bet · GA01UU10 · 1986-12-31 00:00:00 — Vad som behöverytterligare utvecklas är en aktiv samverkan mellan dessa grundstenar så att detsvenska biständs-samarbetet styrs av en i verklig mening integreradutvecklingsplanering. I motionen finns ocksä ett avsnitt om vegetationensbetydelse för jordens nederbördsklimat och om behovet att bevara de tropiskaregnskogarna. Motionären föreslär ökad forskning på naturmiljöområdet, bättresamordning mellan FN-organen, regeringarna och de icke-slatliga organisationernasamt att en gemensam strategi utformas inom FN mot förstörelse och utarmning avjordens förnybara naturkapital. Yrkanden till förmän för skydd av de tropiskaregnskogarna framförs också i motion U2I9 (fp). Både (m)- och (fp)-motionerna understryker att det ärviktigt att stödja enskilt företagande och privata initiativ såväl pä lantbruksområdet som inom industrin. En sädan inriktning av biståndet skulle bidra till resurstill- 19 växten ochlill den mångfald som ger näring åt en demokratisk samhällsul- UU1986/87:10 veckling, heter det bl. a. i (fp)-motionen. 1 (m)-molionen framhålls att centralplaneringen ochkollektiviseringen hämmar tillväxten, vilket visar sig i mänga afrikanskaländer. Tillväxtmälet bör därför ges ökad tyngd i biståndet, som i störreutsträckning bör gä till den enskilda sektorn. 1 detta syfte är det angelägetatt ta till vara de erfarenheter som det svenska näringslivet kan bidra med iutvecklingssamarbetet. Särskilda avsnitt i (m)-, (fp)- och (c)-motionerna ägnasät kvinnornas situation. Vid programöverläggningar med mottagarländerna skallhela biståndsprogrammet bedömas utifrån dess betydelse för kvinnorna, heterdet i (fp)-motionen. Den regionala kvinnoenheten vid biståndskontorel i Kenyabör ges särskilt stöd och särskilda handläggarljänster för ändamålet inrättas iEtiopien, och . Kvinnors rätt till ägande och rätt att erhållakrediter poängteras i (fp)- och (m)-motionerna. I partimotion pekasbl. a. pä undervisningens betydelse för kvinnor och för barnens hälsa. Ettbelopp pä 20 milj. kr. bör uppföras för kvinnobiständ under anslagspostenSärskilda program. Kvinnoinriklat bistånd behandlas därtill i en särskildpartimotion frän (vpk) U238, vari bl. a, föreslås en utbildning för kvinnor somarbetar i och kring biståndsprojekten för att öka graden av medvetenhet, stödtill kvinnoorganisationer, undersökning av kvinnors situation även vid andraprojekt än Bai och en nordisk konferens om kvinnobistånd. I (fp)-motionen betonas under ett särskilt avsnitt attbiståndet i högre grad än vad som är fallet bör inriktas päkatastrofförebyggande åtgärder. De medel som finns under anslagsposten förkatastrofer bör, framhålls det i (m)- och (c)-motionerna förbehållas föranvändning i akuta katastrofsituationer. I centermotionen nämns kooperativt bistånd som ett områdesom bör prioriteras ytterligare. Partimotionen frän (fp) betonar att befolkningsfrågornabör ägnas större uppmärksamhet. Stödet fill familjeplanering bör prioriteras idet svenska biståndet och det bör inte omfattas avländerkoncentrationsprincipen. Även motion U20I (s) förespråkar ett utbyggtstöd ät familjeplaneringsät-gärder. Under rubriken riktlinjer kommer även attbehandlas nägra motionsyrkanden om bekämpningen av AIDS. Biståndets former, landprogrammering, landval /n. Liksom under föregående riktar partimotionen frånmoderata samlingspartiet kritik mot systemet med huvudmottagarländer och land- programmeringsmetoden, vilken anses medföra en brist på flexibilitet i biståndet och en läsning lill en bestämd krets av huvudmottagarländer, bör därför i sitt biståndssamarbete övergå till ett mer projekt- och ämnesinriklat bistånd. Landramens storlek bör fastställas först sedan enig het nåtts om vilka projekt som skall ingå i biståndssamarbetet. Med en sådan metod bör ocksä reservationernas storlek kunna nedbringas, anser motionärerna. Samarbete bör ocksä kunna inledas med nya mottagarländer,heter det i UU 1986/87:10 motion U229 (m). Som exempel nämns i motionenSudan, och . Pä motsvarande sätt föresläs i motion U209 (fp) attreguljärt samarbete inleds med . Ocksä centermotionen förespråkar en koncentration avinsatserna till vissa ämnesområden snarare än till länder, framförallt för atttillfredsställa grundläggande behov på jordbrukets och pä miljöns områden.Motionärerna finner det naturligt att biståndssamarbetet alltmerinriktas på de fattiga länderna i . Närmare riktlinjer för ett sådantframtida bistånd bör framläggas av den av partiet föreslagna biståndspolitiskautredningen. I centermotionen U209 uttrycks tillfredsställelse med detnordiska biståndssamarbetet, särskilt inom ramen för SADCC. Det föresläs attregeringen tar initiativ till en nordisk handlingsplan för biståndssamarbete. I fräga om val av kanaler för förmedling av biståndetförordar (m), (fp) och (c) en ökad betoning av de enskilda organisationerna. framhåller i sin parlimotion all allt biståndbör vara obundet och förordaren fortsalt minskning av bindningsgraden i detsvenska bistån-del. Samtliga fyra partimotioner gör en positiv bedömning avdet multilaterala biståndssamarbetet. , ochvänsterpartiet kommunisterna föreslär höjningar av anslagen till vissaFN-organ. önskar en successiv höjning av andelen multilateraltbistånd. förordar en samlad värdering av det svenska multilateralabiståndet i syfte att avgöra vilka de effektivaste multilateralabiståndskanalerna är. Vikten av en noggrann utvärdering av biståndet framhållsdärutöver särskilt i partimotionen från (m). Biståndets effekter bör bedömasav fristående experter. Befattningen som biständsinspektör bör äterinrättas. 1 motionU205 (c) föreslås att ett särskilt biständsdepartement skapas. I vpk-motionerna U218 och U227 aktualiseras frågor som harsamband med skuldkris och den ekonomiska världsordningen i övrigt.Dessa motioner behandlas i avsnittet om u-landspolitiska åtgärder i slutet avbetänkandet, framför liksom föregående år krav pä att enparlamentarisk biståndspolitisk utredning tillsätts. Dess uppgift bör bl. a.bli att identifiera de problemområden som är mest angelägna för bistånd och attutarbeta klarare riktlinjer för utvecklingssamarbetet. De synpunkter och förslag som framförs i de fyrapartimotionerna U209 (c), U2I6 (fp), U218 (vpk) och U229 (m) är delvis av samma innebörd som de som framförts i motsvarande motioner i anledning av tidigare proposi tioner om utvecklingssamarbetet. Utskottet får därför inledningsvis hänvi sa till avsnitten om allmänna riktlinjer för biståndet i bl. a, betänkandena UU 1984/85:12 och 1985/86:15, "' Bislåndsmålen;demokrati och mänskliga rättigheter UU 1986/87:10 Det svenska utvecklingssamarbetet styrs avfyra mål. Biståndet skall medverka till resurstillväxt, ekonomisk och socialutjämning, ekonomisk och politisk självständighet samt en demokratisksamhällsutveckling i samarbetsländerna. Dessa fyra mäl är likvärdiga vilket dockinte bör uppfattas sä att alla fyra i lika män mäste uppfyllas i varjebiståndsinsats. stär självständighetsmålet i förgrunden, såsom i frägaom biståndet till frontstaterna i södra , ibland är demokratimäletsärskilt framträdande, såsom i fräga om det humanitära biståndet tillLatinamerika. Det finns enligt utskottets mening inte skäl att minskavikten av något av målen, såsom försläs i motion U205 (c), vilken vill tona nedtillväxtmälet till förmån för insatser för inriktningen på de allra fattigaste.Som utskottet framhöll är även ett bistånd för de allra fattigastetillväxtbefräm-jande. 1 själva verket är det hos de fattigaste grupperna sombehovet av ekonomisk tillväxt är som störst. Tillväxtmälet bör således intetpnas ned men ges ett sådant innehåll att det gagnar även eftersatta grupper. Utskottetavstyrker därför yrkande 7 i motion U205 (c). De biständspolitiska mälen skall inte uppfattas som enbeskrivning av förhållandena i de länder med vilka vi önskar samarbeta. De skalli stället säga något om den utvecklingsprocess vi önskar att det svenskabiståndet skall främja, Mälen skall ge utrymme för biståndssamarbete med ländermed skilda politiska system. De gångna årens erfarenheter av utvecklingssamarbete hargivit oss en mer realistisk syn pä biståndets möjligheter och begränsningar.Det har blivit uppenbart att en rad faktorer såsom sociala och kulturellatraditiorier i , den allmänna ekonomiska sitiiationen i världen ochpriser på export- och importvaror, bestämmer levnadsvillkoren iu-länderna oftast i långt större grad än själva biståndet, vars volym därtillminskat under senare är. Det är mot denna bakgrund även det svenska utvecklingssamarbetetmåste betraktas. Det är inte realistiskt att tro att de mäl ett enskilt landsom sätter upp för sitt bistånd snabbt skall återspeglas isamhällsförändringar i mottagarlandet. I cenlermotionen U209 föresläs i yrkande 2 att hushållningmed naturresurser och miljö skall göras till ett biständspolitiskt mål. De nu gällande fyra biständspolitiska mälen fastställdes isin nuvarande form . har riksdag och regeringfortlöpande gjort uttalanden om biståndets inriktning som, vid sidan om mälen,tjänar som riktmärken för utvecklingssamarbetet. Biståndets innehåll hargradvis förändrats. Betoningen av landsbygdsutveckling, åtgärder motmiljöförstöring, koncentrationen av det landinriktade biståndet på defattigaste länderna, särskilt i , är nägra inslag i denna förändring. Miljö- och markvärdande insatser har numera fält sä stortutrymme i det svenska utvecklingssamarbetet att miljöhänsyn i praktiken kansägas utgöra ett av målen för vårt bistånd. Det kan därför finnas goda skälför att bekräfta detta förhållande även i formuleringen av de biståndspolitiskamålen. Utskottet föreslär alt regeringen mot bakgrund av de gångna årenserfarenheter gör en översyn av formuleringen av biståndsmålen i syfte att i demge uttryck åt hänsynen till miljön. Vad utskottet med anledning av yrkande 2i motion U209 (c) sålunda anfört bör som sin mening UU1986/87:10 ge regeringen till känna. Biståndsmälen är allmänt formulerade och ger som sädanasjälvfallet inte tillräcklig upplysning om avsikten med enskildabiståndsinsatser.. Projektmålen mäste konkretiseras efter de syften som skalluppnås med varje enskilt projekt och efter de förutsättningar som råder i varjesamarbetssituation. Allmänt kan konstateras alt de mål har bäst utsikter attrealiseras som ligger i linje med den allmänna utvecklingspolitik som förs ilandet. En viktig uppgift för dialogen med mottagarländerna är attparterna preciserar projektmålen. När sä skett bör det vara ett svenskt krav,att det parterna enats om ocksä blir genomfört. De kortsiktiga mälen måste vararealistiska. Långsiktigt bör ha högt ställda mäl som ocksä kan innebärakrav på förändringar i mottagarlandets politik. I parlimotionerna lämnas liera exempel på vad som kan görasför att än mer rikta in biståndet på demokratifrägor. Utskottet kan instämma imånga av dessa synpunkter. Som framhålls i parlimotionerna från (m), (fp) och(c) är själva biståndsinsatsernas utformning och den kanal som väljs för överföringav bistånd av betydelse när del gäller att markera vilket avseende Sverigefäster vid en demokratisk samhällsutveckling. Stöd till institutioner somfackföreningar, kooperationen, medborgarrättsrörelser, massmedier, bistånd förutbildning, inte minst av vuxna, stöd till lokal administration är nägra sådanainsatser. Det är angeläget, heter det i motionerna, att en stor del av detdemokratistödjande biståndet förmedlas genom enskilda organisationer som, oftabättre än det offentliga biståndet, har möjlighet att nä de institutioner ochgrupper som har betydelse för framväxten av ett demokratiskt medvetande i ettland. Behovet av konkretisering gäller, som framhålls bl.a. imotion U218 (vpk), även demokratimålet. 1 motionen anläggs, som framgär avmotionsbeskrivningen i föregående avsnitt, ett något vidare synsätt.Demokratisträvandena mäste inriktas pä de fattigastes reella behov och pä demöjligheter folkflertalet har att fä del av samhällsutvecklingen. 1 värt egetsamhälle var det demokratiska genombrottet en följd av ekonomiska och socialaframsteg, framhåller motionärerna. Synpunkterna i vpk-motionen knyter an till den vidaredefinition av rättighetsbegreppet som bl. a. återspeglas i FN :s deklarationom de mänskliga rättigheterna och de båda om medborgerligaoch politiska rättigheter resp. ekonomiska, sociala och kulturellarättigheter. Utskottet kan instämma i bedömningen att de sociala ochekonomiska levnadsförhållandena i praktiken har stor betydelse för u-ländenasbönder och invånarna i städernas slumområden. Detta synsätt återspeglas också ivåra fyra biständsmäl; det förhällandet att de är likvärdiga och måste ses iett sammanhang. Därför är stöd tillfacklig verksamhet av det slag som förordasi yrkande 4 i motion U218 (vpk) betydelsefullt ur demokratisynpunkt. Vad som anförs i de fyra parlimotionerna från (m), (fp),(c) och (vpk) om en fortsalt betoning av demokratifrågorna i vid mening ligger väl i linje med de intentioner regeringen redovisar i propositionen. Utskottet ser ingen motsättning mellan partimotionernas allmänna synpunkter och propositio nens, och finner att de sammantagna bör kunna ligga till grund för regering- 23 enssträvanden att inom ramen för biståndssamarbetet främja uppbyggna- UU1986/87:10 den av demokrati i mottagarländerna. Utskottet vill understryka attdet är angeläget att regeringen såsom föresläs i motion U531 och ipartimotionerna frän (m) och (fp), utnyttjar dialogen med mottagarländerna foratt främja de mänskliga rättigheterna och med eftertryck klargör vilken viktSverige fäster vid skyddet av de mänskliga rättigheterna. De krav som framförs i dialogen bör ges tyngd genom attbiståndet, som föresläs bl. a. i (fp)-motionen U2I6, inriktas pä projekt somhar en direkt demokratistödjande effekt, såsom bidrag till fria massmedier ochandra liknande insatser som kan främja ett ökat folkligt inflytande. Med vad som sålunda anförts fär yrkande 9 i motion U209(c), ifrågavarande delar av yrkande 2 i motion U229 (m) och yrkande 2 i motionU2I6 (fp), yrkande 4 i motion U218 (vpk) samt yrkande 6 i motion U531 (c) ansesbesvarade. Utskottet övergår härefter till att behandla ett antalförslag till konkreta åtgärder pä demokratiomrädet, framförda i partimotionernafrän (m), (fp) och (c). 1 (m)-motionen U229 föreslås att regeringen utarbetar enstrategi för hur en demokratisk utveckling i mottagarländerna bäst skall kunnafrämjas genom vårt bistånd. Utskottet har tidigare ställt sig tveksamt tillmöjligheterna att fä till ständ ett instrument som är praktiskt och politisktanvändbart för detta syfte. Yrkande 2 i motion U229 (m) avstyrks således ifräga om en strategi för demokratiutveckling. Detta hindrar inte att det finnsbetydande utrymme för ökade ansträngningar när del gäller insatser som ärdirekt inriktade på demokratiomrädet. Som framgår av propositionen harregeringen bl. a. tillkallat ett folkrörelseräd som skall kunna bistå regeringenpä detta område. Utskottet haranledning förmoda att den genomgäng avdemokratibiståndet som sålunda inletts av regeringen i många avseenden kommeratt kunna motsvara ändamålet med en strategi. 1 motionerna U229 (m) och U209 (c) förordas att ensärskild anslagspost för demokratiutveckling skall inrättas för användning äveni länder utanför programlandskretsen. Utskottet anser inte alt det finnstillräckliga skäl som talar för ett sådant förslag. Bistånd fördemokratiuppbyggnad bör i första hand ingå som en del i det ordinarielandinriktade biståndet. Inte heller något av de andra biståndsmälen ellerövriga ämnesområden har särskilda anslag. Utskottet avslår med hänvisninghärtill yrkande 30 i motion U229 (m) och yrkande 10 i motion U209 (c). Det finns emellertid situationer dä ett särskilt stöd fördemokratiuppbyggnad kan vara starkt motiverat även utanförprogramlandskretsen. Utskottet noterar att del finns utrymme för sådant stöd,bl. a. med medel från anslagsposten Särskilda program och utgär från attregeringen begagnar dessa möjligheter då det är påkallat.. Användningen av anslagsposten Särskilda program ochmedelstilldelningen dil liksom motion U216 (fp) i denna del behandlas iett senare avsnitt i betänkandet. 1 (m)- och (fp)-motionerna föresläs vidare attriksdagspartierna skall ges möjlighet att lämna stöd till politiska partier i . Utskottet anser att det finns skäl som talar mot att partierna eller partierna närståendestiftelser 24 böruppbära fasta bidrag ur biständsbudgelen för direkt stöd till politiska UU1986/87:10 partier imottagarländerna och avstyrker följaktligen ifrågavarande del av yrkande 2i motion U229 (m) och av yrkande 3 i motion U216 (fp). förbistånd av detta slag skulle enligt utskottets mening snarare kunna vara attpartierna såsom enskilda organisationer eller via stiftelser söker bidrag från SIDAför projekt i . I fråga om mänskliga rättigheter vill utskottet anföraföljande synpunkter. 1 de motioner som berörts i det föregående har kravet päen samhällsutveckling i demokratisk riktning ä ena sidan och frågan ommänskliga rättigheter ä den andra ofta behandlats parallellt och under sammarubrik. Det finns fog för detta, 1 de tidigare nämnda görsingen gradering i fråga om mänskliga rättigheter. Rätten till liv, frihet ochpersonlig säkerhet har i konventionerna samma ställning som yttrandefrihetenoch föreningsfriheten. Även i vårt förhåjlande till mäste visjälvfallet hålla fast vid detta synsätt. "Allmänna och fria val kanaldrig betecknas som en lyx" heter det i fp-motionens avsnitt om demokratioch mänskliga rättigheter i . Icke desto mindre mäste vi verka i omän inte acceptera den situation som råder. Det stora flertalet av de u-ländervi samarbetar med har inte fria val. Det är inom ramen för denna verklighet somarbetet pä att fylla demokratimälet med konkret innehåll mäste bedrivas. Respekten för de grundläggande mänskliga rättigheterna haremellertid förvärvat en särställning i folkrätten. Förföljelse, olagligafrihetsberövan-den, tortyr och andra allvarliga övergrepp mot människor,begångna av staten eller tolererade av den, kan aldrig ursäktas. När det gällerdessa för människans värdighet och frihet avgörande rättigheter bör det intefinnas någon plats för kompromisser, 1 motion U229 (m) föreslås att , vid fall avbristande respekt för demokratiska och mänskliga fri- och rättigheter, genomdiplomatiska påtryckningar och genom utformningen av värt bistånd, börmedverka till att respekten för de demokratiska värdena äter ökar. Om sä ejsker bör biståndet trappas ned och som sista åtgärd avbrytas. En möjlighet till neddragning av biståndet förutses även imotion U216 (fp). 1 motion U229 (m) föresläs därutöver att skall kunnaavbryta biståndssamarbete med länder som bedriver anfallskrig eller har trupperpå främmande territorier. Det finns omständigheter som gör att en omprövning av ettpågående biståndssamarbete måste kunna övervägas. En sädan är att självaförutsättningarna för bistånd, på grund av omvälvande händelser imottagarlandet eller av andra skäl, upphört att gälla. En annan är allvarligabrott mot folkrätten, såsom långvariga och svära kränkningar av mänskligarättigheter eller anfallskrig och ockupation. Utskottet har tidigare anfört att det inte är möjligt attuppställa allmängil tiga och entydiga regler för de situationer dä en avveckling eller förändring av biståndets inriktning bör äga rum. En prövning måste sist och slutligen göras i de enskilda fallen. Därvid mäste också hänsyn tas fill att biståndet till programländerna till sin karaktär'är långsiktigt. Utskottet är fortfarande av uppfattningen att det inte iförväg går att UU 1986/87:10 uppställa kriterier för omprövning av ettbiståndssamarbete. Med hänvisning härtill avstyrks yrkande 4 i motion U229 (m)och ifrågavarande del av yrkande 2 i motion U2I6 (fp). Utskottet vill dock medeftertryck slä fast att brott mot grundläggande folkrättsliga regler mästekunna påverka storleken och inriktningen av ett regeringssamarbete. Det finnsi det svenska utvecklingssamarbetet också exempel på att så har skett. I samma två motioner och dessutom i motion U2IO(m)föresläs vidare alt regeringen ärligen skall lämna en redovisning försituationen beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i de svenskaprogramländerna. Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Fristående bedömningar av situationen för de mänskliga rättigheterna görs avolika internationella institutioner, bl. Internaanalyser görs naturligtvis också av . Det är förenat medstora svårigheter att göra rättvisande bedömningar av den totala situationeninom varje land och än svårare att åstadkomma rättvisa jämförelser mellanländer. Sist och slutligen mäste regeringen i fråga om biståndssamarbetet göraen allsidig värdering som tar hänsyn till uppfyllandet av alla de fyra mälen,således ej endast ett av dern. Utskottet anser att det vore önskvärt attregeringen i budgetpropositionen gör en utförligare presentation av underlagetför sina förslag om utvecklingssamarbete med resp. land. Av de skäl somangivits ovan vill utskottet emellertid inte yrka pä särskilda redovisningar avdet slag som föreslås i de båda motionerna. Motion U210 (m), ifrågavarande delav yrkande 2 i motion U216 (fp) och yrkande 3 i motion U229 (m) avstyrksdärför. Utskottet har tidigare i detta belänkande föreslagit attregeringen gör en översyn av formuleringen av biståndsmälen: Med anledning avett antal motionsyrkanden har utskottet därtill gjort uttalanden som berörtillämpningen av demokratimälet. Behovet av insatser som praktiskt kan främjaen utveckling mot demokrati har understrukits. Utskottet finner det mot denna bakgrund vara motiverat attden nämnda översynen även omfattar de övriga målen. Detta bör ges regeringentill känna. Under denna rubrik avser utskottet behandlautvecklingssamarbetets inriktning pä ämnesområden och de förslag som väcks imotionerna beträffande miljö- och markvård, landsbygdsutveckling, enskiltföretagande, befolkningsfrågor, barn- och kvinnoinriklat bistånd samt vissahälsovårdsfrågor. Inom det landinriktade utvecklingssamarbetet är insatserför att bevara och återställa naturresurser och miljö högt prioriterade. I årets biständsproposition ägnar regeringen ett betydande avsnitt ät dessa frågor. Vikten av ett långsiktigt betraktelsesätt betonas. Det slås fast att skövlingen av naturmiljön ofta är en följd av nödsituation öch att orsaker- 26 na dä äratt söka i fattigdomen. Markförstöringen är således särskilt pålag- UU1986/87:10 lig i de områden där fattigdomen är störst. Åtgärder mot miljöförstöring är nära sammanhängande medlandsbygdsutveckling, ett annat av prioritetsomrädena för vårt bistånd.Partimotionerna lägger stor vikt vid att det svenska biståndet inriktas på attbevara och återställa miljö och naturresurser och pä att förbättraförsörjningsbetingelserna på landsbygden. Det är endast genom åtgärder pålandsbygden som åter skulle kunna bli i ständ att försörja sinbefolkning, heter det i (fp)-motionen U216. Utskottet gör samma bedömning som motionärerna avmiljöbiståndets och landsbygdsutvecklingens avgörande betydelse för u-ländernasframtid. Av propositionen framgär att även regeringen vill fortsätta på den vägsvenskt utvecklingssamarbete redan slagit in på, dvs. strävan efter långsiktigalösningar på miljöområdet, fortsatt stöd för internationellt samarbete eftersommiljöproblemen ofta sträcker sig över nationella gränser, tler direkta miljö-och markvärdande insatser i det bilaterala biståndet, ökad betoning avkatastrofförebyggande insatser, förstärkning av forskningskapacitetpä området m.m. Bevarande av naturmiljön och försörjningsbetingelserna pälandsbygden kommer att för läng tid framöver förbli den viktigaste uppgiftenför det internationella utvecklingssamarbetet eftersom det är pä landsbygdenflertalet av invånare bor och måste söka sin försörjning. I defattigaste , i vilka är verksamt, är det inte realistisktatt räkna med att industrisektorn skall kunna stå förnägon stor del av sysselsättningen. 1 flera länder är den ärliga folkökningenstörre än antalet nya arbetstillfällen i industrin.