bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Det har sedan följts upp i andra uttalanden vid sidan omriksdagen där det sägs: "Det enda som vi accepterar är alltså reservdelaroch ammunition som är en följd av de kontrakt som tidigare beslutats och som vivar kritiska mot när den dåvarande regeringen beslöt om dem. Därmed är de ettfaktum. Våra regler är sådana att reservdelar kan levereras också ikonfliktsituationer, men har inga nya kontrakt tillåtits medIndonesien." Det är ett referat från , alltsåinnan beslutet fattades av regeringen, men kännedom om kontrakten fanns vid dentidpunkten i regeringen. Jag fortsätter: "Vi var kritiska mot att man tog uppden vapenexporten då" - på den gamla regeringens tid - "men beslutenfattades av den dåvarande regeringen i legal ordning. Det som jag kan påverkanu är nya kontrakt, och där säger jag nej." Då låg kontrakten alltsåuppenbarligen för beredning i regeringen, eftersom beslutet kom bara ett parmånader . Jag vill referera ytterligare ett uttalande som gjordesefter det att, regeringen fattat sitt beslut. Det gäller , som jagåterkommer till i samband med praxisfrågan. Där sägs det: "är ettneutralt land, och det var en klar politik från sida ättexportera vapen dit. I fråga om är det annorlunda. Vi tillåterförsäljning av vapensystem som beslutats tidigare, där vi måste fortsättaleveranser enligt kontrakten." Det indikerar att det skulle ha varitkontrakt enligt beslut som fattats tidigare. Jag har läst upp det här därför att det förstärker det somockså har sagts i , att den nuvarande regeringen inte skulle hanågonting att säga till om i denna fråga. En del skulle kalla det för attvilseleda både och det svenska folket. Jag skulle vilja fråga vad dukallar det. : Det är inte särskilt svårt att svara pådet. Jag har aldrig påstått att man skulle vara juridiskt bunden. Det finns inga sådana rekvisit i vår lagstiftning alt man är juridiskt bunden. När jag talar om att vara bunden gäller det den totala bedömning som regeringen enligt riktlinjerna skall göra. Om vi har sagt att vi skall följa upp följdleveranser, får vi undersöka hurhård , anknytningenär mellan yrkandena som kommer och tidigare yrkanden. Där har man tekniskt delat upp beställningarna i tre kontraktvid olika tidpunkter. Jag beskrev att det skedde därför att man ville bygga uppen kapacitet vid indonesiska varv. Men det är samma system, och att man harolika kontrakt torde vara en teknisk fråga. När jaghar uttalat mig om att man inte tillåter nya kontrakt har jag avsett -.,, nyaområden utöver sådana där man är bunden. Med "bunden" avser jag KU 1986/87:33 "politiskt bunden vid tidigare åtaganden". Också efter det här beslutet har vi sagt nej till nyayrkanden om leveranser till på nya områden - där har vi inte käntoss bundna. Den bedömning jag har gjort har gällt om jag skall anse mig bunden,när vi skall följa upp tidigare beslut, att acceptera de nya yrkandena ellerinte. Det är vad jag menar rried att vara bunden. Naturligtvis är detta en deli regeringens totalbedömning, där vi också väger in situationen i landet. Riktiinjerna, som du citerar, säger om den här fråganbl.a. följande på s. 4 i vår promemoria: "Regeringen har alltså i dettafall ansett att beställningar som ingår i en långsiktig systemuppbyggnad -bekräftad också från indonesiskt håll - bör fullföljas." kan nämna någonting om våra undersökningar om hur nära åtagandena hängerihop och om varför leveranserna bör fullföljas. Vi säger att det är viktigt föratt skall kunna behålla sin trovärdighet. "Det ligger helt i linjemed riktlinjer vilka också understryker att man även måste beakta desvårigheter som uppstår om påbörjade eller kontrakterade leveranser måsteavbrytas." : Jag hälsar också frånutrikesdepartementet välkommen tiir.utskottet. : Svaret på fråga är attjag aldrig har uttalat mig om att man skulle vara juridiskt bunden. Men när mantar ställning till yrkanden från företag om leveranser som ingår i en serie sompåbörjats tidigare där det handlar om vapensystem så att det är av storbetydelse för de tidigare leveranserna att fortsatta leveranser sker av sammavapensystem, då har vi ansett oss politiskt bundna att låta leveransernafullföljas, medan vi icke ansett oss bundna i andra fall. Jag har sagt nej tillandra yrkanden. Det är en politisk bedömning jag talar om, inte en juridisk. citerade vad jag har sagt i om attvara bunden. Det är vad jag har sagt också här. Jag tar ställning i en visssituation. Skulle det vara fullt krig i , gäller inte den bindningen.Det är i en viss situation som besluten fattas i relation till tidigare beslutoch de leveranser som har skett, under hänsynstagande till den långsiktigatrovärdighet man måste ha som leverantör, givet naturligtvis deninternationella situationen i området - den har väsentligt förändrats sedan1970-talet, men det kan vi återkomma till. Birgtt : Det talas här om flera bindningar: delstill att det förekommit leveranser tidigare, dels bindningar till tekniken. Jagåterkommer senare till det. Det är litet besvärligt om hela diskussionen omalla frågor tas upp i ett enda svar. Vi fick i ett, som jag uppfattar det,auktoritativt uttalande från utskottets företrädare, som också varkorresponderat med . Där framstod det som fullt klart att mangör en koppling till de bestämmelser som finns om att man kan fortsätta attleverera reservdelar oberoende av de fyra hinder som finns förkrigsmaterielexport. Jag citerar vad som sades i : "Dådet gäller affärer av den typ reservationen syftar på," alltså ~j. februaribeslutet,"har regeringen dock utgått ifrån att begreppet följdleve- KU1986/87:33 ranser" - som är det nya begrepp som regeringen har infört omreservdelar - Bilaga AIO "numera måste anses innefatta inte enbartammunition och reservdelar utan också likartade vapen, när väl en gång ettsystemval har skett." har vi fått höra av att det uttalandetär grundlöst, vilket förvånar mig. Det kanske kan kommenterasenare. När sådana här uttalanden görs har de naturligtvispraxisverkan för framtiden. Jag skulle vilja fråga om framtida borgerligaregeringar kommer att vara bundna av t.ex. sådana order som har beslutatsbeträffande , till uttalanden som har gjorts i och somkorresponderar med . : Det är svårt för mig att svara på frågorom en diskussion som har förts i mellan ledamöter avkonstitutionsutskottet. Vad jag har uttalat mig om är den kritik som harriktats mot mig då man sagt att jag skulle ha slirat och börjat kalla kanonerför reservdelar. Det har jag aldrig sagt. Vad sedan gäller vapensystem vill jag säga att man under1970- och 1980-talen mer och mer kommit att sälja sammanhängande vapensystem.Det är väl en del av vapenutvecklingen att det är ovanligare än förr att mansäljer enskilda kanoner eller enskilda vapen. Man ser till att vapnen kansamverka, och man gör antagligen systemval mer än . Det kannaturligtvis implicera besvärliga tolkningsfrågor för dem som skall handhavapenexporten. Jag utgår från att det är det som syftarpå när hon citerar uttalandet av ordförande. I den nyalagen om vapenexport som antog 1982 talas det om en totalbedömningsom skall kunna väga in moment som inte fanns med riktlinjer. Dettaåterspeglas i vad läste upp. Man talar väl mer om entotalbedömning mot bakgrund av att systemleveranser har blivit vanligare än devarit under tidigare perioder, då man köpte vapen mer ad hoc. Det är ett avmotiven till att 1982 talade om en totalbedömning, som inte fanns medi riktlinjer. Till frågan om är jag beredd att återkomma. Jagföreställer mig att det för en regering, som har samma uppfattning om hur manbör hantera vapenexportfrågorna som min egen regering har, inte blir lätt attavbryta leveranser, men det är en hypotetisk fråga som jag inte här kan ge svarpå. Om man tillämpar de bedömningsgrunder vi har för vapenexport utgår jag frånatt det kan vara svårt att avbryta leveranserna, såvida inte situationen ilandet förändras exempelvis genom ovillkorliga exporthinder i krig. Jag vet inte om kan redogöra för den länksom jag inte har möjlighet at utveckla, alltså utöver att bedöma hur de yrkadeleveranserna hänger ihop med de tidigare leveranserna tillIndonesien. Vad händer om man säger nej till ytterligare beställningar? Ivilken mån river man upp gamla syslem? Hur nära hänger de ihop? har besökt vid den tid när frågan var aktuell och fått derasbedömning. : Jag vill föreslå att vi lämnar dentekniska redogörelsen till senare och går vidare. : Jag beklagar att jag kom för sent och beklagar ännu mer KU1986/87:33 att jag måste gå strax före eftersom vi skall ha enpresskonferens om Bilaga A 10 Sydafrika-propositionen därutrikeshandelsministern önskar min närvaro. Jag besökte som ledare för en handelsdelegationde första veckorna . Vid det tillfället hade jag också möjlighetatt sammanträffa med generaldirektören vid utrikesministeriet - man har intestatssekreterare i , och han är den högste tjänstemannen vidutrikesdepartementet. Han uttryckte sig diplomatiskt och förde på tal att detkommit till deras kännedom att det förekom tveksamhet i inför attfortsätta och, som han uttryckte det, fullfölja leveranser av vapen till denindonesiska marinen. Han lyfte fram fyra faktorer som på ett negativt sättskulle påverka den indonesiska marinens utbyggnad på det här området omleveranserna skulle avbrytas. Den första var att de fartygskonstruktioner som redan varpå gång skulle få göras om. Det skulle leda till fördyringar itillverkningsledet. Vissa standardritningar hade redan utförts för helaserien. Dessutom åberopades tre ytterligare förhållanden kring fortsattaBoforsleveranser: hela underhållsverksamheten med verkstäder och sådant varbaserad på fortsatta leveranser från . Hela reservdelsförsörjningen varbaserad på att leveranserna från skulle få fortsåtta. Man hade t.o.m.inrättat en särskild skola för utbildning av servicepersonal för kanonerna. På alla dessa fyra punkter skulle ett avbrytande avleveranserna leda till betydande ekonomiska konsekvenser för den indonesiskamarinen. Dessutom, sade han, skulle det även på ett avgörande sätt påverkaSveriges trovärdighet som vapenleverantör. Han gick så långt att han sade attdet inte bara skulle påverka det egna landet, utan det skulle få omfattandeverkningar. Dessutom förde han ett resonemang om vad som hade hänt påÖstra och frågade varför nu intog denna ståndpunkt,när man tidigare hade givit tillstånd. Men det senare kanske inte har direktmed denna fråga att göra. När jag kom hem och rapporterade detta ville vi inte tahans resonemang för gott utan hemställde om en bedömning från våra egnautredande myndigheter, i första hand och förvaretsforskningsanstalt. Sammanfattningsvis kan man säga att indonesiska regeringengenom generaldirektören i såg synnerligen allvarligt påett avbrytande av leveranserna på grund av att de hade valt Boforssystemet ochatt det skulle bli kostsamt att välja något annat. BirgU : Bakgrunden är att regeringen inte tillåter,som man säger, nya vapensystem. Det är utgångspunkten, och det har ocksåmeddelats exportföretagen i på ett tidigt stadium och, som jag förståttdet, , . Frågan är då vad svaret hade blivit om de fått samma beskedbeträffande för dessa existerande luftvärnskanoner. Det som redovisas är ett tjänstemannayttrande från som kom in 1986 bara 290 någradagar före beslutet. Vad hade svaret blivit om beskedet hade.givits KU1986/87:33 ? , Bilaga A 10 Mals : Det besked som liksom övrigasvenska försvarsindustrier har fått är att man icke kan påräkna någratillstånd för nya engagemang. har uppenbarligen utgått från att det engagemangman höll på med var ett gammalt engagemang. Jag har refererat till denskrivelse man gav in när vi sagt nej första gången, att det var ettsammanhängande program för patrullbåtar som delades pä tre kontrakt. Man skullebygga vid sydkoreanska och tyska varv och sedan på indonesiska när man skaffatsig tillräcklig kompetens. Utgångspunkten var att det gällde gamla åtaganden. Vi sade nej först. Vi intar allmänt en restriktivhållning, och vi vill hellre vara restriktiva än generösa. Det är inte ovanligtatt företag får nej på sina yrkanden men sedan återkommer och skärper sinargumentering och kanske visar vilka skäl de har för sin bedömning. Det äringenting som bara gäller det här fallet, utan det förekom också i andra fall.När företaget återkom var det för att visa hur systemet hängde ihop. Svaret på fråga är att när avbrottet änhade skett hade det fått de verkningar som beskrivit och somFMV understrukit. : Betyder det att företaget 1983 fickbesked att det icke skulle ges tillstånd för denna typ av leveranser men attföretaget sedan tvingade fram ett bifall? : Företaget har fått beskedet att man ickekan påräkna tillstånd för nya engagemang utan enbart för uppföljning avtidigare leveranser. Uppenbarligen har bedömt att dess program är enuppföljning av tidigare leveranser. Det har vi sedan fått styrkt dels frånindonesiskt håll. dels genom den tekniska bedömning som försvarets materielverkhar gjort. : Varför gavs inte det beskedet på etttidigt stadium? Vad var anledningen till att man sedermera fattade beslut islutet av 1985 och sade nej? Det måste ha blivit allt svårare allteftersomtiden gick. Mals : Jag förstår inte frågan. Vi sade från början till företaget att det icke kanpåräkna tillstånd för nya engagemang. Det har det fått besked om många gånger.Sedan återkom företaget till KMl med sina yrkanden. yrkade 1985tillstånd för utförsel av kanoner till nya båtar. Vi sade då nej därför att vipå det underlag vi hade uppfattade att det var el t nytt engagemang. Ett halvårsenare återkom och visade hur detta engagemang hängde intimt samman medde tidigare leveranserna. Som jag sade ställer precis den fråga därregeringen har gjort en noggrann prövning när kom tillbaka: är detta enleverans som hänger så intimt samman med det tidigare beslutade vapensystemetatt vi bör säga ja? Då hade vi som underlag beskrivningen från av hur kontraktethängde ihop och hur detta var ett sammanhängande program för KU 1986/87:33 ett vapensystem. Vi gjorde sedan enteknisk bedömning och tog från försvaretsmaterielverk in uppgifter som styrkte detta. Skulle vi säga nej till de sistaleveranserna, skulle det få konsekvenser för då redan beslutade båtar. Denuppfattningen delades av den parlamentariska nämnden, som bedömde att detta varföljdleveranser. : Jag frågade varför det undantaget gjordesför det som du kallade gamla åtaganden, när besked gavs till företaget att detinte kunde bli tal om nya vapen till . Varför gjorde man ett undantagmed tanke på den bakgrund du själv angav för vapenexport till ? Mansade nej i mitten på 1985, och sedan ändrade man sig . : Vilket var undantaget? Birgtt : Du säger att ni hade talat om förföretaget att ni inte tillåter nya vapensystem men att leveranser av de gamlafår fortsätta. Varför gjorde du det undantaget, alt man skulle få fortsättagamla leveranser? : Menar du: varför sade vi inte nej till allvapenexport till ? Bakgrunden är utvecklingen i området. rådde det fullt krig kring efter det att lämnat ön. Man kan diskutera om när det pågick fullt krig, men de flesta bedömare säger att det var intensiva strider 1976-1978. Sedermera har enligt samstäm- i migauppgifter - förutom de uppgifter som kommer från befrjelserörelsen Fretilin -striderna avklingat i högst betydande grad. Det som har förekommit undermitten av och även under det tidigare har varit då och dåuppflammande skärmytshngar i djungeln. De har haft olika intensitet. hardet varit mycket lugnt, ibland har skärmytslingarna kunnat tillta. Jag tror ingen seriös internationell bedömare kan hävdaannat än att det icke har rått krigstillstånd på under de senareåren och att det är väsentligt lägre spänning i området . Det skulle alltså inte vara rimligt att utifrån enbedömning av läget i området hävda att de fyra exporthindren skulle föreligga.När beslut hade fattats av de borgerliga regeringarna om att sälja vapen tillIndonesien måste vi bedöma läget i området och avgöra om det fanns skäl attfölja upp tidigare åtaganden. Vi menar att den minskning av spänningen iområdet som otvetydigt har ägt rum leder till att det hade varit orimligt avoss att säga nej till varje leverans till och att vi bör honorera deåtaganden som gjorts tidigare. gällde det reservdelar ochammunition, och mot den bakgrund jag har beskrivit blev det sedan kanonernatill serien av båtar. Birgtt : Det betyder att regeringen gjorde ensjälvständig prövning om det är fullt möjligt att leverera den här typen avvapen till ? Det går att svara ja eller nej på den frågan. : Regeringen gör i varje ärende entotalbedömning, och regeringen tar självfallet ansvar för varje bedömning. väger manin läget i området som en faktor. En annan faktor är tidigare kU 1986/87'33 åtaganden.Där menar jag att vi varit politiskt bundna mot bakgrund av Bilasa A 10 Det innebär inte att vi skulle ha samma bindningar om det voreen krigssituation. Den totala bedömning som det sägs i lagen att vi skall görahandlar om situationen i området och handlar om tidigare åtaganden.Riksdagens riktiinjer tar hänsyn till de svårigheter som uppstår ompåbörjade eller kontrakterade leveranser måste avbrytas. : Får jag skjuta in tre frågor för att detinte skall bli något missförstånd. Stämmer det att regeringen i beredningen av de härärendena haft att ta ställning till FMV;s tekniska prövning, om det rör sig omen leverans som hade att göra med tidigare åtaganden? Stämmer det att manbyggde på de informationer man fick genom statssekreterare besök iIndonesien? Stämmer det att när detta ytterligare bedömningsmaterialredovisades var man i den parlamentariska nämnden med undantag förcenterpartiet, som inte deltog, benägen att tillstyrka ett ja till Boforsframställning? Mals : Svaret på det är ja, med det tillägget attsom ytterligare underlag hade såväl regeringen som den parlamentariska nämndenden promemoria där redovisade hur kontraktet hängde ihop och vad somskulle hända om man avbröt leveranserna. Birgtt : är tillbaka vidbindningarna och refererar till ett uttalande i riktlinjerna som avserpåbörjade eller kontrakterade leveranser. Detta gäller när licens harutfärdats, och det är inte aktuellt i denna fråga, så det kan vi avföra. Då är detfråga om bindningar till tidigare åtaganden och bestämmelser om reservdelar. Jag går tillbaka till det uttalande som inte fälldes ikonstitutionsutskottet , och jag vill fråga : är detriktigt att har fått förslaget till vad han sade i fråndig? : Vilket förslag? Birgtt : Uttalandet att man numera får anse attockså vapensystem ingår i de bestämmelser som gäller reservdelar. : Svar: nej. : Jag tar ansvaret för mina egna uttalanden. BirgitFriggebo: Det finns anledning att återkomma till den saken. Mals : I frågan huruvida det var relevant att idet sammanhanget tala om att avbryta påbörjade eller kontrakterade leveranser vill jag säga att det visst var relevant. Det avgör om man bedömer som en trovärdig leverantör. riktlinjer uppställer två målsättningar, som kan vara nog så svåra att förena. Den ena är att restriktivitet skall prägla handlägg ningen. Den andra har samband med att om vi anser att vi behöver en vapenexport för att kunna ha en försvarsindustri i landet, behöver vi vara trovärdiga som leverantörer. Det är i det sammanhanget man talar om påbörjade eller kontrakterade leveranser. Kontrakt skrivs av företagen, men 232 KU 1986/87:33 Närdet gäller reservdelar har jag försökt utveckla frågan,eftersom den har Bilaga A 10 varit så debatterad och det förekommit olikauppfattningar om den. Jag hänvisar den intresserade till s. 5 i den promemoriasom vi har givit in. Där understryks följande, som torde vara av vikt motbakgrund av vad sade: "1 debatten har det framförts att endast reservdelarskulle utgöra sådana följdleveranser som kan exporteras. Men riksdagensriktlinjer har en annan utgångspunkt, som innebär att även i krig eller omövriga exporthinder råder bör reservdelar få exporteras för så vitt inte någotovillkorligt exporthinder föreligger - ovillkorliga hinder är FN-beslut. Iövrigt lägger inte riktlinjer några restriktioner på följdleveranserutöver det allmänna uttalandet om restriktivitet, som generellt gällervapenexporten." Där har systemförsäljningar - att man säljer helavapensystem - bhvit vanliga. riktlinjer tog icke upp den frågan. 1982års lag talar om en totalbedömning där man skall väga in flera element än manförutsåg lagstiftning, och där kommer frågorna om vapensystem in. : Jagtror inte det går att få en klar bildav detta när man hoppar från det ena till det andra. Men jag vill ställa enkonkret fråga: menar att uttalandet om påbörjade ellerkontrakterade leveranser handlar om sådana fall där företaget har skrivitkontrakt men regeringen inte har givit tillstånd? Är det om de riktlinjer som har antagit? : riktlinjer tar upp den frågan iett sammanhang där man talar om vår trovärdighet. 1 riktlinjerna är dettasammankopplat. I samma mening står det om påbörjade eller kontrakteradeleveranser. Det måste syfta på både att man avbryter där tillstånd har givitsoch att man säger nej där kontrakt har tecknats men utförseltillstånd ännu intehar givits. Det finns skäl som har med vår trovärdighet att göra. 1 detsammanhang som påbörjade eller kontrakterade leveranser nämns måste man utgåfrån att det också avser utförseltillstånd. I vilka konkreta frågor menar att vihoppar från det ena till det andra? : Den utvärderingen gör jag själv. : Om det finns någon fråga kvar, är jagangelägen att få svara på den. : Jag tror inte vi kan få någon störreklarhet eftersom man hoppar från område till område. : spelaren något annoriundaroll än . försvarar han vapenleveranser till , som hanvarit starkt kritisk mot tidigare. Jag vill erinra om en riksdagsdebatt 1979 när det varfräga om behov av de här vapnen. sade: "Detta visar två saker: fördet första att kriget på har varit av sådan häftighet att har tömt sina vapenlager och för det andra att vi får se den svenska vapenexpor- J ten tillIndonesien som en export som direkt och snabbi hjälper KU1986/87:33 att föra sitt fruktansvärda krig i ." Kan inte en förklaring till den ändrade situation som duåberopar vara att de svenska vapnen har använts så ått motståndet har minskati ? Jag tycker att regeringen mot den här bakgrunden måstegöra politiska värderingar. kommer tillbaka tillönskvärdheten av att fortsätta leveranserna enligt tidigare kontrakt som ärknutna till vapensystem som man har val. Min fråga är: En regerings utrikespolitik kan väl intebestämmas av en tidigare regerings ställningstaganden? Det kan väl inte få varaså att tidigare kontrakt väger tyngre än de .politiska bedömningarna? Jagskulle vilja veta vilken prövning som har gjorts i det avseendet. Vad har fåttväga tyngst i regeringens ställningstagande? : var striderna somhäftigast, och det rådde en ren krigssituation. I en krigssituation gällerandra kriterier vid bedömningen av svensk vapenexport. Då gäller exporthindren,och man får bara leverera reservdelar. I en krigssituation gäller hårdareregler i vår lagstiftning. Regeringen har hämtat in underlag från många källor, bådefrån befrielserörelsen i området och andra länders bedömningar. Debatten omsituationen på har förts framför allt i . Det är från denaustraliensiska pressen som de flesta uppgifterna kommer, men vi har tagit inuppgifter också från diplomatiska källor på andra håll för att värderasituationen. Det är svårt att exakt mäta spänningen, men jag menar att det ären väsentligt lägre spänning i området än det var åren1975-1978. Vi har också värderat uppgifter från befrielserörelsenFretilin. Vid ett besök i sade en representant för den i svenskTV att han icke kan styrka att svenska vapen skulle användas istriderna. Vad det enligt min mening handlar om är då och dåuppflammande skärmytshngar. Den materiel som regeringen givit tillstånd till ifebruari 1986 är luftvärnskanoner med ammunition, som är avsedda enbartför verkan mot flyg och övervattensfartyg. Det gäller bestyckning av patrullbåtar,och att det skulle ha förekommit strider av marin karaktär haringen hävdat.