bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — 4 § Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk förbebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodoseväsentliga samhällsintressen och detta behov inte" kan tillgodoses på ettfrån allmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas ianspråk. Skogsmark som har betydelse för skogsnäringen skall så långt möjligt 4 §Jord- och skogsbruk är näringar av nationell betydelse. Brukningsvärd jordbruksmark får tas i anspråk förbebyggelse eller anläggningar endast om det behövs för att tillgodoseväsentliga samhällsintressen och detta behov inte kan tillgodoses på ett frånallmän synpunkt tillfredsställande sätt genom att annan mark tas i anspråk. Skogsmark som har betydelse för skogsnäringen skall sålångt möjligt Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:3 skyddas mot åtgärder som kan på- skyddas mot åtgärdersom kan på- ' lagligt försvåra ett rationellt skogs- lagligt försvåra ett rationelltskogs bruk, bruk. 5 § Mark- och vattenområden som har betydelse förrennäringen eller yrkesfisket eller för vattenbruk skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra näringarnas bedrivande. Områden som är av riksintresse för rennäringen elleryrkesfisket skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket. 6 § Mark- och vattenområden som har betydelse från allmänsynpunkt på grund av områdenas naturvärden eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada natur- eller kulturmiljön. Behovet av områden för friluftsliv i närheten av tätorter skall särskilt beaktas. Områden som är av riksintresse för naturvården,kulturminnesvården eller friluftslivet skall skyddas mot åtgärder som avses iförsta stycket. 7 § Mark- och vattenområden som innehåller värdefullaämnen eller material skall så långt möjligt skyddas mot .åtgärder som kan påtagligt försvåra utvinningen av dessa. Områden som innehåller fyndigheter av ämnen eller materialsom är av riksintresse skall skyddas mot åtgärder som avses i första stycket. 8 § Mark- och vattenområden som är särskilt lämpliga föranläggningar för industriell produktion, energiprodukfion, energidistribution, kommunika tioner, vattenförsörjning eller avfallshantering skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten eller utnyttjandet av sådana anläggningar. Områden som är av riksintresse för anläggningar som avsesi första stycket skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåratillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. 9 § Mark- och vattenområden som har betydelse förtotalförsvaret skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt motverka totalförsva rets intressen. Områden som är av riksintresse på grund av att de behövsför totalförsvarets anläggningar skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligtförsvåra tillkomsten eller utnyttjandet av anläggningarna. 10 § Om ett område enligt 5-8 §§ är av riksintresseför flera oförenliga ändamål, skall företräde ges åt det eller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning med marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller en del av detta för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset ges företräde. Beslut med stöd av första stycket får inte strida mot hushållningsbestämmelsernai 3 kap. Särskilda hushållningsbestämmelser för vissaområden i landet 1 § De områden som anges i 2-6 §§ är, med hänsyn till denatur- och kulturvärden som finns i områdena, i sin helhet av riksintresse. och andra ingrepp i miljön får komma till stånd i dessa områden endast om hinder inte möter enligt 2-6 §§ och om det kan ske på ett sätt som inte påtagligt skadar områdenas natur- och kulturvärden. Regeringensförslag Utskottets förslag . BoU 1986/87:3 Bestämmelserna i detta kapitelutgör inte hinder för utvecklingen av fuaga befintliga tätorter eller avdet lokala näringslivet eller för utförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret. Om det finns särskilda skäl utgör bestämmelserna inte hellerhinder för anläggningar för utvinning av sådana fyndigheter av ämnen ellermaterial som avses i 2 kap. 7 § andra stycket. 2 § Inom följande områden skall turismens ochfriluftslivets, främst det rörliga friluftslivets, intressen särskilt beaktasvid bedömningen av tillåtligheten av exploateringsföretag eller andra ingreppi miljön: Kustområdet och skärgården i från motNorge till Kullabergoch med angränsande kustområden Kustområdeti från Örnahusen söder om till Kustområdena och skärgårdarna i och Östergötlandfrån till Arkösund Kustområdena och skärgårdarna i och Upplandfrån till oeh Kustområdet och skärgården i från Slorfjärdenvid mynnig till Kustområdet och skärgården i från Bondöfjärdentill mot Sjö- ochåslandskapet vid Romeleasen i Åsnen med öar och strandområden och områdena söder däromutmed och vid sjönMien till och Listerlandet Vätternmed öar och strandområden med områdena vid sjön och sjön samtområdet utmed mellan och Området Dalsland-Nordmarken från oeh sjön till sjösystemet från i söder till och Östervallskogi norr från till samt området utmed övredelen av inom Mälarenmed öar och strandområden Området Malingsbo-Kloten mellan Stora, ,och Siljan och med öar och strandområden samt områdetutmed , sjön och med området söder därom överGulleråsen och till Områdetutmed Ljusnan från till Fjällvärlden från i söder till undantag för de fjällområden som anges i 5 §. 3 § Inom kustområdena och skärgårdarna i frångränsen mot till , i och från Simpevarptill Arkösund oeh i från Storfjärden vid Ångermanälvens mynningtill samt på får anläggningar som avses i 4 kap. 1 § förstastycket inte komma till stånd. 6 1986/87. 4 § Inom kustområdena och skärgårdarna från Brofjordentill Simpevarp oeh från Arkösund till Forsmark, utmed , på Östergarn och Storsudret på samt på får fritidsbebyggelse komma till stånd endast i form av kompletteringar till befintlig bebyggelse. Om det finns särskilda skäl får dock annan fritidsbebyggelse komma till stånd, företrädes vis sådan som tillgodoser det rörliga friluftslivets behov eller avser enkla fritidshus i närheten av de stora tätortsregionerna. Anläggningar som avses i 4 kap. 1 § första stycket fårkomma till stånd endast på platser där anläggningar av sådant slag redan finns. 5 § Inom fjällområdena Långfjället-Rogen, Sylarna-Helags,Skäckerfjäl- len. , , , Marsfjällen-Var- dofjällen. , , Sarek-Mavas, Kebnekai- seSjaunja, Rostu och Pessinki får bebyggelse och anläggningar komma till stånd endast om det behövs för rennäringen, den bofasta befolkningen, den vetenskapliga forskningen eller det rörliga friluftslivet. Andra åtgärder inom områdena får vidtas endast om det kan ske utan att områdenas karaktär påverkas. BoU1986/87:3 Bilaga 1 6 § Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål får inte utföras i följande vattenområden: Torne- -6§Vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning förkraftändamål får inte utföras i följande vattenområden: Torne- ströms Hummelforsen och uppströms Trängslet Storån-Damman samt Hårkan uppströms Hotagen Långselån - , Saxån, Ransarån uppströms Ransarn samt Vojmån uppströms uppströms Hummelforsen och Öster uppströms Trängslet Hylströmmen i uppströms , Ammerån upp ströms Överammer, Storån-Damman samt Hårkan uppströms Hotagen , Storån upp ströms Klumpvattnet, Långselån - , Saxån, Ransarån uppströms Ransarn samt Vojmån upp ströms Tärnaån, Girjésåfi och Juktån uppströms Fjosoken källflödenauppströms Sädvajaure , respekfive Riebnes uppströms Akkajaure, Lilla Luleälvenuppströms Skalka och Tjaktjajaure samt . Tärnaån, Girjesån och Juktån uppströms Fjosoken källflödena uppströms Sädvajaure respektive Riebnes uppströms Akkajaure, Lilla Luleälvenuppströms Skalka och Tjaktjajaure samt BoU1986/87:3 Bilaga 1 / Ljun- sträckan mellan Havern och gan I Indals- Långan nedströms Landö- älven sjön I Ume- Tärnaforsen mellan I Ume- Tärnaforsen mellan Stor älven och . Första och andra styckena gäller inte vattenföretag som förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. Vattenkraftverksamt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål får inte hellerutföras i följande älvsträckor: I Klar- sträckan mellan Kärr-backstrand ochEdebäck nedströms samt sträckan mellafi brukoch sträckan mellan och samt sträckan mellan Laforsenoch Malmyrströmmen Vattenkraftverksamt vattenreglering eller vatténöverledning för kraftändamål får inteheller utföras i följande älvsträckor: I Klar- sträckan mellanKärrback-strand och Edebäck nedströms samtsträckan mellan bruk och. sträckanmellan och samt sträckan mellan och Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:3 Bilaga 1 4 kap.Tillatlighetsprövning av industrianläggningar m.m. 1 § Följande slag av nya anläggningar får inte utförasutan tillstånd av regeringen: 1. järn- ochstålverk, metallverk och ferrolegéringsverk, 2. massafabrikeroch pappersbruk, 3. fabriker förraffinering av råolja eller för tung petrokemisk produktion, 4. fabriker förframställning av baskemikalier eller gödselmedel, 5. cementfabriker, 6. anläggningarför kärnteknisk verksamhet som prövas av regeringen enligt lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet samt anläggningar för att bryta uranhaltigt material eller andraämnen som'kan användas för framställning av kärnbränsle, 7. anläggningarför eldning med fossilt bränsle om anläggningen har en tillförd effekt om minst200 megawatt, 8. anläggningarför att utvinna ämnen eller material inom de områden som anges i 3 kap. 5 §. Tillstånd av regeringen krävs även för att byggaplattformar som är avsedda att användas vid utvinning av olja eller gas inomhavsområden och för att ankra eller förtöja sådana plattformar för reparation,ombyggnad eller av annan anledning. 2 § Om en anläggning eller en åtgärd, som inte omfattas avkravet på fillstånd enligt 1 §, kan antas få betydande omfattning eller bli av ingripande beskaffenhet, får regeringen i ett visst fall besluta att anläggningar eller åtgärden inte får utföras utan tillstånd enligt detta kapitel. Statliga myndigheter som får kännedom om anläggningar ochåtgärder som avses i första stycket skall underrätta regeringen om detta. 3 § Tillstånd enligt 1 eller 2 § får lämnas om hinder intemöter på grund av bestämmelserna i 2 eller 3 kap. eller med hänsyn till andra allmänna planeringssynpunkter och om kommunfullmäktige har tillstyrkt att tillstånd lämnas. Om del från nationell synpunkt är synnerligen angelägetatt en viss anläggning kommer tUl stånd inom landet och om ingen annan itekniskt, ekonomiskt eller annat hänseende lämpligare plats för anläggningenhar stått att finna än den som ansökningen avser, får dock regeringen lämnatillstånd även om kommunfullmäktige inte har tillstyrkt detta. 4 § Om det finns särskilda skäl, fårregeringen i ett visst fall medge undantag från kravet på tillstånd enligt 1 §. 5 § Tillstånd enligt 1 eller 2 § fårförenas med villkor för att tillgodose allmänna intressen och göras beroende avatt saken fullföljs genom ansökan om prövning enligtmiljöskyddslagen (1969:387). 6 § Till böter eller fängelse skall den dömas som uppsåtligen eller av oaktsamhet 1. påbörjar en anläggning eller vidtar någon annan åtgärdsom anges i 1 § utan att regeringen har meddelat tillstånd eller medgett undantag från kravet g Regeringensförslag Utskottets förslag BoU 1986/87:3 2. påbörjareller fortsätter utförandet av en anläggning eller en åtgärd sedanregeringen enligt 2 § har beslutat att anläggningen eller åtgärden inte fårutföras utan tillstånd, eller 3. inte rättar sig efter ett villkor eller en föreskriftsom regeringen har meddelat med stöd av detta kapitel, om överträdelsen inte är ringa. Myndigheternas uppgifter, ansvarsfördelning m. m. 1 § Varje myndighet som skall tillämpa denna lag skall setill att sådana planer enligt (0000:000) och sådant planeringsunderlag som belyser hushållningsfrågan finns tillgängliga i målet eller ärendet. Om myndigheten begär det, är kommunen skyldig atttillhandahålla planer enligt samt planeringsunderlaget tilldessa. skall ställa samman utredningar, program ochannat planeringsunderlag som har betydelse för hushållningen med naturresurseri länet och som finns hos statliga myndigheter. är skyldig att påbegäran tillhandahålla sådant planeringsunderlag åt kommuner och myndighetersom skall tillämpa denna lag. 2 § Regeringen får i visst fallbesluta att en eller flera kommuner skall redovisa till regeringen eller någonannan myndighet hur kommunen i sin planering enligt (0000:000) avser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen mednaturresurser. Statliga myndigheter skall anmäla till regeringen om detuppkommer behov av sådan redovisning. 3 § har tillsyn i länetöver hushållningen med naturresurser och efterlevnaden av vad som föreskrivs ieller beslutas med stöd av 4 kap. De centrala förvaltningsmyndigheterna har var och en inomsitt verksamhetsområde uppsikt över hushållningen med naturresurser. har den allmänna uppsikten över hushållningen med naturresurser. Denna lag träder i kraft den 1 Denna lag träder i kraft Beträffande mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291)som anhängiggjorts hos vattendomstol före ikraftträdandet skall äldre bestämmelsertillämpas. Lag omhushållning med naturresurser m. m. 1 §Denna lag innehåller bestämmelser om hushållning med sådana mark- och vattenområden som har särskild betydelse från nationell synpunkt (riksintressen). Lagenskall tillämpas vid beslut enligt de författningar i vilka detta särskiltföreskrivs. 2 §Regeringen får besluta att en eller flera kommuner skall redovisa till regeringen eller fill den myndighet som regeringen bestämmer hur kommu nen i sin planering kan ta hänsyn till en viss fråga som kan vara avriksintresse och som inte omfattas av denna lag. 3 § Områden som är av riksintresse förnaturvården, kulturminnesvården eller friluftslivet skall så långt möjligtskyddas mot sådana förändringar som kan skada områdenas bevarandevärden. 4 § Brukningsvärd jordbruksmark böririte tas i anspråk för bebyggelse som på ett från samhällets synpunkttillfredsställande sätt kan anordnas på annan mark. 5 § Områden som är av väsentligbetydelse för fiske- eller rennäringen skall så långt möjligt skyddas motsådana förändringar som kan försvåra närinjgens bedrivande. 6 § Förändringar av mark- ochvattenanvändningen inom områden som behövs för sådana transport-,vattenförsörjnings- eller energidistributionsan-läggningar som är av väsentligbetydelse från nationell synpunkt får tillåtas endast om förändringarna intepåtagligt försvårar tillkomsten och användningen av sådana anläggningar. 7 § Förändringar av mark- ochvattenanvändningen inom områden med mineraltillgångar eller andra lägesbundnanaturresurser av riksintresse får tillåtas endast om förändringarna intepåtagligt försvårar utnyttjandet av sådana resurser. 8§Områden som är av väsentlig betydelse för det militära och civila försvaretskall så långt möjligt skyddas mot förändringar som kan motverka försvaretsintressen. BoU 1986/87:3 Tillhörreservation 2 (fp) 9§ Inom obrutna kustområden får användningen av marken och vattnet inteförändras i en sådan omfattning att områdenas karaktär påverkas. Lämpligaområden bör reserveras för turism och friluftsliv. Fritidsbebyggelse fårtillåtas endast om den är förenlig med naturvårdens, friluftslivets ochkulturminnesvårdens intressen och om den inte förläggs inom störresammanhängande områden som är förhållandevis opåverkade av bebyggel- se.Industriell eller liknande verksamhet, som väsentligt skulle påverka BdU1986/87:3 miljön, får inte komma till stånd. Obrutna kustområden är kustområdena från tillgränsen mot , från Simpevarp fill Arkösund och från tillKöpmanholmen. 10 § Inom högexploaterade kustområden skallallmänhetens möjligheter att nyttja de för friluftslivet värdefulla stränderna bevaras. Lämpliga områden bör reserveras för turism och friluftsliv. Ny bebyggelse bör inte tillåtas inom områden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. Fritidsbebyggelse bör tillåtas endast i form av mindre kompletteringar av befintlig bebyggelse. Högexploaterade kustområden är kustområdena mellanBrofjorden och udde samt mellan och . För industriell eller liknande verksamhet, som väsentligtkan påverka miljön eller som av andra skäl ställer särskilda krav pålokaliseringsplatsen, skall lämplig mark hållas reserverad i områden vidBrofjorden i , i anslutning till tätort, påVäröhalvön i , i anslutning till och Norrköpingstätorter, påTuna-bergshalvön i och i anslutning tillOxelösunds och tätorter. Inom övriga delar av de högexploateradekustområdena får industriell eller liknande verksamhet, som väsentligt kanpåverka miljön, tillåtas endast i anslutning till områden där sådan verksamhetredan förekommer. 11 § På och får användningen avmarkeri och vattnet inte förändrasi en sådan omfattning att öarnas karaktär påverkas. områdenbör reserveras för turism och friluftsliv. Fritidsbebyggelse får tillåtasendast om den är förenlig med naturvårdens, friluftslivets ochkulturminnesvårdens intressen och om den inte förläggs inom störresammanhängande områden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. 12 §Inomandrakustområdenänsomavsesi9-ll §§ (övrigakustområden) bör de områden somhar stor betydelse för naturvården, friluftslivet och kulturminnesvårdenbevaras. Fritidsbebyggelse får tillåtas endast om den är förenlig med dessabevarandeintressen och med turismens intressen och om den inte förläggs inomstörre sammanhängande områden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. 13 § Inom obrutna fjällområden får anläggandeav vägar och gruvor samt skogsbruk eller annan liknande verksamhet intetillåtas, om verksamheten skulle påverka områdenas karaktär. Obrutna fjällområden är Långfjället-Rögen, Sylarna-Helags,. , , , , , , Sarek-Mavas,Keb-nekaise-Sjaunja, Rostu och Pessinki. 14 § Inom den kalfjällsdominerade fjällvärldenutanför de obrutna fjällom rådena bör de områden som har stor betydelse för naturvården och friluftslivet bevaras. Lämpliga områden bör reserveras för turism och friluftsliv. Fritidsbebyggelse får tillåtas endast om den är förenlig med bevarandeintressena och med turismens intressen och om den inte förläggs inom större sammanhängande områden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. I områden som gränsar till de obrutna fjällområdena får anläggningar för turism och friluftsliv samt fritidsbebyggelse tillåtas endasti form av kompletteringar av befintliga anläggningar. Denkalfjällsdomjnerade fjällväriden är ett i huvudsak sammanhängande 87 områdefrån i söder till gränsen mot och i norr. 15§ I de större älvarnas dalgångar bör de områden som har stor betydelse förnaturvården, friluftslivet och kulturminnesvården bevaras. Fritidsbebyggelsefår tillåtas endast om den är förenlig med dessa bevarandeintressen och medturismens intressen och om den inte förläggs inom större sammanhängandeområden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. De större älvar som avses i första stycket är ,, , Ljusnan, , , , ,, , älv, älv, Lule älv, älv och Torneälv. Vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål får inte utföras i följande vattenområden:Torneälven I ,Ammerån och Hårkan , Storån uppströms Klumpvattnet, , Saxån, Ransarån uppströms Ransarn samt Vojmån uppströms Tärnaån, Girjesån och Juktån uppströms Fjosokenkällflödena uppströms Sädvajaure resp. Riebnes uppströms Akkajaure, uppströms Skalka ochTjaktjajaure samt Vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftän damål får inte heller utföras i följande älvsträckor: I sträckan mellan Kärrbackstrandoch Edebäck samt I nedströms samt sträckan mellan bruk och I Ljusnan sträckan mellan och sträckan mellan Larforsen och I sträckan mellan Havern t. o. m.Kölsillreström- I sträckan mellan Överuman t. o. m.sjön Tredje oeh fjärde styckena gäller inte vattenföretag somförorsakar endast obetydlig miljöpåverkan. BoU1986/87:3 Bilaga 2- 16 § I anslutning tillstörre sjöar bör de områden som har stor betydelse för BoU 1986/87:3naturvården, friluftslivet och kulturminnesvården bevaras. Fritidsbebyggel- Bilaga 2 se får tillåtas endast om den är förenlig med dessa bevarandeintressenoch med turismens intressen och om den inte förläggs inom större sammanhängandeområden som är förhållandevis opåverkade av bebyggelse. Desjöar som avses i första stycket är , , , , Båven,Sömmen, , , Åsnen-Mien, , , , Lygnern,t)alslands kanals sjösystem, Unden, , ,, i och . Dennalag träder i kraft . Försvarsutskottetsyttrande /86:4 y över proposition 1985/86:3 om lag om hushållning mednaturresurser m. m. BoU 1986/87:3 FöU 1985/86:4 y har berett försvarsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1985/86:3 med förslag till lag om hushållning med naturresurser m.m. jämte motioner. I yttrandet behandlas propositionen och, motionerna 1985/86:89 och 93. " Hushållningsbestämmelserna i den föreslagna lagen äravsedda att tillämpas vid planläggning och prövning av lov enligt den plan-och bygglag som föreslås i proposition 1985/86:1 saml i mål oeh ärenden enligtvissa angivna lagar. konstaterar med tillfredsställelse attde föreslagna bestämmelserna är utformade i enlighet med principen att det iden fredstida samhällsplaneringen skall las hänsyn även till totalförsvaretsintressen (prop. 1981/82:102 bil. 1 s. 29, FöU 18 s. 13-14, rskr. 374 och prop.1984/85:160 s. 5-6, FöU . 3, rskr. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet att bifaller motion 1985/86:93 (vpk) såvitt den gäller 2kap. 9 § (del av .yrk. 2) och_3 kap. 1 § (yrk. 3) i lagförslaget. 2 kap. 10 S i lagförslaget behandlar konkurrens mellanflera oförenliga riksintressen. Enligt förslaget skall företräde ges åt deleller de ändamål som på lämpligaste sätt främjar en långsiktig hushållning medmarken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt. Behövs området eller en del avdetla-för en anläggning för totalförsvaret skall försvarsintresset gesföreträde. I motionerna 1985/86:89 (fp) och 93 (vpk) yrkas attmeningen i 2 kap. 10 § om företräde i vissa fall för försvarsintresset skallutgå ur lagtexten. Enligt folkpartimolionen är det orimligt all ett visstsektorsintresse i alla situationer automatiskt skall prioriteras i förhållandetill övriga riksintressen. Enligt propositionens speeialmotivering till denbestämmelse som motionärerna ifrågasätter avser den "områden som måste fådisponeras av totalförsvaret om den fastlagda försvarsgraden för landet skallkunna upprätthållas". - soni har till uppgift alt inomriksdagen bereda bl. a. frågor om samordning inom totalförsvaret - vill i dennadel anföra följande. Totalförsvaret är ett uttryck för samhällets förmåga attstå emot yttre påfrestningar. Totalförsvarets bas utgörs av fredssamhällelsresurser. Genom förberedelser i fred - särskilt omfattande inom del militäraförsvaret och civilförsvaret - kompletteras dessa resurser och viktigasamhällsfunktioner förberedsför att kunna möta olika kriser och i värsta fallett väpnat angrepp mot vårt land. Närtotalförsvarsbegreppet skall införas i lagar är det angelägel att BoU 1986/87:3 statsmakternaförtydligar sina avsikter. Så skedde när begreppet Bilaga 3 sedaninfördes i gärningsbeskrivningen för spiorieribrottet (FöU 1985/86:4 y 19 kap. 5 §). Vid riksdagsbehandlingen uttalade försvarsutskottet bl.a. ' ' följande iett yttrande till justitieutskottet (FöU 1981/82:1 y): Totalförsvaret innefattar stora delar av fredssamhället,omställt för att stå emot påfrestningarna i en krigssituation. Som begrepp gerdet snarare uttryck för en viljeinriktning och en verksamhet än för enorganisation. Totalförsvaret, dvs. landets samlade försvarsåtgärder, indelas iplanerings-sammanhang i militärt försvar (försvarsmakten), civilförsvar(befolknings- . , skyddet), ekonomiskt försvar (försörjningsberedskapen) ochövrigt totalförsvar (bl.a. psykologiskt försvar, polisverksamhet, hälso- oehsjukvård). Totalförsvarsbegreppel har alltså en vid betydelse.Dess"utom är del självfal-, let storskillnad mellan totalförsvarsverksamhelen i fredslid och sådan verksamheti kriser eller krig. Med utgångspunkt i spécialmotiveringen anser