjänsten bör fullföljas och att en väl fungerandefredsräddningstjänst är en väsentlig grund för att motsvarande verksamhet ikrig skall kunna genomföras effektivt, som det är väsentligt attutveckli;ngen av fredsräddningstjänsten sker under hänsynstagande tillkrigsuppgifterna, I fråga om inriktningen av befolkningsskyddet anförförsvarsministern, i anslutning till försvarskommitténs överväganden ochförslag, att bristen på skyddsrum- bl, a. till följd av en obalanserad fördelning av skyddsrumstill- FöU1986/87' 11 gångarna - i vissa områden är sä stora att de inte kan täckas underde närmaste årtiondena. finner försvarsministern detoacceptabelt att skyddsbehovet i bristområden inte kan tillgodoses inomöverskådlig tid och förordar därför en ändrad inriktning på befolkningsskyddet. I detta sammanhang biträder försvarsministernförsvarskommitténs förslag bl. a. i fråga om att ge befolkningeni riskområdena möjlighet att snabbt komma i skydd, något som understrykerbetydelsen både av närbelägna skydd och av ett effektivt larmsystem, . förbättra dentotala skyddsnivån mot radiaknedfall och i kombination med andningsskydd motkemiska hot genom enklare skydd, D höja skyddsnivån i hus ochanläggningar i samband med nyproduktion och ombyggnad. Försvarsministern omtalar att regeringen genom beslut ifebruari 1987 föreskrivit att de resurser som för innevarande budgetår avsättstill skyddsrumsbyggandet och för underhåll av skyddsrum i huvudsak skallanvändas för insatser inom sädana områden som i aktuella skyddsplaner betecknassom riskområden. Modernisering av skyddsrum skall enligt beslutet,inriktas påskydd mot radioaktiva och kemiska ämnen samt väsentligen avse riskområden.Försvarsministern fortsätter: Jag avser att föreslå regeringen att ge bl, a. ÖCB iuppdrag att göra en, översyn av de regionala mål- och riskanalyserna. Jag avservidare att föreslå regeringen att ge i uppdrag att, med ensuccessiv tillämpning av resultatet av denna översyn, genomföra studier ochredovisa en samlad syn på befolkningens behov av skydd i krig med den inriktningsom anges i försvarskommitténs förslag. Av vikt är att underlag tas fram föratt säkerställa att i de nya riskområdena skyddsrum kan byggas fullt ut isamband med nyproduktion av byggnader och anläggningar. 1 övrigt behandlar försvarsministern bl. a. frågor rörande extraskatteutjämningsbidrag för förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor. Beträffande inriktningen av räddningstjänsten förordarförsvarsministern att den syn som redovisats av försvarskommittén läggs tillgrund för verksamhetens inriktning. a, betonas i kommitténs betänkandebehovet av att stärka förmågan att leda räddningstjänsten under svåra förhållandenfrämst genom integrerade övningar mellan berörda instanser. på behovet av ökad samordning, av att fredsorganisationenssambandssystem byggs upp med fredsverksamhetens sambandssystem som bassamtidigt som det är nödvändigt att sambandssystemet uppfyller kraven påkrigsuthållighet, av att förbättra förutsättningarna för räddningstjänsten attmöta kemiska hot samt av att civilförsvarsbaserna tillförs lättaarinmuni-tionsröjningsenheter för att möjliggöra snabba räddningsinsatser. Försvarsministernframhåller vidare att en fortsatt integration inom 91 räddningstjänstenkan leda till en effektivare verksamhet både i fred och i FöU 1986/87:11 krig ochatt en sådan integration bör gälla såväl ledningen av verksamheten somkommunernas övningsverksamhet och materielhanteringen, I övrigt beträffande räddningstjänsten behandlar försvarsministern bl, a, frågor åtgärder föratt förbättra beredskapen mot utsläpp av radioaktiva ämnen, beredskapen motkemikalieolyckor till lands och till sjöss, det marinaoljeskadeskyddet ö räddningstjänstutbildning. Försvarsministern behandlar även som ägsav , och staten genom Telein-vestAB, Verksamheten inom bolaget bedrivs vid 20 länsalarmeringscent-raler. Försvarsministern redovisar det förslag som förutvarandecivilförsvarsstyrelsen på regeringens uppdrag lämnat beträffande huralarmeringen skall genomföras vid högsta beredskap och i krig liksom deremissyttranden som inhämtats i denna fråga. Enligt försvarsministerns meningtalar övervägande skäl för att länsalarmeringscentralernas verksamhet skallbedrivas i ordinarie form, en lösning som förutsätter attsamfliga centraler har tillgång till skydd. Försvarsministern omtalar att hanavser att senare föreslå regeringen att ge i uppdrag atti samarbete med SOS Alarmering ta fram det underiag som behövs för ett slutligtställningstagande till en uppbyggnad av alarmeringen i krig. Försvarsministern anser i likhet med försvarskommittén attgrunden för det psykologiska försvaret även i fortsättningen skall utgöras avden huvudinriktning som angavs försvarsbeslut. Den innebär bl, a,att fri opinionsbildning och debatt skall utgöra grunden för verksamheten bådei krig och fred. Försvarsministern finner - med hänsyn bl, a, till den ökadesårbarheten inte minst på informationsområdet som samhällsutvecklingen medföroch de ökade insatser som därmed krävs av den funkfionsansvariga myndighetenstyrelsen för psykologiskt försvar (SPF) - att det är lämpligt att ökaderesurser tilldelas det psykologiska försvaret. Försvarsministern övergår därefter till att behandla deolika funktioner inom den civila delen av totalförsvaret där huvudansvaretåvilar andra föredragande statsråd. Hälso- och sjukvård, m, m. Försvarsministern erinrar om de förslag som lämnats om attavdela väsentliga resurser för att förbättra beredskapen inom den civila hälso-och sjukvården. Åtgärderna och resurserna föreslås koncentreras tillberedskapen för krigsskedet med hänsyn till att de allvarligaste bristernafinns inom den delen, I övrigt hänvisas till förslag av statsrådet , Telekommunikationer FöU 1986/87:11 Försvarsministern framhåller att telekommunikationernasfunktionssäkerhet är av grundläggande betydelse för totalförsvaret underkriser och i krig, att detta är särskilt uppenbart i fråga omledningsfunktionen och den operativa verksamheten inom alla delar avtotalförsvaret samt att det är ytterst angeläget att nät ges ensädan motståndskraft och flexibilitet att det kan uppfylla de högafunktionskrav som kommer att ställas på det under kriser och i krig,"Strävan bör vara att telekommunikationer för i krig prioriteradesamhällsfunktioner med säkerhet skall kunna upprätthällas i godtagbaromfattning även under störda förhållanden," Försvarsministern hänvisardärefter till de krigsskyddsåtgärder som föreslås av chefen förkommunikationsdepartementet, Vidare'hänvisas till det förslag som lämnas i detföljande beträffande finansieringen av dessa åtgärder, av innebörd attteleverket självt skall svara för denna, samt framhålls att det bör ankomma påregeringen att besluta om lämpliga styrformer. Försvarsministern instämmer i försvarskommitténsbedömningar av innebörd att grunden förbehovet av beredskapsåtgärder på detta område utgörs av beredskapsläget, av debrister som finns inom olika delfunktioner mot bakgrund av hotbilden samt av degemensamma operativa principerna, den avtransportrådet redovisade modellen för värdering och prioritering av åtgärderinom funktionen vidareutvecklas så att enbalanserad beredskap åstadkoms mellan delfunktionerna, ytterligarestudier bör bedrivas utgående från denna modell innan slutlig ställning tastill fördelning av resurser mellan de olika delfunktionerna efter budgetåret1987/88 och att dessa studier bör bedrivas i samverkan mellan ÖCB ochöverbefälhavaren, I övrigt hänvisar försvarsministern till de förslag somframläggs av chefen för . Livsmedelsförsörjning, m, m. Försvarsministern konstaterar att vad han anfört i frågaom grunderna för planeringen utgående från en bedömning av krisers och krigslängd och karaktär, särskilt s, k, förkrigsskedens längd och karaktär, innebären inte oväsentlig förändring jämfört med de planeringsförutsättningar somhittills gällt för livsmedelsberedskapen, "Sålunda bör pålivsmedelsområdet bl. a. kunna förutsättas en mer omfattande utrikeshandel änvad som legat till grund för planeringen." Vidare hänvisar försvarsministern till statsrådetLönnqvists förslag i fråga om den regionala försörjningsförmågan i krig,roll när det gäller att formulera preciserade mål förförsörjningsstandarden, bl, a. angående den s, k, kriskosten, m, m. Energiförsörjning FöU 1986/87:11 Beträffande delfunktionen Bränslen och drivmedel hänvisarförsvarsminis- , tern till energiberedskapsutredning (EBU) i varsbetänkande (SOU , 1986:42) Bränsle-och drivmedelsberedskapen under kriser och ikrig föreslås att det totala lagringsmålet sänks till 10,5 miljoner m, attstatliga lager av råolja och oljeprodukter på 2,5 miljoner m"* säljs utoch att näringslivets . tvångslager minskas med 1 miljon m"". Vidareredovisas de skäl som försvarskommitté anfört för att en högregenomsnittsnivå för importen bör kunna förutsättas för förkrigsskedet än vadEBU antagit utan att kravet på en tillräckligt hög försörjningssäkeiheteftersatts. Dessa skäl är bl.a. vad kommittén anfört om importens gradvisanedgång under ett förkrigsskede samt att enligt kommitténs mening en begränsadimport bör kunna påräknas ända fram ttll ett krigsutbrott. bedömning av oljeimporten under ettförkrigsskede innebär, förutsatt att EBU:s antaganden i övrigt godtas, att detotala beredskapslagren jämfört med EBU:s förslag kan minskas med ytterligaredrygt 2 miljoner m'.