bet · GA01FöU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Några motioner berör mer allmänna sårbarhetsfrågor, Imotion FÖ406 (c) behandlas frågor rörande sårbarheten i storstadsområdena.Motionären konstaterar bl, a, att av befolkning bor i detre storstadsområdena, Stockholms-, , attstorstadsområden är i hög grad beroende av fillförsel utifrån av livsmedel, attförutsättningarna att ta hand om människor i katastrofsituationer är extrakomplicerade i ett storstadsområde och att stora brister när det gällertillgången på skyddsrum finns i dessa områden. Mot denna bakgrund yrkarmotionären att beslutar hemställa att regeringen ger ÖCB i uppdragatt genomföra en specialstudie om sårbarhetssituationen i landets 03 I partimotionen Föl27(c), yrkande 2, hemställs attriksdagen som sin FöU 1986/87:11 mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om samhällets ökade sårbarhet, I motionen uttalas bl, a, attsamhällsutvecklingen medför att blir alltmer sårbart och attmöjligheterna att i ett kris- eller krigsläge upprätthålla grundläggande och vitalasamhällsfunkfioner försvåras liksom våra möjligheter att skyddacivilbefolkningen minskas. Utskottet instämmer i de bedömningar som redovisas imotion Fö406 i fråga om vikten av att berörda myndigheter noga studerarstorstadsområdenas särskilda sårbarhetsproblem. Utskottet delar motionärernasuppfattning att dessa problem kan bli allvarliga i samband med olika typer avkris- och krigssituationer, inte minst med hänsyn till den bristfälligaskyddsrumstillgången till följd av hittillsvarande planering.Storstadsområdenas särskilda särbarhetsproblem bör enligt utskottets meningstuderas dels inom ramen för beredskapsförberedelserna hos länsstyrelser ochberörda kommuner, dels genom särskilda studier och analyser på central nivå. Utskottet anser att motionärens yrkande i den viktigafräga som tas upp i allt väsentligt får anses vara fillgodosett genom vad som itotalförsvarspropositionen anförs om vikten av åtgärder mot i motionenpåvisade problem och genom att regeringen i programplaneanvisningarna detta årgivit ÖCB ett uppdrag som nära överensstämmer med motionens yrkande. Detta börsåledes därmed inte föranleda något uttalande från sida. Vad beträffar yrkandet i motion Föl27(c) har utskottet isak ingen invändning mot vad som i motionen anförs. Utskottet finner dock attinnehållet i propositionen i tillräcklig grad ger uttryck för en medvetenhet omvikten av beredskapsåtgärder inom de olika totalförsvarsfunktionerna motaktuella särbarhetsproblem och ser därför inget skäl för något särskilt tillkännagivandefrån sida i enlighet med motionärernas yrkande. Avslutningsvis i detta avsnitt vill utskottet särskiltunderstryka vad som i propositionen anförs om betydelsen av attförsvarsaspekter beaktas och beredskapshänsyn tas i fredstida planering ochsamhällsutveckling. Utskottet instämmer helt i vad som försvarsministernuttalar beträffande vikten av att beredskapsbehoven, liksom betydelsen av attdessa verkligen på allvar beaktas, sprids till myndigheter, (jrganisationer,företag m,fl, som deltar i planeringen och utvecklingen av :;amhällets olikadelar och även beaktas i forskningssammanhang. Vad som i detta avsnitt i propositionen framförsföranleder inget uttalande från utskottets sida. Civil ledning och samordning Funktionen Civil ledning och samordning omfattarövergripande ledning och samordningav de civila delarna av totalförsvaret på central, högre och lägre regionalsamt lokal nivå. dennalednings- och samordningsitppgift på central nivå. hariklätts motsvarande ansvar på den högre regionala nivån. regionaloch lokal nivå åvilar det länsstyrelserna resp, kommunerna att svara 104 förlednings- och samordningsuppgifterna. t/f5/co«e anser i likhet med försvarsministern att envälfungerande ledning FöU 1986/87:11 och samordning under kriser och i krig ärnödvändig på alla nivåer för att totalförsvaret skall fungeratillfredsställande. Enligt utskottets mening främjar de riktlinjer för denfortsatta utvecklingen på området som försvarsministern redovisareffektiviteten i den civila lednings- och samordningsfunktionen. Utskottet har i detta sammanhang skäl att behandla vissamotioner som tar upp frågor rörande lokaliseringen av ÖCB och lokaliseringen avtotalförsvarsledningen pä högre regional nivå, I motion Fö407(s) framhåller motionären att det i dagframstår som olämpligt att inhysa ÖCB i ett nytt statligt kontorshus påLiljeholmen, som följd av beslut att överstyrelsen skallvara lokaliserad till och senare uttalande attÖCB skulle ges en väl belägen lokalisering i . Motionärenhänvisar till i förslag om lokalisering av ÖCB tillHanden och åberopar, som skäl riiot en lokalisering till ,statsmakternas givna direktiv om att byggandet av kontor i centrala lägen skallbegränsas till förmån för bostadsbyggande. Motionären yrkar att skalluttala att ÖCB:s lokalisering slufligt bör avgöras på grundval avlänsstyrelsens framställning och även tillkännage vad som i motionen angetts ombyggande av ett nytt kontorshus i , finner inte skäl att ändra sitt tidigare- av godkända - ställningstagande, att ÖCB för sina uppgifter behöveren väl belägen lokalisering i (FöU 1984/85:11 s. 8 och FöU1985/86:8 s. 30) och finner därför att bör avslå yrkandena i motionFÖ407. I ett par motioner FÖ401 (m) och Fö402 (s) framförsyrkanden av innebörd att civilbefälhavarkansliet i Södra civilområdet skallomlokaliseras från till , I motion Fö409 (fp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär att en utredning filisätts med uppgift att lämnaförslag till en samlokaliserad totalförsvarsledning på högre regional nivå, Ialla tre motionerna framförs ett antal skäl och omständigheter som understrykerbehovet av samlokalisering mellan MB och CB redan i fred. Utskottet har vid behandlingen av nämnda motioneranledning att hänvisa till sin tidigare behandling av frågan om CB-kansliernaslokalisering, i . synnerhet den ingående redogörelse som lämnades i utskottetsbetänkande FöU 1984/85:9 s. 90-91. Till de skäl som där angavs fill stöd förbedömningen att det inte finns anledning att ändra den lokalisering somregeringen har beslutat får enligt utskottets mening nu läggas denomständigheten att pågående ledningsutredning förväntas resultera i förslag omändring av antalet militär- och civilpmråden. Utskottet anser att riksdagensbehandling av frågor rörande lokalisering av CB-kanslierna lämpligen bör anståi avvaktan på resultatet av pågående ledningsutredning och de förslag frånregeringen som denna kan komma att föranleda. Något behov av en utredning meduppgift att lämna förslag till en samlokaliserad totalförsvarsledning på högreregional nivå kan därför inte anses föreligga. bör av det skäletavslå yrkandena i här behandlade motioner, I motionFö405 (m) uttalas att förutsättningar fortsättningsvis måste 105 skapas fören effektiv samverkan och samutbildning inom 1986/87:11 ram. Motionären hänvisar till att kommunerna fullföljt plane ringen för övertagandet av ansvaret för och ledningen av den lokala civilförsvarsverksamheten och betonar att statsmakterna har det ekonomis ka och moraliska ansvaret för att arbetet i kommunerna följs upp. Hon hemställer mot denna bakgrund att som sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförts om vikten av kvalitet i vär civila beredskap, , f/w/:oWef anser att det som i totalförsvarspropositionenuttalas och föreslås i fråga om att fullfölja och vidareutveckla årsförsvarsbeslut har väsentlig betydelse för den civila beredskapen på lokal niyåoch sålunda i hög grad får anses tillgodose vad som i sak anförs i motionen.Utskottet anser därför inte att bör se sig föranledd att göra detslags tillkännagivan-, de som yrkas i motionen. Försvarsministern anser i likhet med försvarskommittén attdén försvarsbeslut fastställda integreringen avcivilförsvarsverksamhetén och fredsräddningstjänsten bör fullföljas ochunderstryker vidare dels att en väl fungerande fredsräddningstjänst är enväsentlig grund för att motsvarande verksamhet i krig skall kunna genomföraseffektivt, dels vikten av att utvecklingen av fredsräddningstjänsten sker underhänsynstagande till krigsuppgifterna. Därtill konstaterar han att' kommunernasansvar för verksamheten successivt håller på att utvidgas. Utskottet har inget att erinra mot vad som i propositionenanförs i fråga om allmän inriktning av funkfionen Civilförsvar samt beträffandefredsräddningstjänsten. När det gäller inriktningen av befolkningsskyddet sägersig försvarsministern dela försvarskommitténs syn på inriktningen avbefolkningsskyddet i krig. framhåller att det i det svenskasamhället visserligen finns ett stort antal skyddsrum men också betydandebrister bl. a. till följd av en obalanserad fördelning avskyddsrumstillgångarna. Kommittén konstaterar vidare att bristerna i vissaområden är så stora att de med fortsatt byggande enligt nu tillämpade principerinte kan täckas under . Kommittén finner det oacceptabeltatt skyddsbehovet i bristområden inte kan tillgodoses inom överskådlig tid ochförordar därför en ändrad inriktning av befolkningsskyddet. Kommitténs förslag,som biträds av försvarsministern, innebär bl.a. att det framttdaskyddsrumsbyggandet i högre grad än hitfills inriktas på områden där merbetydande risker finns för civilbefolkningen, att en ökad satsning görs på attkomplettera skyddsrumsbyggandet med andra skyddsåtgärder, att enklare skyddtas fram i syfte att förbättra den totala skyddsnivån mot radiakanfall ochrriot kemiska hot och att olika metoder prövas för att höja skyddsnivån i husoch anläggningar i samband med ny- och ombyggnad. Med utgångspunkt i kommitténs förslag anförförsvarsministern att regeringen genom beslut föreskrivit attde resurser som för innevarande budgetår avsätts fill skyddsrumsbyggande ochför underhåll av skyddsrum i huvudsak skall användas för insatser inom sådanaområden som i aktuella skyddsplanerbetecknas som riskområden. Vidare meddelar FöU 1986/87:11 försvarsministernsin avsikt att föreslå regeringen att ge bl, a, ÖCB i uppdrag att göra enöversyn av de regionala mål- och riskanalyserna och att ge iuppdrag att, med en successiv tillämpning av resultatet av . dennaöversyn, genomföra studier och redovisa en samlad syn på befolkningens behovav skydd med den av försvarskommittén föreslagna inriktningen. I anslutninghärtill betonar försvarsministern vikten av att underlag tas fram för attsäkerställa att i de nya riskområdena skyddsrum kan byggas fullt ut i '. . samband med nyproduktion av byggnader och anläggningar. Han biträder ocksåkommitténs uppfattning att den del av anskaffningsprogrammet för andningsskyddför civilbefolkningen som avser skydd för barn bör påskyndas. Utskottetvill i detta sammanhang särskilt understryka betydelsen av uppbyggnaden avhemskyddsorganisafionen såsom en del av den kommunala beredskapen och enviktig länk mellan allmänheten och kommunerna. Uppbyggnaden avhemskyddsgrupperna, vars medlemmar tjänstgör med civilförsvarsplikt, förstärksunder den kommande försvarsbeslutsperioden. Hemskyddsombuden, som i storutsträckning rekryteras och utbildas genom civilförsvarsförbundsförsorg, är av grundläggande betydelse för hemskyddsorganisationenseffekfivitet. Det är enligt utskottets mening angeläget att denna verksamhet,som utgjorde en principiellt viktig del av inriktningen i föregåendeförsvarsbeslut, medges ekonomiska möjligheter fill en successiv utvecklingunder den kommande perioden, I ett antal motionerbehandlas frågor rörande befolkningsskyddet, Imotion Föl20(s) föreslås, med instämmande i vad som i propositionen anförs ombehovet av en ordentlig översyn av skyddsrumspolitiken, att en parlamentarisktsammansatt kommitté får i uppdrag att förbereda en nyskyddsrumspolitik. Motionärerna framhåller att förändrade hotbilder, nyaboendemönster och allvarliga kvantitativa brister i det nuvarandeskyddsrumsbyggandet är skäl nog för en översyn. De ttllägger dock att det :.med tanke på dessa frågors stora psykologiska betydelse är angeläget att denkommande studieverksamheten-inte begränsas till de berörda myndigheternasnormala studie- och planeringsverksamhet utan att det ges möjlighet tillparlamentarisk insyn och styrning av utredningsarbetet. Grundliga studier ochen bred parlamentarisk förankring liksom förhoppningsvis en offentlig debatt omutformningen av befolkningsskyddet måste därför enligt motionärernaockså utgöra en utomordentligt värdefull förberedelse I sitt första yrkande hemställer motionärerna att ... beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i , motionen anförts om ettparlamentariskt deltagande i utformningen av en ny skyddsrumspolitik. Utskottetbiträder de överväganden och bedömningar som kommer till uttryck i motionen i denna del. Det är av stor vikt att en samlad syn, på - grundval av en till hötbilden anpassadrealistisk mål- och riskanalys, i fråga om civilbefolkningens behov av skydd i krig utarbetas under former som . medger pariamentarisk insynoch medverkan. Utskottet anser i likhet med motionärerna att utformningen av en ny inriktning av befolkningsskyddet , har stor psykologiskbetydelse när det gäller befolkningens tilltro till vårt . totalförsvars möjligheteratt leva upp till målet att värna civilbefolkningen motverkningarna av krigshandlingar genom att bereda skydd, rädda FöU 1986/87:11nödlidande, ombesörja vård och trygga en livsnödvändig försörjning. Det ärdärför nödvändigt att denna viktiga fråga studeras och bereds pä detta sätt.Riksdagen bör alltså som sin mening ge regeringen till känna att enparlamentariskt sammansatt kommitté bör beredas tillfälle att ta del avresultatet av de studier som skall genomföras av ÖCB och räddningsverketm.fl, samt avge synpunkter på detta fill regeringen inför det därefter följandearbetet med en proposition i ämnet, I motion FÖ133 (fp) betonas vikten av att skyddsrum byggsdär behovet är störst och att kommunerna i sin samhällsplanering förhindrar attområden utan skyddsrum utsätts för ökade risker genom att man isådana områden ger fillstånd till uppförande av t, ex, viktigatelekommunikationsanläggningar m, m, som kan antas bli mål för angrepp.Motionärerna understryker att det är risken, inte ortens storlek,'som böravgöra behovet av skyddsrum, I motionen yrkas att hos regeringenbegär att översynen av nuvarande riskområden sker på ett sådant sätt att mansnabbt kan få fram besked för de delar av kommuner där mer omfattandebostadsbebyggelse väntas . Utskottet noterar att regeringen, i avvaktan pä attriksdagen tar ställning till totalförsvarspropositionen, föreskrivit att dennya inriktningen av skyddsrumsbyggandet skall tillämpas omgående för att undvikaatt resurser tas i anspråk för sådant skyddsrumsbyggande som kan komma att visasig mindre angeläget. Vidare hänvisar utskottet till att , genomden föreskrivna successiva tillämpningen av översynen av riskområdena, fårmöjlighet att redan under det förestående utredningsskedet utnyttja mål- ochriskanalyserna som instrument för styrningen av skyddsrumsbyggandet till demest utsatta områdena. Inte minst genom dessa förhållanden torde förutsättningarfinnas för att resursprioriteringen präglas av en hög grad av ändamålsenlighet.Syftet med motionärernas förslag i detta hänseende torde därigenom varatillgodosett. Utskottet anser inte att bör rikta en begäran tillregeringen enligt motionsförslaget, I motion Föl21 (s) behandlas frågan om kostnadsansvaretför befolkningsskyddet. 1 motionen konstateras att kostnadsansvaret förskyddsrumsbyggande åvilar staten och uttalas att detta förhållande intebör ändras till följd av den ändrade inriktningen av befolkningsskyddet. I fallav ändring av kostnadsansvaret måste enligt motionären reglerna utformas så attde boende i flerbostadshus inte drabbas av kostnader för det skydd som dekringboende i småhus skall komma i åtnjutande av. har i sitt yttrande över totalförsvarspropositioneni denna del behandlat denna motion. Utskottet finner inga skäl att anta annat än att de ändringar i fråga om kostnadsansvaret för skyddsrumsbyggandet som kan komma att föreslås i anslutning till att kommande utredningar redovisas utgår ifrån principen att alla som utnyttjar skyddsrummen fär bidra till kostnaderna för dem. Utskottet finner emellertid inte att det nu finns anledning för att göra något uttalande om det framtida kostnads ansvaret. Resultatet av igångsatta utredningar och regeringens bedömningar härav borde först avvaktas. delar bostadsutskottets bedöm ning och avstyrker bifall till motionen, 108 När det sedan gäller inriktningen av räddningstjänsten sägersig försvarsmi- FöU 1986/87' 11 nistern dela försvarskommitténs syn ochförordar att denna läggs till grund för verksamhetens inriktning. Försvarsministern noterar också att flera av de förslagsom läggs fram av försvarskommittén har nära anknytning till räddningstjänsteni fred och betonar att en fortsatt integration kan leda till en effektivareverksamhet både i fred och i krig. Detta bör enligt statsrådet förutom dendirekta ledningen av verksamheten gälla övningsverksamheten, som genomförsi kommunerna, och materielhanteringen. Ett antal motioner som väckts -Fö506(vpk), Fö510(fp), Fö516(c) och Fö517 (c) - tar upp olikafrågor som rör fredsräddningstjänsten. Utskottet har funnit att dessa motionerbehandlar frågor som inte nödvändigtvis behöver beaktas i anslutning.tillriksdagens femåriga försvarsbeslut och har därför funnit det lämpligt attuppskjuta behandlingen av dem . I parfimofionen Föl28 (m) yrkas (yrk. 18) att riksdagensom sin mening ger regeringen fill känna vad som i motionen anförs omcivilförsvarets räddningsenheter och dessas övningsverksamhet. Motionärernadelar den uppfattning som ges till uttryck i propositionen beträffande viktenav att man stärker förmågan att leda räddningstjänst under svåra förhållanden.Samtidigt vill motionärerna understryka att de viktigaste räddningsenheternabör vara så väl samtrimmade och övade att de är direkt användbara efter enmobilisering. Sådana enheter bör enligt deras mening övas oftare än vad som nuär fallet. Utskottet kan inte finna annat än att innehållet ipropositionen väl fillgodoser vad som anförs i motionen i dessa avseenden.Möjligheterna att göra omdisponeringar av räddningsenheternas övningstid tordevisserligen i praktiken vara små, men i propositionen anges att inriktningenskall vara att förmågan att leda räddningstjänsten under svåra förhållandenskall stärkas och att detta bl, a, skall kunna ske genom en ökadövningsverksamhet för räddningsorganisationerna t. ex, i form av utökadeenhetsövningar. Utskottet anser därmed att det inte finns skäl för ettsärskilt tillkännagivande i denna fråga och avstyrker sålunda bifall tillmofion FÖ128 i denna del, I mofion FÖ133 (fp) hemställs i ett yrkande att riksdagenhos regeringen begär förslag om att uttagningen av civilförsvarspliktiga tillutbildning skall överföras från länsstyrelserna till kommunerna. Enligtmotionen visar uppgifter den senaste fiden att länsstyrelsernas inkallelse avcivilförsvarspliktiga inte fungerar väl. Motionärerna anser att omuttagningsuppgiften förs över till kommunerna så kommer den att ligga närmaremänniskorna, varigenom personkännedomen ökar. Utskottet konstaterar att motionen här tar upp ettallvarligt problem. Utskottet har inhämtat från att det finns flera bidragande orsaker fill den aktuella situationen, däribland övergängsproblem vid införandet av den nya krigsorganisationen (OrgSOK) som enligt planerna skall vara personalmässigt uppbyggd , bristfälligt datorstöd och en alltför generös anståndsgivning. En försening av uttagningen av verkskydd har inneburit att mycket få personer anmälts fill utbildningen för verkskyddspersonal. Vissa åtgärder har emellertid redan vidtagits för att öka 109 uttagningarnaoch arbete med att i samverkan med FöU 1986/87:11länsstyrelserna förbättra uttagningsrutinerna fortsätter, I avvaktan härpå ochinnan nya organisatoriska förändringar tas upp till diskussion, eventuellt ienlighet med motionärernas intentioner, bör dock de reformer som nyligengenomförts inom området fä tillfälle att verka. Utskottet har i dettasammanhang anledning att understryka det angelägna i att befattningsanalyser,såsom föreskrevs försvarsbeslut, genomförs: Utskottet finner med hänvisning fill vad som här anförtsatt inte nu bör rikta det slags begäran till regeringen som yrkas imotionen och avstyrker således bifall. Utskottet har funnit det lämpligt att i detta sammanhangäven behandla motion Fö515 (m) i vilken yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att det behövs effektiva åtgärder, exempelvis utnyttjandeav TV-programmet , för att göra innebörden av signalen "viktigtmeddelande" allmänt känd. Motionären har kunnat konstatera att ett fåtalmänniskor känner till signalen och dess innebörd och understryker att det är avstörsta vikt att informationen om den introducerade signalenblir känd av allmänheten,, En kontinuerlig information om denna larmsignal iprogrampunkten Anslagstavlan skulle enligt motionären vara ändamålsenlig idetta syfte. Utskottet konstaterar att uppgiften att informera omsignalen "viktigt meddelande" och dess innebörd faller päräddningsverket. Vidare kan noteras att totalförsvarspropositionen understrykerinformationens betydelse och anvisar ytterligare medel till produktionsområdetExtern informafion för ökade informafionsinsatser, vilket också torde kunnainnefatta det konkreta förslag som motionären framför. Utskottet delarmofionärens uppfattning om betydelsen av en effekttv informafion i dettasammanhang men anser, med hänvisning till vad som här anförts, inte attriksdagen har anledning att göra något tillkännagivande i denna sak. Motionenbör därför avslås. Utskottet har i övrigt inget att erinra mot eller anföratill vad som i propositionen uttalas om civilförsvaret ochfredsräddningstjänsten. Funktionen Psykologiskt försvar fick sin huvudinriktning fastlagdgenom ' försvarsbeslut. Vid krigsfara och i krig skall vårförsvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda säkerställas av detpsykologiska försvaret. Detta skall främst ske genom att man med snabb, sakligoch effekfiv information sprider kännedom om händelseutvecklingen och om våraförsvarsåtgärder. Utskottet delar försvarsministerns uppfattning att ökaderesurser bör ' tilldelas det psykologiska försvaret. Till anslagsfrågan återkornmer iitskottet i det följande. ' Ett yrkande i partimotion Föl28 (m) gäller detpsykologiska försvaret och syftar till att skall göra ett särskiltuttalande som närmare behandlar hur funktionens ökade resurser skall användasm. "Utbildning och övning av krigsorganisationen öch av informationspersonalhos andra myndigheterär en särskilt angelägen uppgift" är ett av flera uttalanden av FöU1986/87:11 styrelsen för psykologiskt försvar som motionärerna återger. Liksom motionärerna fäster utskottet stor vikt vid detpsykologiska försvaret med den därtill anknutna fredstida informationen omsäkerhetspolitiken och totalförsvaret. har funnit brister iinforma-fionsberedskapen inom den civila delen av totalförsvaret. bör formerna för informafion och informationssamordning i olikakrislägen belysas "så att informationsfunktionerna snabbt kan förstärkasäven i lägen när mobilisering eller krigsorganisering inte haranbefallts". Kommittén framhåller vikten av att studierna fullföljsbeträffande vissa problemområden. "Speciellt bör, med tanke bl.a, påkommunernas ökade roll i totalförsvaret, utnyttjande av närradions tekniskaresurser som ett komplement fill övriga rundradioresurser för lokal informationoch alarmering ytterligare studeras i samverkan med ochSveriges Radio," Med understrykande av det psykologiska försvarets,informationens och informationsberedskapens avgörande betydelse förtotalförsvaret anser utskottet att det nu inte är påkallat med ett särskiltuttalande av i enlighet med yrkande 22 i motion Föl28(m), Deriktlinjer som försvarsministern har angett bör godkännas. Som försvarsministern uttalar har telekommunikafionernasfunktionssäkerhet grundläggande betydelse för totalförsvaret under kriser ochi krig. bör godkänna vad han har angett om funktionens fortsattautveckling.