bet · GA01AU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottetbehandlar i detta betänkande yrkanden i åtta motioner från allmännamotionsfiden rörande arbetslöshetsförsäkring m.m. Utskottetavstyrker flertalet motioner med hänsyn till pågående utredningsarbete. Dettagäller krav på slopande av karensdagar vid arbetslöshet (reservation av vpk),ändrade regler i fråga om kvalifikatiopstiden för arbetslöshetsersättning,villkor för studier m.m. under tid då arbetslöshetsersättning utgår ochreglerna för avstängning då någon frivilligt lämnar ett arbete. Utskottet avstyrkervidare en motion som kräver att A-kassorna skall tillhandahålla särskildablanketter för inträdesansökningar från icke fackligt anslutna arbetstagare(gemensam reservation av företrädarna för moderata samlingspartiet, folkpartietoch ) samt slutligen en motion som föreslår ytterligare åtgärdermot utförsäkring (reservation av vpk). 1985/86:A206 av m. fl. (vpk), variyrkas att 6, beslutar att hemställa hos regeringen om attkarensdagarna i arbetslöshetsförsäkringenslopas enligt vad som anförs i motionen. Yrkandena 1-4 harbehandlats av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU 1985/86:11. Yrkande 5har behandlats av socialförsäkringsutskottet i betänkandet SfU1985/86:14. 1985/86:A207av m. fl. (vpk), vari yrkas att 1. riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att den som hotas av utförsäkring bör garanteras beredskapsarbete enligt vad i motionen anförs, 2. riksdagenhemställer hos regeringen om förslag som innebär att om den utförsäkrade inte kan garanteras beredskapsarbete skall förlängd arbetslös hetsförsäkring utgå enligt vad i motionen anförs. Yrkande3 har behandlats av arbetsmarknadsutskottet i betänkandet AU 1985/86:19. 1985/86:A208 av i (m), vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till ändring av A-kassornas utbetalningsregler enligt vad somanförts i motionen. 1985/86:A209av (), vari yrkas att som sin mening AU 1986/87:1ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande lagen omersättning från arbetslöshetskassa. 1985/86:A221 av och (), variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna att frågan omkassaersått-ning och krav på aktiviteter som ger högre dagersättning utreds. 1985/86:A229 av m. fl. (s), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att arbetslösa bör gesmöjlighet att slutföra en påbörjad planmässigutbildning. Beträffandemotiveringen för yrkandet hänvisas till motion 1985/86:Sf415. 1985/86:A233 av Hans Nyhage m. fl. (m, fp, c), vari yrkasatt hos regeringen anhåller om förslag till reglering av A-kassornasverksamhet angående ansökan från icke fackföreningsansluten arbetstagare ienlighet med vad som i motionen anförts. 1985/86: A704 av och (), vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts angående behovet av en översyn av lagen omarbetslöshetsförsäkring så att den till fullo även omfattar deltidsanställda. Ersättning vid arbetslöshet lämnas i två former, dels somdagpenning från arbetslöshetsförsäkringen enligt lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring, dels som kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) enligtlagen (1973:371) om kontant arbetsmarknadsstöd. Arbetslöshetsförsäkringen är den dominerande formen avstöd. Cirkä3,4 miljoner personer är anslutna till försäkringen. KAS är ettkomplement för dem som av olika skäl inte har rätt till ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen. KAS har som regel en avsevärt lägre ersättningsnivåän försäkringen. De grundläggande villkoren för de båda ersättningarna ärdesamma: Sökanden skall vara arbetslös, vara arbetsför och beredd att ta ettlämpligt arbete. Lika förde båda stödformerna gäller en karenstid av fern dagarinnan ersättning börjar utgå. Avstängning från rätten till ersättning under upptill skall ske bl. a. om den som i övrigt är berättigadtill ersättning lämnat sitt arbete frivilligt utan giltig anledning elleravvisat erbjudet lämpligt arbete. Rätten till ersättning från arbetslöshetskassornaförutsätter utöver dessa gemensamma villkor att särskilda medlems- ocharbetsvillkor är uppfyllda. Det förstnämnda innebär krav på medlemskap . Arbetsvillkoret innebär att man skall ha arbetat minst femmånader av före arbetslösheten. Ersättning utgår iform av dagpenning med högst per. dag under högst femdagar . Dagpenningbeloppet kan reduceras med hänsyn till sökandens faktiskainkomst före arbetslösheten (överförsäkringsavdrag) eller på grund AU1986/87:1 av regler om pensionsavdrag. Ersättningstiden är längst 300 dagarutom för dem som har fyllt . De har rätt till ersättning . Arbetslöshetsförsäkringen administreras av de erkändaarbetslöshetskassor vilka är registrerade hos AMS, som är tillsynsmyndighet.Det finns 43 arbetslöshetskassor registrerade hos AMS. Medregistreringen följer rätt till statsbidrag. För att en förening skall kunnaregistreras krävs bl.a. att den har minst 1500 medlemmar samt att dessverksamhet inte sammanfaller med en redan registrerad kassas.Arbetslöshetskassan skall ta ut fasta medlemsavgifter som bestäms så att detillsammans med andra för verksamheten avsedda inkomster - statsbidrag ochavkastning av fondmedel - antas förslå till betalning av utfästa ersättningaroch förvaltningskostnader. Statens kostnader för försäkringen täcks till 35 %genom budgetmedel och till med arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691)om socialavgifter. Statsbidraget svarade mot av desammanlagda ersättningsbelopp som kassorna betalade ut under . KAS riktar sig i praktiken främst till nytillträdande påarbetsmarknaden som antingen inte har gått med i försäkringen eller inte hunnitkvalificera sig för rätt till kassaersättning. KAS kan också ges försäkrade sominte längre har rätt till kassaersättning (utförsäkrade) om de fyllt 60 år.Stödbeloppet är . i per vecka.Det reduceras om pensioner och liknande förmåner utgår.Ersättningstiden är längst ; för dem som fyllt är den dock 300dagar och för dem som fyllt . I princip finns samma arbetsvillkor för KAS som förkassaersättningarna. När det gäller KAS får dock vård i enskilt hem av åldringeller handikappad under vissa förutsättningar jämställas med förvärvsarbete.Vidare behöver inte något arbetsvillkor uppfyllas av dem som är arbetssökande ianslutning till genomgången utbildning. Det krävs då att utbildningen är minstettårig och ger rätt till studiesocialt stöd. Genomgång av AMU jämställs frånden med arbete. KAS finansieras av budgetmedel och arbetsgivaravgifter.Administrationen sköts av arbetsmarknadsverket, men utbetalningarna av stödetombesörjs av de allmänna försäkringskassorna. Såväl dagpenningarna från arbetslöshetsförsäkringen somKAS räknas som skattepliktig inkomst för mottagarna och är ATP-grundande. Arbetsmarknadsministern tillkallade ensärskild utredare med uppdrag att se över olika frågor om kontantstödet vidarbetslöshet. Detta gäller bl. a. ersättningsnivån inomarbetslöshetsförsäkringen, medlemsavgifter, karensvillkoret, administrationenav KAS, arbetslöshetsersättning i kombination med pension samt vissafinansieringsfrågor. Motionsyrkanden som rör den allmänna inriktningen av dettautredningsarbete behandlades av utskottet (AU 1985/86:11 s. 56-58).Ett socialdemokratiskt motionsyrkande som bifölls av ledde därvidtill att utredningen genom tilläggsdirektiv även fått till uppgift att redovisaett system för hur r 1986/87. behovet avhöjning av dagpenningen skall bedömas samt att överväga AU 1986/87:1metoder för att räkna upp dagpenningen och fortlöpande anpassa den tilllöneutvecklingen. I en reservation (nr 49 ) till nämnda betänkandeutvecklar moderata samlingspartiet, och singemensamma uppfattning om inriktningen av och formerna för det berördautredningsarbetet. I reservationen framhålls att det bör införas enallmän obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Tanken på en sådan försäkring börenligt reservanterna på nytt aktualiseras i det inledda utredningsarbetet. Ensådan försäkring avses ge ett grundskydd på en rimlig nivå med möjlighet attbygga på med avtalsenliga eller enskilt tecknade försäkringar. Ytterligarefrågor som föreslås bli utredda gäller ersättningsrätten för företagare ochfrågan om huruvida vård av barn i hemmet skall vara kvalificerande förersättning. Vidare förordas att utredningens fortsatta arbete och dess resultatskall förankras i en parlamentariskt sammansatt kommitté. Vpk förordar i en reservation (nr 50) till sammabetänkande en lösning som innebär att alla typer av inkomstbortfall ochoförmåga att skaffa inkomst skall täckas av en enda socialförsäkring medenhetlig administration. Enligt 13 § lagen om arbetslöshetsförsäkring gäller attdagpenning inte får utgå förrän den försäkrade varit arbetslös (karensvillkor). Ett motsvarandekarensvillkor återfinns i lagen om KAS. m.fl. (vpk) framhåller i motion 1985/86:A206att en förutsättning för att de arbetslösa skall få ett fullgottförsäkringsskydd är att karensdagarna slopas och föreslår att regeringen fårriksdagens uppdrag att lägga fram förslag härom. Utskottet konstaterar att den särskilde utredare somtillkallats enligt sina direktiv skall beräkna kostnaderna för ett avskaffandeav karenstiden både i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och KAS samt redovisahur en sådan reform skulle kunna finansieras inom ramen för de nuvarandekostnaderna för arbetslöshetsersättningarna. Något initiativ med anledning avmotionen är mot denna bakgrund inte påkallat. Motion A206 avstyrks därför avutskottet. Arbetslöshetsersättningens storlek grundas på dendagsförtjänst som den försäkrade vanligen åtnjöt före arbetslöshetens inträdeunder arbetstid som var normal för den försäkrade (20 § lagen omarbetslöshetsförsäkring). Med tid under vilken förvärvsarbete utförts jämställsden tid som den försäkrade - genomgått arbetsmarknadsutbildning elleryrkesinriktad rehabilitering för vilken statligt utbildningsbidrag utgått - fullgjortvärnplikt eller åtnjutit föräldrapenning enligt lagen om allmän AU1986/87:1 försäkring, i båda fallen dock högst - i vissa fallvarit ledig med helt eller delvis bibehållen lön. a. vuxenutbildning tillgodoräknas inte. Däremot är dentid under vilken sådan utbildning pågår överhoppningsbar vilket betyder attarbete före utbildningen blir kvalificerande för arbetslöshetsersättning. Medvuxenutbildning förstås i sammanhanget en utbildning som föregåtts av minstfem månaders förvärvsarbete med en för arbetet normal heltidstjänstgöring. () föreslår i motion 1985/86:A209 att lideni ungdomslug skall räknas som överhoppningsbar så att ett förvärvsarbete somföregått verksamheten i ett ungdomslag skall bli kvalificerande förarbetslöshetsersättning och därmed tillgodoräknas vid bestämning aversättningens storlek. Av motionen framgår att om ersättningen vid eventuellarbetslöshet beräknas med utgångspunkt i tiden i ungdomslag i stället för attgrundas på ett tidigare arbete på heltid blir ersättningen per dag väsentligtlägre. Utskottet vill först erinra om att huvudprincipen vidberäkning av arbetslöshetsersättningen är att den skall grundaspå inkomstens storlek tiden närmast före arbetslösheten. Ersättningen byggerpå den inkomst som den försäkrade före arbetslöshetens inträde vanligen åtnjötunder en arbetstid som var normal för honom eller henne (20 §). Tiden iungdomslag måste enligt utskottets mening här som i andra samrnanhang betraktassom förvärvsarbete, och sådant arbete är i och för sig inte överhoppningsbartinom det aktuella försäkringssystemet. Utskottet vill emellertid tillägga attenligt en meddelad dom (mål nr 380/84:6) i försäkringsöverdomstolenskulle ersättningen vid en arbetslöshet som inträdde sedan en heltidsarbetandetvingats övergå till deltidsarbete grundas i det tidigareheltidsarbetet. Det råder mot den angivna bakgrunden osäkerhet om hur lagensregler om normalarbetstid och inkomst före arbetslöshet skall tolkas. Utskottetutgår därför från att dessa frågor tas upp av den särskilde utredare somregeringen tillkallat. Med hänsyn till det anförda bör motion A209 inteföranleda någon åtgärd. De deltidsanställdas rätt till arbetslöshetsersättningbehandlas i motion 1985/86:A704 av och ().De erinrar om att för att en vuxenutbildning skall räknas som överhoppningsbartid vid bestämning av arbetslöshetsersättningens storlek fordras attvederbörande under sin yrkesverksamma tid, före studierna, arbetatheltid sammanhängande . Motionärerna anser att dettatidigare inte var något större problem, eftersom de flesta då startade sinyrkesbana med en heltidsanställning. De menar emellertid att det nu ärannorlunda samt att det inom serviceyrken knappast finns möjlighet att fåheltidsarbete, varför en del personer blir utan ersättning vid arbetslöshetefter avslutade studier. Det problem som tas upp i motionen gäller den definitionav vuxenutbildning som tillämpas inom arbetslöshetsförsäkringssystemet. I detsammanhanget avses som redovisas ovan en utbildning som föregåtts av minst femmånaders heltidsarbete. Enligt vad utskottet inhämtat har de frågor som tas uppi motionen aktualiserats hos regeringen genom skrivelser från enskilda personer.Dessa skrivelser har överiämnats fill den nämnde utredaren av AU1986/87:1 arbetslöshetsförsäkringen som sålunda har gjorts uppmärksam påproblematiken. Någon ytteriigare åtgärd med anledning av motion A704 är enligtutskottets mening därför inte påkallad. Studier m.m. under arbetslöshet I de allmänna villkoren för rätt tillarbetslöshetsersättning och KAS föreskrivs att den stödberättigade skall ståtill arbetsmarknadens förfogande samt vara beredd att anta erbjudet arbete.Härav följer att t.ex. eventuella studier som startats under arbetslöshetstidenkan behöva avbrytas. Studier eller andra aktiviteter under arbetslöshetstidenbehandlas i två motioner. I motion 1985/86: A221 av och () anförs att nya metoder är påkallade för att lösa de arbetslösas problem ochföreslås särskilda aktiviteter . Motionärerna menar attden arbetslöse borde erbjudas att delta i studiecirkel,yrkesintroduktion, idrottsutövning etc. Det föreslås att fackliga organisationer,studieförbund och andra organisationer bör stå som huvudmän för sådanaarrangemang. Den som deltar skulle erbjudas en högre dagsersättning med t.ex.20 kr. per dag under måndag-fredag. Det framhålls i motionen att genomdeltagande i sådana aktiviteter underlättas inträdet på arbetsmarknaden.Kostnader för verksamheten skulle täckas genom statsbidrag. I motion 1985/86:A229 av m. fl. (s) tasupp reglerna för studier under tid då arbetslöshetsersättning lämnas.Motionärerna framhåller att de lågutbildade som drabbas av arbetslöshet har ensärskilt utsatt ställning samt att de därför i största möjliga utsträckning börberedas möjlighet att genomföra en planmässig utbildning. Denna grupp harnumera visserligen rätt att bedriva studier , men dennarätt begränsas enligt motionärernas mening såväl av skyldigheten att stå tillarbetsmarknadens förfogande som av ersättningstidens längd, vilket medförotrygghet och osäkerhet i fråga om studieplaneringen. I mofionen föreslås attbestämmelserna om rätt till ersättning vid arbetslöshet skall utformas så attden som drabbas av arbetslöshet alltid får möjlighet att fullfölja påbörjadplanmässig utbildning. Även i fråga om dessa båda motionsyrkanden vill utskottethänvisa till det pågående, ovan nämnda, utredningsarbetet. I direktiven fördetta arbete erinras om att reglerna för kombination av arbetslöshetsersättningmed utbildning eller annan verksamhet är mycket restriktiva. Utredaren skalldärför pröva om ur arbetsmarknadspolitisk synpunkt värdefulla sysselsättningari ökad utsträckning skall kunna kombineras med arbetslöshetsersättning.Eftersom de båda motionerna A221 och A229 sålunda omfattas av det pågåendeutredningsarbetet kan de av lämnas utan ytterligare åtgärd. Avstängningsreglerna AU 1986/87:1 Både i fråga om arbetslöshetsförsäkringen och KAS finnsavstängningsregler som innebär att ersättning i vissa fall inte utgår. a. om en person lämnar sitt arbete frivilligt utan giltig anledning.Avstängningstiden kan uppgå till längst . Avstängningstidenkan emellertid fördubblas om en person som blivit arbetslös på detta sätt ävenavvisar erbjudande om en ny, lämplig anställning. i (m) framhåller i motion1985/86:A208 att det finns fullgoda skäl förmoda att delar av A-kasseersättningarnainte används på det sätt som avses, nämligen att hjälpa människor somofrivilligt råkar ut för arbetslöshet. Motionären pekar därvid på möjlighetenatt sluta ett arbete utan särskild motivering och efter 30 dagars karenserhålla ersättning från A-kassa förutsatt att kassans regler om medlemskap äruppfyllda. Han föreslår att A-kassornas utbetalningsregler skall ändras så attersättning inte betalas ut till andra än dem som utan egen förskyllan blivitarbetslösa. Utskottet avstyrkte motsvarande motionsyrkande underföregående (AU 1985/86:2 s. 11) med hänvisning till att de nuvarandesanktionsreglerna får anses vara kännbara nog för den enskilde arbetstagaren.Utskottet erinrade därvid om att den arbetslöse redan under avstängningstidenskall vara anmäld hos arbetsförmedlingen. Om hon eller han då avvisar ettlämpligt arbetserbjudande kan sanktionsskärpning tillgripas genom fördubblingav avstängningstiden. Fortsätter den arbetslöse att vägra ta erbjudna arbetenkan avstängning ske tills vidare. Ersättning kan då lämnas först vid en nyarbetslöshet som inträffar sedan vederbörande haft arbete i minst 20 dagar.Vidare framhöll utskottet att de nuvarande avstängningsreglerna syftar till attförmå den arbetslöse att hålla täta kontakter med arbetsförmedlingen för attfrämja att återgång till arbetet sker så snabbt som möjligt. Detta syftemotverkas av motionsförslaget. Finns ingen rätt alls till kassaersättning kanman inte heller kräva att den arbetslöse skall ha kontakt med arbetsförmedlingeneller på annat sätt söka ett nytt arbete. Utskottet vill för övrigt framhålla att också frågor somhänger samman med frivilligt slutande av anställningar omfattas av det pågåendeutredningsarbetet. Det framhålls i utredningsdirektiven att det helt dominerandeantalet ombytessökande på den svenska arbetsmarknaden har försäkrat sig om ettnytt arbete innan han eller hon slutar och att det nya arbetet påbörjas inomrelativt . konstateras att i vissa arbetslöshetskassor ärandelen frivilligt slutande oroväckande hög. Den särskilde utredaren skallkartlägga omfattningen av det frivilliga slutandet med anknytning tillarbetslöshetsförsäkringen och KAS och föreslå eventuella åtgärder. Mot denanförda bakgrunden bör motion A208 inte föranleda någon åtgärd, från riksdagenssida. Rätt att bli medlem i erkänd arbetslöshetskassa tillkommervar och en som uppfyller föreskrift i kassans stadgar om arbete inom dessverksamhetsområde. Från denna rätt görs i lagen (55 §)endast undantag för -den som är medlem i annan arbetslöshetskassa - den som intefyllt AU 1986/87:1 - den som fyllt64 år - den somförvärvsarbetar per arbetsdag eller mindre än 17 timmarper vecka. Arbetslöshetskassorna är fristående juridiska personer iförhållande till de fackliga organisationerna. I motion 1985/86:A233 av HansNyhage m. fi. (m,fp,c) anförs att det trots detta råder svårigheter för dearbetstagare som inte är med i en facklig organisation att vinna inträde iA-kassorna. Motionärerna föreslår att staten som motprestation tillstatsbidragen skall kräva att A-kassan tillhandahåller separataansökningsblanketter för inträde i A-kassä samt att dessa automatiskt skall tillhandahållasalla arbetstagare som så önskar det. Utskottet behandlade ett yrkande av motsvarande slag förraåret (1985/ 86:2 s. 12) och konstaterade därvid att av de ovan citeradelagbestämmelserna följer att det inte kan krävas facklig anslutning av den somvill bli medlem i en arbetslöshetskassa samt att möjligheten att blikassamedlem utan sådan anslutning hade använts av ca 55 000personer eller drygt en procent av den aktuella medlemsstocken. Med hänsynhärtill ansåg utskottet att det inte var påkallat att via statsbidragsvillkoreningripa i kassornas handläggningsrutiner på det detaljerade sätt som föreslogsi den då aktuella motionen. Det påpekades att i den mån kassornasärendehandläggning ger anledning till missnöje kan detta påtalas hostillsynsmyndigheten, AMS, vars anvisningar kassorna har att följa samt att detmot den angivna bakgrunden inte var motiverat att ta initiativ till enreglering av arbetslöshetskassornas verksamhet i begärda hänseenden. Utskottetkan inte se att några nya omständigheter har tillkommit som skulle motivera enannan slutsats . Tilläggas kan att enligt vad utskottet inhämtat har AMSingripit för att i de fall som kommit till verkets kännedom undanröja problemför icke fackligt anslutna att få inträde i arbetslöshetskassa. Motion A233 börmed den angivna bakgrunden inte föranleda någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida. m. fl. (vpk) föreslår i motion1985/86:A207 att alla som hotas av utförsäkring skall garanterasberedskapsarbete samt att sådana regeländringar görs som innebär att om denutförsäkrade inte kan garanteras beredskapsarbete skall förlängdarbetslöshetsersättning utgå. Utskottet vill erinra om att enligt en bestämmelse iarbetsmarknadskungörelsen (72 a §) som tillämpats sedan den 1 oktober 1983gäller att arbetslösa som riskerar att bli utförsäkrade, dvs. ärberättigade till ersättning från arbetslöshetskassa, skall anvisasberedskapsarbete om de begär det. Denna ordning följdes sedermera upp av AMS,men slutsatserna därav ledde inte till ändring av gällande regler. Inga nyaomständigheter har tillkommit som skulle göra utskottet berett föreslå sådanaändringar i nuvarande bestämmelser som föreslås i motion A207. Motionen avstyrksdärför i motsvarande del. Hemställan AU 1986/87:1 1. beträffande slopande av karensdagarna vidarbeislöshetsersäll- ning attriksdagen avslår motion 1985/86:A206 yrkande 6, 2. beträffandearbelslöshelsersätlning efter lid i ungdomslag att avslår motion1985/86:A209, 3. beträffandearbetslöshetsersättning efter vuxenutbildning att avslår motion1986/86:A704, 4. beträffandestudier m.m. i kombination med arbetslöshetsersättning attriksdagen avslår motionerna 1985/86:A221 och 1985/86:A229, 5. beträffande ändring iarbetslöshetsförsäkringens avstängnings regler attriksdagen avslår motion 1985/86 :A208, 6. beträffandeinträde i arbetslöshetskassa att avslår motion 1985/86:A233, 7. beträffandeytterligare åtgärder mot ulförsäkring attriksdagen avslår motion 1985/86:A207 yrkandena 1 och 2. Närvarande: (), (), MarianneStålberg (s), (), (), (), GustavPersson (s),(), (), (), SonjaRembo (m), (), i (c). (vpk), och (). Slopande av karensdagarna vid arbetslöshetsersättning(mom. 1) (vpk) anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse: Utskottet tillstyrker yrkandet i motion 1985/86: A206avLars m. fl. (vpk) om att karensdagarna inom arbetslöshetsförsäkringenskall slopas. Utgångspunkten bör vara att skapa ett så gott försäkringsskyddmot inkomstbortfall vid arbetslöshet som möjligt. Redan några dagars fullständigtinkomstbortfall kan innebära en avsevärd ekonomisk påfrestning för den som ärhelt beroende av arbetsinkomsten för sin försörjning, vilket kan leda till attandra former av samhälleligt stöd måste utnyttjas. De skäl som har angivitsmot ett slopande av karensdagarna alltsedan den nuvarande AU 1986/87:1arbetslöshetsförsäkringen infördes (prop. 1973:56, InU 1973:23), främstbudgetmässiga och administrativa, är enligt utskottets mening inte giltiga. Motbakgrund av de begränsningar som lagts på det pågående utredningsarbetet börregeringen återkomma till med de förslag till lagändringaroch budgetanvisningar som behövs för ett slopande av karensdagarna i bådearbetslöshetsförsäkringen och KAS. Det anförda bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 1 bort har följandelydelse: 1. beträffande slopande av karensdagarna vidarbetslöshetsersän-ning attriksdagen med bifall till motion 1985/86:A206 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. Inträde i arbetslöshetskassa (mom. 6) (),().Börje (),(), (). i (c) ochErik Holmkvist (m) anser