bet · GA01NU41 · 1986-12-31 00:00:00 — om (prop. 1986/87:74 delvis, prop.1986/87:126) NU 1986/87:41 dels proposition1986/87:74 om näringspolifik inför 1990-talet (delvis), dels proposifion1986/87:126 om vissa aktiefrågor för , m. m., dels- delvis fem motioner som har väckts med anledning av proposition 1986/87:74, dels- delvis - en mofion som har väckts med anledning av proposition 1986/87:120 omvissa oljebolagsfrågor, delsfem mofioner som har väckts med anledning av proposition 1986/87:126, delsen motion från allmänna motionsfiden om försäljning av , dels- helt eller delvis - 13 motioner från allmänna rhotionsfiden omstatliga företag, m.m. Finansutskottethar avgivit yttrande (FiU 1986/87:2 y) över motioner om försäljning av statligaföretag (bilaga, s. 30). Utskottetlämnar utan erinran de riktlinjer för ägarpolitiken för den statligaföretagssektorn som redovisas i proposifion 1986/87:74 och som utgör ett led iregeringens näringspolitik. Mot uppfattningen att staten även i fortsättningenbör ha en vikfig roll som ägare av företag inom såväl basindustrierna som andrabranscher hävdas i en reservation (m, fp, c).att staten successivt bör minskasina ägarintressen inom näringslivet. I en annan reservation (vpk) hävdastvärtom att en expansiv stathg företagssektor bör gå i spetsen för en omdaningoch förnyelse av svensk industri. Utskottetavstyrker ett antal motioner om försäljning av olika statliga företag.Motionerna får stöd i en reservafion (m, fp, c) med krav på att en plan förutförsäljning av statliga företag skall utarbetas. I en annan reservation (m,fp, c) begärs en utredning om avveckling av statens ägarintressen i olikakredifinstitut, däribland Investeringsbank. Förslagi proposition 1986/87:126 om viss spridning av ägandet i medbibehållen statlig ägarkontroll tillstyrks av utskottet, med reservationer av innebörd attspridningen av ägandet skäll ses söm ett första steg mot en NU 1986/87:41privatisering (m, fp, c) resp. att någon ändring av nuvarande ägarförhållandeninte bör ske (vpk). Utskottetavstyrker också mofioner om överföring av affärsverket FFV fill bolagsform ochom utförsäljning av mark m. m. från dornänverket. Även här föreliggerreservationer (m, fp, c). Proposition 1986/87:74 Iproposifionen presenteras vissa riktlinjer för statens fortsatta politik förden statliga företagssektorn. Det slås fast att staten även framgent kommer attha en betydande roll som ägare till företag inom såväl basindustrierna somandra mer expansiva branscher. Den förbättrade situafionen för de statsägdaföretagen bedöms därvid ge möjligheter till en mer offensiv utveckling. Det förutsesatt även andra ägare i vissa fall kan bli aktuella som minoritetsägare isamband med nyemissioner i de statliga företagen. I proposifionen behandlasäven frågan om ändrade ekonomiska befogenheter för affärsverket FFV, somförutsätts behålla sin nuvarande företagsform. Regeringenbereder fillfälle att ta del av vad föredragande statsrådet -industriminister - har anfört om 13. ändrade ekonomiska befogenheterför affärsverket FFV, 14. näringspolitiken i övrigt(delvis). Proposition 1986/87:126 Ipropositionen lämnas utförliga uppgifter om Procordiakoncernen, som sedan år1984 har koncentrerat sin verksamhet till sektorerna livsmedel, drycker ochtobak, kemi och livsmedel, service och verkstad. I syfte att möjliggöra enfortsatt utveckling av koncernen har styrelsen för föreslagit ennyemission i bolaget som innebär ett kapitalfillskott av ca 1 miljard kronormed sikte på breddat ägande och börsintrodukfion. T propositionen föreslås attstaten skall avstå från sin företrädesrätt att teckna nya aktier vid en sådannyemission, varigenom statens andel av röstetalet i skulle minskatill . bemyndigande begärs för ytterligare minskningar avstatens andel fill lägst två tredjedelar. Staten förutsätts långsiktigt innehaen kvalificerad majoritet av röstetalet i bolaget. 1.godkänner att staten avstår från sin företrädesrätt att teckna nya akfier tillett sammanlagt nominellt belopp av . 2. godkänner vad föredragande statsrådet har anfört omstorleken av NU 1986/87:41 statens framtida andel av röstvärdet i ProcordiaAB. De motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:74 och behandlas här är följande: 1986/87:N140 av m. fl. (vpk), såvitt gällerhemställan (13) att , . riksdagenhos regeringen begär förslag till ett långsiktigt program för den statligaföretagsamheten i enlighet med vad som anförs i motionen. 1986/87:N143 av m. fl. (c), såvitt gällerhemställan (14) att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförs om statens ågarroll inom näringslivet. 1986/87:N149 av m.fl. (fp), såvittgäller hemställan att 8. som sin rnening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om , 10. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om en utförsäljning av statliga företag. 1986/87:N150 av m. fl. (m), såvitt gällerhemställan (11) att hos regeringen begär förslag till omvandling avaffärsverket FFV till aktiebolag. 1986/87:N151 av m.fl. (vpk), såvitt gällerhemstänan (1) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om statsföretagens roll och lönsamhetsbedömningar. De motioner som har väckts med anledning av proposition1986/87:126 är följande: 1986/87:N164 av m. fl. (fp, c), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna attTobaksbolaget och AB Gambrinus med dotterbolagen undantas från de i proposition 1986/87:126 föreslagna förändringarnaoch sålunda behålls i statlig ägo. 1986/87:N165 av m.fl. (vpk), vari hemställsatt avslår proposition 1986/87:126. 1986/87:N166 av m.fl. (fp), såvittgäller hemställan att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs om röstvärdesdifferentiering, 2. avslår regeringens förslag om storleken av statensframtida andel av röstvärdet i . 1986/87:N167 av m. fl. (m), såvitt gällerhemställan att 1. avslår regeringens förslag om storleken av statensframtida andel av röstvärdet i , 1 * 1986/87.17saml Nr 41 2. som sin mening ger regeringen fill känna vad som imotionen anförts om NU 1986/87:41 privatisering av . 1986/87:N168 av m. fl. (c), vari hemställsatt som sin mening ger regeringen till känna vad som [i motionen]anförts om de framtida formerna vid förändring av ägarstrukturen i ProcordiaAB. Den motion som har väckts med anledning av proposition1986/87:120 och behandlas här är 1986/87:N163 av m. fl. (m), såvitt gällerhemställan (1) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförs angående bristande beslutsunderlag i vissa av regeringenspropositioner. Den motion från allmänna motionstiden sombehandlas här är 1985/86:N295 av () och (), vari hemställs att som sin mening ger regeringen till känna attstatens innehav i skall säljas på börsen. De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande: 1986/87:N306 av m. fl. (s), varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som imofionen anförts orn UtveckUngen i de statliga basindustrierna.. 1986/87:N307 av Per (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom krav på information från statliga företag. 1986/87:N310 av () och (),vari hemställs att hos regeringen begär att omstrukturerar[Cordinor-gruppen] i enlighet med vad i mofionen anförts. 1986/87:N323 av m. fl. (fp), varihemställs att hos regeringen begär en strategi för en utförsäljningoch börsintroduktion av , statliga företag. 1986/87:N324 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsbeträffande börsintroduktion av . 1986/87:N325 av m. fl. (c), varihemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts meduppgift att lämna förslag till privafisering av domänverkets skogsmark i syfteatt skapa livskraftiga skogsbruksföretag som ett led i en aktiv politik förglesbygden. 1986/87:N331 av m. fl. (fp), vari - medmotivering i mofion 1986/87:Jo302 - hemställs att hos regeringenbegär att domänverket inriktar sin markpolitik på utförsäljning av mark för ca400 milj. kr. 1986/87:N354av m. fl. (m), vari hemställs att NU 1986/87:41 1. som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om riktlinjer för ändrat ägarengagemang i de statliga företagen och affärs verken, 2. hos regeringen begär förslag till försäljning avstatliga företag i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. bemyndigar regeringen att uppdra åt domänverket attgenomföra försäljningar i enlighet med vad som i motionen anförts samt attintäkter från genomförda försäljningar inlevereras till statskassan sombudgetförstärkning. 1986/87:N360 av m.fl. (vpk), såvitt gällerhemställan (2) att hos regeringen begär förslag om en nysamhällsekonomisk och regionalpolitisk inriktning av Statsförelags verksamhet. 1986/87:N364 av (), vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom tillskott för enskilda jordbrukare av skogsmark. 1986/87:N375 av m. fl. (m), såvitt gällerhemställan (4) att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om avveckling av . 1986/87:N386 av m.fl. (c), vari hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag om försäljning och börsintroduktion avhela eller delar av statliga företag och affärsdrivande verk i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1986/87:N421 av (), vari -, medmotivering i motion 1986/87:Fi509 - hemställs att hos regeringenbegär en plan för utförsäljning av stafiiga företag. I proposition 1986/87:74 om näringspolitik inför1990-talet lämnas en redovisning av den del av den statliga företagssektorn somhör till industridepartementets ansvarsområde. Redovisningen avser främst deåtta större producerande företagen. Av dessa är två affärsdrivande verk -domänverket och affärsverket FFV - och sex aktiebolag. Två av bolagen ärmoderbolag i koncerner med ett antal dotterbolag inom olika branscher. Dettagäller i första hand (tidigare ). De störstaföretagen inom är , , , AB Bryggerier, , och . har bl.a. dotterbolagen , och . De återstående fyra stora statligabolagen under industridepartementet har alla karaktären av basindustrier. (), (Ncb), Luossavaara-Kiiruna- vaara AB() och . de här angivna NU 1986/87:41företagen ägs direkt eller indirekt till av staten, medundantag för Ncb () och (). Den sammanlagda omsättningen i den här angivna statligaindustrisektorn uppgick till ca . Antalet anställdaär ca 85000, vilket utgör av industrisysselsättningen i . I propositionen erinras om att den statligaindustrisektorn hade stora problem, vilket ledde tillbl. a. en omfattande rekon-strukfion av Statsföretagsgruppen . Dåövertog staten det direkta ägaransvaret för de tre kapitaltunga och starktkonjunkturkänsliga basindustriföretagen . Betydandestatliga kapitaltillskott lämnades. har arbetet inriktatspå att omstrukturera och effektivisera de olika företagen, vilket i många fallhar inneburit avveckling eller avyttring av verksamheter samtpersonalminskningar. De frågor som utskottet behandlar i detta betänkandegäller i första hand förhållandena inom den statliga industrisektorn. Ianslutning till olika mofionsyrkanden berör dock utskottet även frågor om någraandra statliga företag samt vissa frågor av mer övergripande natur. En sådan fråga, som utskottet tar upp redan inledningsvis,gäller den information om statliga företag som lämnas till avregeringen i propositioner med begäran om kapitaltillskott m. m. I motion1986/87:N307 (m) anförs att informationen hitfills inte har motsvarat de kravsom ställs på börsnoterade akfiebolag, t. ex i samband med nyemissioner.Propositionerna har varit mycket knapphändiga. Motionären betecknar detta somotillfredsställande. Liknande krifik framförs i motion 1986/87:N163 (m), somhar väckts med anledning av proposition 1986/87:120 om vissa oljebolagsfrågor. Utskottet har under senare årbehandlat frågan om underlaget till regeringens förslag till omstatliga företag. Så skedde t. ex. vid behandlingen av propositioner omrekonstrukfion av Statsföretagsgruppen (NU 1982/83:25) och omvarvsindustrin (NU 1985/86:34). förelåg kritik imofioner från moderata samlingspartiet mot vad motionärerna ansåg vara enotillräcklig informationsnivå i propositionerna. Liksom nu hänvisades till dekrav som ställs på prospekt vid nyemissioner. Utskottet avvisade kritiken bl.a. på den grunden att en nyemission riktar sig till en vid krets avkapitalplacerare som normalt saknar fillgång till egen information omföretaget, medan en proposition till med begäran om kapitaltillskotttill ett statligt företag riktar sig till den instans som ytterst svarar förbeslut av företagets ägare sedan frågan ingående beretts inom regeringen.Utskottet hänvisade också fill att ytterligare material hade redovisats underutskottsbehandlingen. I reservationer till utskottets betänkanden anfördemoderata samlingspartiets och folkpar-fiets - samt är 1986 även centerparfiets- företrädare att kompletterande information till utskottet inte utgjorde någotsubstitut för en öppen redovisning. Reservanterna förutsatte att regeringen varberedd att ompröva sin praxis på området. Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning att enjämförelse mellan kraven på information om företaget vid en nyemission och viden begäran till om kapitaltillskotti flera hänseenden hallar. Icke desto mindre NU 1986/87:41 anser utskottet att detkan finnas skäl för en större öppenhet och utförlighet i propositioner i frågor omstatliga företag än vad som har varit praxis. Ett viktigt skäl är attden allmänna debatten då kan föras utifrån en högre kunskapsnivå, vilket är avvärde även för behandling av frågorna. Utskottet noterar därförmed tillfredsställelse att den proposition om vissa aktiefrågor för ProcordiaAB (prop. 1986/87:126) som utskottet behandlar i delta betänkandeinnehåller en redovisning i bilageform av sådana uppgifter om bolaget som brukar ingåi emissionsprospekt för börsnoterade bolag. Medhänsyn till vad som anförts saknas det enligt utskottets mening anledning tillnågot initiativ av i frågan. Motionerna 1986/87:N163 (m) och1986/87:N307 (m) avstyrks därför. Ianslutning fill redovisningen av den statliga industrisektorn förs i proposition1986/87:74 en diskussion om mofiven för statligt företagande och om statensroll som ägare. Det statliga företagandet har en viktig uppgift som motvikttill en ensidig privat ägarkoncentration, anförs det. Härutöver anges en radandra motiv för statligt ägande, bl. a. betydelsen av att sysselsättningenupprätthålls i vissa regioner och behovet av strukturförändringar i vissabranscher. Beträffande utvecklingen sägs att de statligaföretagen måste satsa också på nya områden för att därigenom bidra till ennödvändig industriell expansion i vårt land. Det betecknas som en centraluppgift för staten som företagsägare att medverka i och underlätta en sådanutveckling. Även inom de stafiiga basindustrierna, där det finns kvarvarandebehov av strukturanpassning, måste denna innefatta också offensiva satsningarför att skapa ny produktion, ny teknik och ny sysselsättning, anförs det. Detbetonas i proposifionen att det ankommer på de olika företagen att fattabesluten om investeringar, produkfion och marknadssatsningar. Ägaren skall setUl att företagen har styrelser med högsta möjliga kompetens, ange den allmännaverksamhetsinriktningen samt säkerställa företagens kapitalförsörjning.Företagen måste leva och utvecklas av egen kraft, vilket förutsätter enlångsiktigt god lönsamhet. Löpande förlusttäckning genom bidrag överstatsbudgeten bör inte komma i fråga. Vidare sägs att det ekonomiska resultatetskall medge avkastning på satsat kapital och en successiv höjning av företagensutdelning till ägaren, varigenom statens möjligheter att medverka till nyaoffensiva satsningar ökar. Som komplement till egna resurser kommer detemellerfid att krävas nytt ägarkapital. Det är inte givet att staten alltidensam skall svara härför, anförs det. En riskspridning fill flera ägare kanvara lämplig, som nya ägare kan tillföra företaget ytterligarekompetens, marknadskontakter m. m. Även rent statsfinansiella begränsningaranges som mofiv för staten att vid vissa fidpunkter avstå från att teckna nyttkapital. Somen sammanfattande slutsats anförs i proposifionen att det i vissa fall kan varamofiverat med en spridning av ägandet inom de stafiiga företagen. Därvid skall,betonas det, stora krav ställas på de nya delägarnas kompetens, resurser ochlångsikfiga avsikter. En introduktion av företagets aktier på fondbörsen anges som ennaturlig konsekvens av en ägarspridning. Staten 1986/87:41 förutsätts dock alltjämt ha exklusiv beslutanderätt över storleken av den statliga andelen. Regeringenhar inte begärt något särskilt ställningstagande av till vad somsålunda har anförts i propositionen om riktlinjerna för statens fortsattapolitik som ägare av de statliga företagen. I motioner från de fyraOpposifionspartierna med anledning av propositionen har emellertid krifik motregeringens syn på frågan framförts och andra uppfattningar redovisats. Imotion 1986/87:N150 (m) betecknas det som i sig positivt alt de stafiigaföretagen får uppträda som andra företag. bortfaller då motiven fördel statliga företagandet, menar motionärerna. De avvisar bestämt vad som sägsi propositionen om att statligt företagande behövs som motvikt till privatägarkoncentration. Tvärtom blir effekten en förstärkt ägarkoncentration,menar de, särskilt i kombination med löntagarfondernas växande inflytande. Synpunkternai nämnda motion utmynnar inte i något yrkande. I en partimotion från allmännamotionstiden, 1986/87:N354, begär emellertid moderata samlingspartiet ändraderiktlinjer för ägarengagemanget i de statliga affärsverken och företagen. I enfri ekonomi skall staten fastställa spelreglerna för näringslivet, anförs det.Staten skall däremot inte själv vara företagare. Som ett särskilt problem förde statliga företagen anges svårigheterna att få kapitaltillskott av ägarenutom då företaget befinner sig i kris. Enliknande inställning till statligt företagande redovisas i folkparfiets motion1986/87:N149. Mofionärerna anser vidare att ofullständigt definieradeavkastningskrav och tillgång till billig finansiering leder till konkurrenssnedvridningoch samhällsekonomiska förluster. Denna synpunkt torde avse framför alltaffärsverken. Icenterpartiets mofion 1986/87:N143 sägs att det är statens uppgift att ange deallmänna förutsättningarna för industriell verksamhet. Staten kan självfalletäven genom eget ägande driva olika typer av verksamhet för att tillgodoseövergripande mål. Stafiigt ägande får emellertid inte bli ett självändamål.Lika väl som staten förvärvar företag bör staten kunna sälja ut dem sedan deefter omstrukturering fått nödvändig stabilitet och lönsamhet, anförs det. Äveni de övriga angivna motionerna föreslås utförsäljning av statliga företag.Utskottet återkommer fill denna fråga längre fram. Vänsterparfietkommunisterna redovisar i mofion 1986/87:N140 en helt annan syn på statligtföretagande. I stället för att "imitera de sämre sidorna avprivatkapitalismen" bör de statliga företagen utgöra alternativ till dennai fråga om såväl principer för företagsledning som tillämpning av ny teknik. Imotion 1986/87:N151 (vpk) sägs att den statliga industrin bör ges ett annatlokaliseringsmönster än det som eljest dorninerar. Målet för lönsamheten börgöras mer långsiktigt för att möjliggöra mer framtidsbetonade och självständigasatsningar, anförs det. Liknande synpunkter framförs i motion1986/87:N360(vpk). De sociala och samhällsekonomiska värderingarna skall varaöverordnade affärsmässighet och ökad lönsamhet, menar motionärerna. Vissanknytning till de tankar som redovisas i propositionen har motion 1986/87:N306(s), som gäller de statliga basindustrierna. Dessa har en alltför ensidig inriktning, vilketinnebär ett stort risktagande inför kommande NU 1986/87:41 lågkonjunkturer,anförs det. För utveckling av nya produkter och produktion i företagen bordeett särskilt riskkapital ställas till förfogande. Detta skulle enligtmotionärerna kunna ske anfingen genom att medel avsattes direkt ur vinsten iresp. företag eller genom att medel tillfördes av statens utdelning frånföretagen. Utskottetansluter sig till den syn på statligt företagande inom industrisektorn somligger till grund för propositionen. Detta innebär att staten enligt utskottetsuppfattning även fortsättningsvis bör ha en viktig roll som ägare av företaginom såväl basindustrierna som andra branscher. Förutom de skäl av t. ex.regionalpolifisk eller försörjningspolitisk natur som har föranlett statensengagemang i enskilda fall finns det ett mer generellt mofiv för statligtägande i , nämligen värdet av mångfald i ett av stark ägarkoncentrationpräglat privat näringsliv. De statliga och kooperafiva företagen har således enviktig funktion som motvikt fill det fåtal privata maktgrupper som dominerarsvensk industri. Det finns också behov av en vital statlig företagssektor i ettalltmer internafionaliserat näringsliv. Som utskottet har påpekat (NU1984/85:32 s. 30) torde utrymmet för nationella hänsynstaganden vara större vidolika strategiska företagsbeslut inom statligt ägda företag. Utskottet hänvisar här till sinbehandUng av frågor om internationaHseringen av svensk industri i betänkandetNU 1986/87:30. Detär mot denna bakgrund angeläget att de statliga företagen ges samma möjligheterfill utveckling som andra företag. En faktor av största betydelse i dettasammanhang är tillförseln av riskkapital, som har utgjort ett hinderför de statliga företagens utveckling. De riktlinjer för statens polifik påområdet som anges i propositionen - ökad spridning av ägandet med bevaradstatlig ägarkontroll kan enhgt utskottets mening innebära en ändamålsenliglösning på problemet. Utskottethar inte heller i övrigt något att erinra mot vad som i propositionen anförs omstatens ägarpolitik. Följaktligen tar utskottet avstånd från den attityd tillstafiigt företagande som präglar motionerna 1986/87:N150 (m), 1986/87:N354 (m),1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N143 (c). Utskottet avvisar också, fast på andragrunder, de tankar som framförs i mofionerna 1986/87:N140 (vpk), 1986/87:N151(vpk) och 1986/87:N360 (vpk). Lösningen på den statliga företagssektornsproblem finns enligt utskottets mening inte i den av motionärerna angivnariktningen. Samtliga angivna motioner avstyrks aUtså i de delar som behandlatshär. Vadsom anförts i motion 1986/87:N306 (s) om att de statliga basindustrierna börges bättre utvecklingsmöjligheter stämmer, som frafngått, väl överens medtankegångarna i proposifionen om ökade offensiva investeringar i de statUgaföretagen, antingen med egna vinstmedel eller genom tillförsel av nytt kapital.Något uttalande av med anledning av motionen synes därför intepåkallat, varför den avstyrks. Försäljning av statliga företag Liksomfidigare år har i motioner från de tre borgerliga opposifionspartiernaföreslagits en omfattande försäljning av statliga företag. Grunden förförslagen är den principiella inställning till statligt företagande från de tre partiernassida som utskottet redan har redovisat. Förslagen har emellertid NU 1986/87:41också én statsfinansiell och ekonomisk-politisk motivering, nämligen attförsäljning av statliga tillgångar minskar statens upplåningsbehov och därmedockså skapar förutsättningar för räntesänkningar och ökade investeringar.Gemensamt för motionerna är att försäljningen av statliga företag antas pågåunder en följd av år och tillföra statsbudgetens inkomstsida flera miljarderkronor . Motionerna utmynnar också i liknande yrkanden om att riksdagenhos regeringen skall begära en plan för försäljning av stadiga förelag. I moderata samlingspartiets motion 1986/87:N354 lämnas enutförlig redogörelse för partiets syn på privatisering av statliga företag. Som en allmän princip anges att i första hand de anställda och i andra hand allmänheten bör ges möjlighet att äga andelar i företagen, medan kapital marknadens ordinarie aktörer anses böra komma först i tredje hand. Ett antal tänkbara metoder för avyttring beskrivs.