bet · GA01Lu11 · 1986-12-31 00:00:00 — Hovrätten dit målet fullföljdes fann däremot attpubliceringen innebar ett upphovsrättsintrång som i vart fall skett av grovoaktsamhet.och dömde de tilltalade till ett bötesstraff samt förpliktade dematt utge skadestånd. Sedan talan fullföljts till högsta domstolen fastställdehögsta domstolen genom dom (NJA 1985 s, 893) hovrättensdomslut. I domen övervägde högsta domstolen ingående huruvida straffrihet kundeifrågakomma med hänsyn till intresset av informationsfrihet, I mofion 1985/86:L245 (fp) framhålls att det finns starkaskäl för en översyn av bestämmelserna om förhällandet mellan tryckfriheten ochupphovsrätten. Det måste klargöras att tryckfriheten under vissa betingelserskall kunna fä företräde framför upphovsrätten. Även högsta domstolen synesenligt motionärerna ha ansett en sädan översyn naturlig. Det problem som haraktualiserats avser enligt motionärerna inte främst i vedertagen meninglitterära, vetenskapliga eller konstnärliga verk; att olovligen publicera ettskönlitterärt verk kan normalt inte försvaras med hänvisning till informationsintresset.I upphovsrättslagen har emellertid begreppet verk fått en synnerligenvidsträckt innebörd. Manifestet i det nämnda avgörandet av högstadomstolen var sålunda ett utkast till ett arbetsprogram för teaterverksamheten.Det är inte tillfredsställande att upphovsrätten till en sädan handling skallhindra publicering, om det, som i detta fall, finns ett påtagligt intresse avinformation och offentlig debatt. Motionärerna anför fiera exempel på fall därupphovsrätten enligt deras mening bör vika för informationsfriheten. Motionärerna anser att olika vägar kan tänkas förlösningen av kon-fiikten mellan tryckfriheten och upphovsrätten. En metod äratt ge ett vidare tillämpningsområde åt den s. k, instruktionen i 1 kap, 4 §TF (se ovan s. 6) och klart ange att domstolen i fall av kollision mellanupphovsrätten och yttrandefriheten också skall kunna betrakta"kränkningen" av upphovsrätten som straffri. I processuellthänseende bör en i den juridiska doktrinen antydd möjlighet prövas, nämligen attge den tilltalade en rätt att få frågan om intressekollision prövad av jury. Det är i sammanhanget enligt motionärerna också nödvändigtatt ta upp en fråga om allmänna handlingars offentlighet. Något grundlagsskyddför rätten att få tillgång till allmänna handlingar finns inte för närvarandeom handlingarna är föremål för upphovsrätt. I stället föreskrivs i vanlig lag,dvs. upphovsrättslagen, att reglerna om allmänna handlingar i grundlag tryckfrihetsförordningen skall tillämpas. Motionärerna yrkar att en utredning om förhållandet mellande tryckfrihetsrättsliga och upphovsrättsliga reglerna skall komma till stånd. Även motionären i motion 1985/86:L254 hänvisar till högstadomstolens dom i manifestmälet. Utgången avjnålet innebär enligt motionären ett långtgående och farligt ingrepp i tryckfriheten. Genom den utvidgning av den litterära upphovsrätten som uppkommit i praxis skulle omfattande och informativa texter kunna komma att undandras från of- 16 Motionären anser att den lagkonfiikt som avslöjats ge- LU1986/87:11 nom högsta domstolens avgörande måste lösas genom ändring i lagstiftningenpä sådant sätt att tryckfriheten garanteras på bekostnad av upphovsrätten tilllitterärt verk i vissa fall. Utgångspunkten bör vara att texter av stortallmänt intresse och avseende frågor, i vilka allmän samhällsdebatt förekommer,måste fä publiceras även om upphovsrätt föreligger eller kan föreligga.Motionären yrkar att förslag till lagstiftning med angivet syfte bör föreläggasriksdagen. På lagutskottets begäran har yttratsig över motionerna. I yttrandet framhåller det storavärde som vår rättsordning tillmäter yttrande- och informationsfriheten.Utskottets grundinställning är att dessa rättigheter alltid bör tillgodoses ividast möjliga omfattning. konstaterar att en begränsning iförhållande till upphovsrätten är förutsedd såväl i tryckfrihetsförordningensom i regeringsformens kapitel om medborgerliga fri- och rättigheter. påpekar emellertid att de imotionerna aktualiserade problemen inte kan anses vara av renodlatupphovsrättslig natur. Om en handling som enligt huvudregeln ärupphovsrättsligt skyddad förvaras hos ett offentligrättsligt organ, kan underde förutsättningar som anges i 2 kap. TF handlingen bli allmän och offentlig. Iså fall saknas i stor utsträckning upphovsrätt till handlingen. Inom denoffentliga sektorn har bolagsformen blivit allt vanligare. En verksamhet somt. ex. i en kommun bedrivs direkt av kommunen kan i en annan drivas av ettkommunalt bolag. Offentlighetsprincipen gäller i det första fallet men inte idet andra. erinrar om att frågan omhandlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet har varit föremål för utredningoch att vissa förslag till ändringar i det nuvarande regelsystemet föreslogs ibetänkandet (SOU 1983:61) Handlingsoffentlighet utanför myndighets områden. har i sitt betänkande (SOU 1983:70) yttrandefrihetenföreslagit en viss utvidgning av offentlighetsprincipen vad gällermeddelarfriheten. är yttrandefrihetsfrågorna under beredning ijustitiedepartementet och en proposition i ämnet kan, framhållerkonstitutionsutskottet, väntas i början av är 1987. Det kan enligt konstitutionsutskottetförutsättas att även frågan om offentlighetsprincipens till-lämpning utanförmyndighetssektorn kommer att tas upp i detta sammanhang. Ytterligare en fråga som har anknytning till de problemsom behandlas i motionerna berörs enligt i yttrandefrihetsutredning ens betänkande. Det gäller den s, k. instruktionen i 1 kap. 4 § TF. Bestäm melsen föreskriver att alla som har att vaka över TF:s efterlevnad skall ha"i åtanke att tryckfriheten utgör grundval för ett fritt samhällsskick, alltid fästa sin uppmärksamhet mera på ämnets och tankens än pä uttryckets lagstridighet, på syftet än pä framställningssättet, samt i tvivelsmål hellre fria än fälla". konstaterade att det utanförTF:s tillämpningsområde inte finns nägon uttrycklig lagregel om rätt och skyl dighet att beakta yttrandefrihets- och informationsfrihetsintressena i fall av kollision mellan dessa och något annat av rättsordningen skyddat intresse. Somexempel på sädana intressekollisioner pekade utredningen på mål som rörintrång i upphovsrätt och mål som rör sättet för anskaffande av uppgif- LU1986/87:11 ter för publicering; de målen handläggs som vanliga brottmål ochinstruktionen är inte tillämplig där. Enligt utredningen är det en brist igällande rätt att något formellt stöd för att beakta yttrande- och informationsfrihetsintresseni vanliga brottmål saknas. föreslog därför att enbestämmelse motsvarande 1 kap. 4 § TF skulle införas i yttrandefrihetsgrundlagenoch i tryckfrihetsförordningen för att tillgodose detta syfte. Även denna frågafår utskottet, framhålls det vidare, anledning att återkomma till i sambandmed behandlingen av yttrandefrihetspropositionen. erinrar slutligen om attupphovsrättslagen inte hindrar att innehållet i en upphovsrättsligt skyddad handlingrefereras i tryckt skrift. Häri ligger enligt utskottets mening en betydandefördel från yttrande- och informationssynpunkt. Sammanfattningsvis anser motbakgrund av det anförda att några åtgärder frän sida med anledningav motions- . yrkandena inte är påkallade. ansluter sig till vad konstitutionsutskottetsålunda anfört och vill härutöver framhålla att det är en grundläggandeförutsättning för' litterär och konstnärlig verksamhet och därmed för kulturliveti stort att upphovsmännen tillförsäkras en- ensamrätt till sina verk ochdärigenom bl. a. en möjlighet till ersättning för sina prestationer. Ävenutanför kulturområdet har upphovsmännens rätt att utnyttja sina verk storbetydelse. För dagspressen exempelvis kan det vara av väsentligt intresse attensamrätt kan hävdas till mera kvalificerade tidningsartiklar. Utskottetkonstaterar således att upphovsrätten fyller en viktig funktion i dagenssamhälle, I linje härmed har också utskottet då frågor om det upphovsrättsligaskyddet tidigare varit aktuella framhållit att det finns anledning att seallvarligt på förfaranden som innebär inträng i upphovsrätten. Upphovsmännens förfoganderätt innebär i praktiken eninskränkning av yttrandefriheten i så måtto att skyddade verk inte utariupphovsmännens samtycke får återges i tryckta skrifter eller framförasoffentligt. Som närmare framgår av redogörelsen ovan (s. 6, 7, 9 och 10) harförhållandet mellan yttrandefriheten och upphovsrätten övervägts ingående vid fierafillfällen. Vad som därvid förekommit ger vid handen att upphovsmännensförfoganderätt till sina verk inte innefattar någon begränsning avyttrandefriheten i grundlagens mening, I den lagrådsremiss om förstärktgrundlagsskydd för yttrandefriheten som beslutats av regeringenframhåller ocksä departementschefen att den fråga som aktualiserats genom dets. k, manifestmälet gäller upphovsrätten snarare än tryckfriheten. Utskottetdelar denna uppfattning. Vid en bedömning av frågan huruvida det med hänsyn tillfrämst intresset av en fri informationsgivning är motiverat att en sädan översyn som begärs av motionärerna kommer till stånd måste beaktas att i upphovsrättslagen gjorts fiera undantag från huvudregeln om upphovsmännens ensarhrätt. Undantagen har bl, a, kommit till för att samhällets.intresse av en fri opi- ' nionsbildning skall tillgodoses. Den närmare omfattningen av undantagen framgår av redogörelsen ovan (s. 4), Av betydelse i sammanhanget är också söm påpekar att inom ramen för upphovsrättslagens . reglerinnehållet i skyddade verk kan refereras i exempelvis dagstidningar LU1986/87:11 utan upphovsmannens samtycke. Enligt utskottets mening får upphovsrättslageni sin nuvarande utformning anses innefatta en lämplig avvägning mellanupphovsmännens intressen och intresset av en fri opinionsbildning. Att sommotionärerna närmast synes åsyfta införa en ordning enligt vilken upphovsrättenfår stå tillbaka för informationsfriheten skulle innebära en kraftig urholkningav upphovsmännens privaträttsliga skydd. Med hänsyn till den betydelseupphovsrätten har kan utskottet inte ställa sig bakom en sådan ordning.Utskottet vill också understryka att den inte torde vara förenlig med deförpliktelser som enligt Bernkonventiönen åtagit sig gentemot ettmycket stort antal andra länder. Medhänvisning till det anfprda avstyrker utskottet bifall till motionerna. attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:L245 och 1985/86:L254. Närvarande: (), (), (). (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), () och (). och (båda fp) anser delsattdendel av utskottets yttrande som börjar på s. 17med "Pä lagutskottets" och slutar på s. 19 med "tillmotionerna" bort ha följande lydelse: Utskottet vill framhålla att det upphovsrättsligaregelsystemet fyller en viktig funktion i dagens samhälle. Att upphovsmännentillförsäkras en ensamrätt fill sina verk och därigenom bl, a, en möjlighettill ersättning för sina prestationer är sålunda en förutsättning för ett riktoch mångfasetterat kulturliv. Som motionärerna framhåller har emellertid upphovsrättslagenett mycket vidsträckt tillämpningsområde och skyddar åtskilliga produkter som ilikhet med det s, k, manifestet fär anses ha ett förhållandevis ringa behov avskydd. Samfidigt förhåller det sig så att upphovsmännens förfoganderättinnebär i praktiken en inskränkning av yttrandefriheten i så måtto attskyddade verk inte utan upphovsmännens samtycke får återges i tryckta skriftereller framföras offentligt oavsett hur stort intresset av verkens publiceringän är, I likhet med vad som anförs i en avvikande mening till detyttrande som LU 1986/87:11 avgivit över motionerna anserlagutskottet att det inte kan förutsättas att de problem som aktualiserats imanifestet kan annat än marginellt komma att lösas i samband med behandlingenav den blivande propositionen på grundval av yttrandefrihetsutredningensbetänkande (SOU 1983:61) yttrandefriheten. Utskottet anser det därförmotiverat att förhållandet mellan det upphovsrättsliga ochtryckfrihetsrättsliga regelsystemet utreds särskilt. Det bör ankomma päregeringen att bestämma formerna för utredningsarbetets bedrivande. Utskottetvill dock understryka att utredningsarbetet bör ha som inriktning att ettupphovsrättsinträng bör kunna vara straff ritt i sådana fall där det föreliggerett påtagligt intresse av information och debatt. Vid prövningen av frågan börSveriges förpliktelser enligt beaktas. En fråga som vidarebör utredas är om inte mål vari intressekollision mellan upphovsrätt ochyttrandefrihet aktualiseras bör kunna prövas i tryckfrihetsrättslig ordning aven jury. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionernaL245 och L254 bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse: att med anledning av motionerna 1985/86:L245 och1985/86:L254 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. o/r -t 1986/87:11 1986/87:1y eiiaga med anledning av motioner om förhållanden mellantryckfrihet och upphovsrätt har berett tillfälleatt yttra sig över motionerna 1985/86:L245 av och (båda fp) och 1985/86:L254 av (). I motion 1985/86:L245 yrkas, att beslutar atthos regeringen begära särskild utredning av förhållandet mellan deupphovsrättsliga och tryckfrihetsrättsliga reglerna i enlighet med deutgångspunkter som angivits i motionen. I motionen påtalas den vidsträckta innebörd som begreppet"verk" fått i upphovsrättslagstiftningen. Som utgångspunkt anges etthögsta domstolsavgörande frän 1985, vari ett s. k. manifest, ett utkast tillett arbetsprogram för verksamheten vid , tillerkäntsupphovsrättsligt skydd trots att detta skyddsintresse enligt domstolen integjorde sig starkt gällande medan det förelåg ett betydande allmänintresse avatt manifestet publicerades som ett led i nyhetsförmedlingen och som underlagför den pågående kulturpohtiska debatten angående stadsteaterverksamhetens måloch uppläggning. Det är enligt motionen inte tillfredsställande attupphovsrätten till en sådan handling som manifestet skall hindra publiceringnär det finns ett påtagligt intresse av information och offentlig debatt, Imotionen ges också andra exempel på fall där det enligt motionärernasuppfattning skulle vara olyckligt om upphovsrätten hindrade publicering. Föratt förbättra förhållandena föreslås att den upphovsrättsliga kränkningenunder vissa förhållanden skall kunna vara straffri och att den tilltalade gesmöjlighet att få frågan om intressekollision prövad i tryckfrihetsrättsligordning av en jury, I motionen kritiseras också den nuvarande ordningen att iupphovsrättslagen reglera när bestämmelserna om allmänna handlingarsoffentlighet skall ta över upphovsrätten. I motion 1985/86:L254 av () hemställs, attriksdagen hos regeringen begär förslag om garantier för tryckfriheten också ide fall då litterär upphovsrätt kan hävdas till tryckta alster som innehållerinformation av stort allmänt intresse. Också denna motion tar det i det föregående nämndaavgörandet av högsta domstolen som utgångspunkt. I motionen påtalas, att genom den utvidgning 2i av skyddetför den litterära upphovsrätten som uppkommit i praxis under LU 1986/87:11senare år kan texter som är av stort allmänt intresse och söm är föremålför Bilaga samhällsdebatt kunna undandras publicering. Enligt motionenmåste den lagkonflikt som här föreligger lösas på ett sådant sätt atttryckfriheten i vissa fall prioriteras i förhållande till upphovsrätten. Gällande rätt rörande upphovsrätt i allmänhet Tryckfriheten sådan den garanteras itryckfrihetsförordningen (TF) har till syfte att säkerställa ett frittmeningsutbyte och en allsidig upplysning (1 kap, 1§). Enligt 1 kap. 3 § TF fär missbruk av tryckfriheten intemedföra ansvar i annan ordning eller i annat fall än som stadgas iförordningen. Detta innebär dock inte att frågan om ansvaret för innehållet itryckt skrift regleras uteslutande av TF. Är innehållet brottsligt i annathänseende än som ett överskridande av yttrandefrihetens gränser kan ansvarutkrävas enligt allmän lag (yttrandet kan t. ex. utgöra bedrägeri elleranstiftan till något förmögenhetsbrott). Beträffande skyddet för upphovsrättenfinns en särskild bestämmelse i 1 kap. 8 § andra stycket TF, vari görs enhänvisning till lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärligaverk vad gäller den rätt som tillkommer upphovsman till sådant verk m. m. Även2 kap. regeringsformen innehåller ett förbehåll för upphovsrätten (19 §). Upphovsrätt föreligger enligt 1 kap, 1 § upphovsrättslagenbl. a. för den som skapat ett Htterärt eller konstnärhgt verk, vare sig detutgör skönlitteratur eller beskrivande framställning i skrift eller tal.Enligt 2 § innefattar upphovsrätten i princip ensamrätt att förfoga över verketgenom att framställa exemplar av det eller genom att göra dettillgänpligt förallmänheten. Enligt förarbetena till upphovsrättslagen (prop. 1960:17,LU 1960:41 och 43) ligger i ordet "verk" ett krav på att den produktav andligt arbete som det är fråga om skall ha höjt sig till en viss grad avandlig självständighet och originalitet, varmed inte åsyftas någon litteräreller konstnärlig värdesättning. Det är endast verket såsom resultat av enindividuell formgivning som är skyddat inte de uttrycksmedel som använts ävenom de är högst karakteristiska för upphovsmannen. tog i sitt betänkande Värnayttrandefriheten också upp frågan om förfoganderätten enligt upphovsrättslagen.Utredningen ansåg sig inte böra föreslå någon ändring i gällande regler medhänsyn till att frågan då var föremål för rättegång. Utredningens förslag blevdärför att förbehållet för upphovsrätten i tryckfrihetsförordningen fickbehålla sin nuvarande innebörd. k.manifestmålet LU 1986/87:11 Målethandlade om ansvar och skadestånd för ansvarige utgivaren för Göteborgspostendärför att tidningeri utan författarens medgivande publicerat ett förslag för de anställda vid , som drivs i bolagsform, gemensamöverenskommelse, kallad manifest, om.en konstnärlig målsättning för teatern.Samtliga domstolar (tingsrätt, hovrätt och högsta domstolen) fann attmanifestet var att anse som ett litterärt verk i upphovsrättslagens mening. Sverigehar fillträtt 1886 ärs.Bernkonvenfion för skydd av litterära och konstnärligaverk. Enligt arfikel 1 i konventionen bildar de länder för vilka konventionengäller en union för skydd av upphovsmäns rätfigheter till deras litterära ochkonstnärliga verk. Enligt artikel 2 omfattar uttrycket "litterära ochkonstnärliga verk" alla alster på det litterära, vetenskapliga ochkonstnärliga området, oavsett på vilket sätt och i vilken form de kommit tilluttryck. Unionsländernahar i sin lagstiftning rätt att föreskriva att litterära och konstnärliga verkinte skall åtnjuta skydd om de inte "upptagits på ett materielltunderlag". (Härmed torde avses t. ex. muntliga spontana framställningarsom inte nedtecknats.) Upphovsrätt till allmänna handlingar Iprincip saknas upphovsrätt fill allmänna handlingar hos myndigheter. Vissasådana handlingar, t. ex. officiella kartor, bildkonst och musikaliska verk kandock åtnjuta skydd. Allmänt gäller dock att en allmän handling skall utanhinder av upphovsrätt tillhandahållas i den ordning 2 kap. tryckfrihetsförordningenstadgar. Bestämmelserna om allmänna handlingars förhållände fill upphovsrättenär intagna i upphovsrättslagen (jfr:9, 24 och 24 a §§), Bernkonventionenmedger undantag från det upphovsrättsliga skyddet för officiella texter. Enligtvad yttrandefrihetsutredningen uttalade ,i sitt i det föregående anmärktabetänkande var det en egendomlighet att rätten att få tillgång till allmännahandlingar som är föremål för.upphovsrätt saknade grundlagsskydd. Imotionerna påtalas de hinder i tryckfriheten som, kan föranledas av detupphovsrättsliga skyddet. Allmäntvill utskottet med anledning av motionerna framhålla det stora värde som vårrättsordning tillmäter yttrande- och informationsfriheten. Utskottetsgrundinställning är att dessa rättigheter alltid bör tillgodoses i ' vidastemöjliga omfattning. Det kan konstateras att enbegränsning i förhållande till upphovsrätten är '23 förutseddsåväl i tryckfrihetsförordningen som i regeringsformens kapitel om LU1986/87:11 medborgerliga fri- och rättigheter. Båda dessa grundlagar beaktargenom Bilaga uttryckliga bestämmelser författares m. fl. rätt till sina verk.Upphovsrätten är lagfäst i upphovsrättslagen (1960:729). har vidareanslutit sig till Bernkonvention för skydd av litterära ochkonstnärliga verk, vilken i flera viktiga avseenden innehåller ett skydd sommotsvarar upphovsrättslagens. Utskottet vill emellertid framhålla att de i motionernaaktualiserade problemen inte kan anses vara av renodlat upphovsrättslig natur.Om en handling som enligt huvudregeln är upphovsrättsligt skyddad förvaras hosett offentligrättsligt organ, kan under de förutsättningar som anges i 2 kap,TF handlingen bli allmän och offentlig. I så fall saknas i stor utsträckningupphovsrätt till handlingen. Inom den offentliga sektorn har bolagsformenblivit allt vanligare. En verksamhet som t. ex. i én kommun bedrivs direkt avkommunen kan i en annan drivas av étt kommunalt bolag. Offentlighetsprincipengäller i det första fallet men inte i det andra. Frågan om handlingsoffentlighet utanför myndighetsområdethar varit föremål för utredning, och vissa förslag till ändringar i detnuvarande regelsystemet föreslogs i betänkandet SOU 1983:61. har i sitt betänkande (SOU 1983:70) föreslagit enviss utvidgning av offentlighetsprincipen vad gäller meddelarfriheten. Förnärvarande är yttrandefrihetsfrågorna under beredning i justitiedepartementetoch en proposition i ämnet kan väntas . Det kan förutsättasatt även frågan om offentlighetsprincipens tillämpning utanför myndighetssektornkommer att tas upp i detta sammanhang. Ytterligare en fråga som har anknytning till de problemsom behandlas i motionerna berörs i yttrandéfrihetsutredningens betänkande. Detgäller den s.k. instruktionen i 1 kap. 4 § TF. Bestämmelsen föreskriver attalla som har att vaka över TF:s efterlevnad skall ha "i åtanke att tryckfrihetenutgör grundval för ett fritt samhällsskick, alltid fästa sin uppmärksamhet merapå ämnets och tankens än på uttryckets lagstridighet, på syftet än på framställningssättet,samt i tvivelsmål hellre fria än fälla". konstateradeatt det utanför TF:s tillämpningsområde inte finns någon uttrycklig lagregel omrätt och skyldighet att beakta yttrandefrihets- ochinformationsfrihetsintressena i fall av kollision mellan dessa och något annatav rättsordningen skyddat intresse. Som exempel på sådana intressekollisionerpekade utredningen på mål som rör intrång i upphovsrätt och mål som rör sättetför anskaffande av uppgifter för publicering; de målen handläggs som vanligabrottmål och instruktionen är inte tillämplig där. Enligt utredningen är det enbrist i gällande rätt att något formellt stöd för att beakta yttrande-ochinformationsfrihetsintressen i vanliga brottmål saknas. Yttrandefrihetsutredningenföreslog därför att en bestämmelse motsvarande 1 kap, 4 § TF skulle införas iyttrandefrihetsgrundlagen och i tryckfrihetsförordningen för att tillgodosedetta syfte. Även denna fråga får utskottet anledning att återkomma till isamband med behandlingen av yttrandefrihetspropositionen. Utskottet vill slutligen erinra om att upphovsrättslageninte hindrar att innehållet i en upphovsrättsligt skyddad handling refereras i tryckt skrift, 24 Häriligger enligt utskottets mening en betydande fördel från yttrande- och LU1986/87:11 informationssynpunkt. Sammanfattningsvis anser utskottet mot bakgrund av detanförda att några åtgärder från sida med anledning avmotionsyrkandena inte nu är påkallade, Närvarande: (), (),(), (), (), Hans Nyhage (m),(), (), i (m), (), (), (), (), (vpk) och (). av och (båda fp) somanser att utskottet fr. o. m, det stycke på s. 24 som börjar "Utskottetvill" till yttrandets slut bort. Även om vissa frågor som tagits upp i motionerna kommeratt övervägas vid behandlingen av yttrandefrihetspropositionen kan det inteförutsättas att man i detta sammanhang annat än marginellt kan lösa de problemfrån yttrande- och informationsfrihetssynpunkt som aktualiserats i det s. k.manifestmålet.