bet · GA01UU4 · 1986-12-31 00:00:00 — UU 1986/87:4 Imotion 1985/86:U401 av () hemställs att som sinmening ger regeringen till känna att garantier skall krävas vid militärbesökatt kärnvapen ej förs in på svenskt tertitorium, I motion 1985/86:U402 av KarinSöder m.fl. (c) hemställs 1. attriksdagen beslutar att begära att regeringen återkommer med förslag om hur FN:s freds- och säkerhetsbevarande roll kan stärkas, 2. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts om program för nedrustning avkärnvapen, 3. att beslutar attbegära förnyade initiativ för att förhindra militarisering av nya områden, 4. att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för att få fillstånd ett fullständigt förbud mot kärnvapenprov, 6, attriksdagen beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett totalförbud mot kemiska vapen, 7, att beslutar att hosregeringen begära inifiafiv i syfte att uppnå en militär avspänning i ienlighet med motionen, 8, att beslutar att hosregeringen begära initiativ för att underlätta kontrollen av avtal i enlighetmed motionen, 9, att beslutar att hosregeringen begära initiativ i FN angående borttagande av explosivt materialfrån krigsskådeplatser, 10, att beslutar att somsin mening ge regeringen fill känna vad som i motionen anförts om enarbetsgrupp för en kärnvapenfri zon i , - ' 11, att beslutar att hosregeringen begära initiativ i syfte att få till stånd förbud motkryssningsrobotar, 12, att beslutar att sornsin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen ominriktningen av nedrustningsarbetet. (Yrkande5 i rnotionen har behandlats i näringsutskottets betänkande NU 1985/86:25.) Imofion 1985/86:U403 av m,fl, (vpk) hemställs 1, att godkänner vad somanförs i motionen om förbud mot kärnvapen och militarisering av rymden, 2, att godkänner vad somi motionen anförs om att stärka FN:s roll och tillkännager regeringen detta, 1 I9SÖ/87. 9 sa/rd. 4, att godkänner vad som i motionen anförs omStockholms- UU 1986/87:4 konferensen och lägger fram förslag om ensidiga svenska åtgärder för att ökasäkerheten i i enlighet med vad som anförs i motionen, 5, att riksdagenbegär att regeringen upptar diskussioner med om inrättandet av ennordisk kärnvapenfri zon i enlighet med vad som anförs i motionen, 6, att riksdagenuttalar sitt stöd för det tyska initiativet för att skapa en från kemiska vapenfri zon i och begär att regeringen internationellt verkar för etttotalförbud mot tillverkning, utplacering och användning av kemiska vapen, 7, att riksdagenbeslutar begära att regeringen utreder frågan om förstärkning av detfolkrättsliga neutralitetsskyddet i enlighet med vad som anförs i motionen, 8, att riksdagenuttalar sitt stöd för förslaget om inrättandet av ett av kärnvapenmakternabemannat kriskontrollcentrum i , 10, att godkänner vad som i motionen anförtsom diplomatiska kontakter och tillkännager regeringen detta, 11, att godkänner vad som i motionen anförtsom fördjupade svenska kontakter med den alliansfria rörelsen, 12, att hos regeringen hemställer om engrundlig redovisning av sambandet kärnkraft-kärnvapen i enlighet med vad somanförs i motionen, 13, att av regeringen begär en studie omupprustningens orsaker, 14, att godkänner vad som i motionen anförsom en studie om ett nytt säkerhetspolitiskt system för gemensam säkerhet och tillkännager regeringen detta. (Yrkande 3 har behandlats i UU 1985/86:16 och yrkande 9 i UU 1986/87:3,) I motion 1985/86: U404 av m,fl. (m) hemställs 1, att begär att regeringen i avvaktan på attett fullständigt kärnvapenprovstopp kan uppnås verkar för att den försöksverksamhet med seismisk övervakning som pågår inte avbryts, 2. att riksdagenbeslutar begära att regeringen fortsätter verka för ett förbud mot biologiskavapen [skall vara radiologiska vapen] i enlighet med vad som föreslås imotionen, 3. att riksdagenbegär att regeringen verkar för generella säkerhetsgarantier i enlighet medvad som föreslås i motionen, 4, att begär att regeringen ävenfortsättningsvis skall verka för att förhandlingar om förbud mot kemiska vapen kvarhålls inom ramen för nedrustningskonferensen (CD) i , 5, att begär att regeringen fortsättningsvisskall verka för förbättrad kontroll av efterlevnaden av förbuden mot användning av ke miska och biologiska vapen, 6. att uttalar sig för vikten av att balansenmellan de tre sakområdena inom ESK-processen upprätthålls i pågående och kom mande förhandlingar. 7, attriksdagen begär att regeringen vid särskilt UU1986/87:4 skall verka för konkreta säkerhetsskapande åtgärder av det slag som nämns i motionen, 8, attriksdagen uttalar att regeringen särskilt bör beakta möjligheterna att ta till vara den svenska sakkunskap och kompetens som bl,a, utveck lats under arbete för fortsatt svenskt utveck lingsarbete inom detta område, Imofion 1985/86:0405 av och (båda fp) hemställs 1, att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande svensk säkerhetspolitik i närområdet och vår neutralitetspolitik, 2, att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffandeskapandet av én kärnvapenfri zon i , 3, att beslutar att somsin mening ge regeringen fill känna vad i motionen anförts beträffande Sverigesarbete i , 4, att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovetför nedrustningsdelegationen i av expertis på vapenutvecklingen i yttrerymden, 5, att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ett meraaktivt agerande i FN för internafionella avtal om militärautgiftsbegränsningar, Imotion 1985/85:0406 av och (båda s) hemställsatt hos regeringen begär att verkar för ett internationelltavtal eller konvention om icke-första-bruk av atomvapen, som alla länderuppmanas ansluta sig till, Imotion 1985/86: U408 av m,fl, (c) hemställs med hänvisning till vadsom anförts i motion 1985/86: Fö205 att som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om en kärnvapenfri zon i , I föreliggandebetänkande behandlas de nedrustningsmotioner som väcktes under allmänna motionstiden . Flera av yrkandena avser de centrala nedrustningsfrågor som diskuteras mellan supermak terna eller i nedrustningskonferensen i , Dit hör bl, a, förslaget om fullständigt stopp för kärnvapenprov, åtgärder mot fortsatt militarisering av rymden samt kemiska och biologiska vapen. En annan grupp av yrkan den avser det samarbete och de förtroendeskapande åtgärder som främst behandlas i inom ramen för ESK-processen, Ett tredje område är säkerheten i , däribland bl.a. frågan om en kärn vapenfri zon. I några yrkanden föreslås vidare att skall ta initiativ II 1986/87. till ett antalsäkerhetspolitiska studier. En närmare presentation av motio- UU 1986/87:4nerna ges under de avsnitt där de behandlas. Fleraav de i motionsyrkandena berörda frågorna har utskottet behandlat i tidigarenedrustningsbetänkanden, senast i UU 1984/85:1 och 16. Utförliga redogörelserlämnades då såväl för organisationen av nedrustningsarbetet inom och utomFN-systemet som för sakläget på de olika förhandlingsområdena, I UU 1984/85:16gavs en redovisning för de frågor som har samband med rymdens militarisering.Utskottet hänvisar till de alltjämt gällande allmänna beskrivningar som gjortsi tidigare betänkanden och lägger i det följande viss tonvikt vid denutveckling som ägt rum . Taktenoch graden av framgång i nedrustningsförhandlingarna påverkas av förhållandetmellan de båda supermakterna. Under en följd av år har relationerna mellan USAoch varit sådana att konkreta . resultat av pågåendeförhandlingar uteblivit. De två supermakternas ledare har under det gångna åretträffats två gånger för samtal om framför allt de centrala kärnvapenfrågorna.Ännu har dessa överläggningar inte lett till något konkret resultat. Nedrustningskonferenseni (CD), i vilken 40 stater, däribland , deltar, behandlarhuvudsakligen en rad viktiga delfrågor. Arbetet på att uppnå ett avtal omfullständigt provstopp betraktas som ett av de angelägnaste av CD:sförhandlingsområden. Konferensen har ännu inte kunnat enas om ett mandat för enförhandlingsgrupp för provstoppsfrågan. Framsteg har emellertid gjorts i vadgäller verifikation av ett eventuellt kärnvapenprovstopp (se nedan).Förhandlingar om en konvention om ett fullständigt förbud mot ke/nlska vapenpågår och har avancerat. Del råder nu enighet om att en konvention bör innehållaförbud mot utveckling, produktion, förvärv, lagring, innehav och överföring avkemiska vapen samt att parterna skall förstöra existerande lager. Liksom påandra områden har det visat sig svårt att nå enighet om dekonventionsbestämmelser som har med kontroll av efterlevnaden att göra. USAönskar långtgående kontrollmekanismer. har mjukat upp sininställning och i princip gått med på inspektion på platsen när lagren avkemiska vapen skall förstöras sedan en konvention ingåtts. internationella debatten har förslag väckts om att upprätta en zon i Europafri från kemiska vapen. Ett exempel på ett sådant förslag är det som lagts framgemensamt av socialdemokratiska partiet i (SPD)och det statsbärande partiet i (SED). Under1985 års session inrättade CD en särskild kommitté för studium av frågor somhar med kapprustning i yttre ry/nden att göra. Med rymd vapen avses satelliterför styrnings-, sambands- och kontrolländamål, vapensystem för bekämpning avsatelliter (ASAT-system), helt eller delvis baserade i rymden, ochrymdbaserade försvarssystem mot kärnvapenmissiler som passerar rymden. Det ärett syslem av detta sistnämnda slag det amerikanska militäraforskningsprogrammet för rymdförsvar (SDI, Stråte- UU 1986/87:4 . gicDefence Initiative) syftar till att utveckla. för förhindrande av kapprustning i rymden bör enligt Sverigesuppfattning åtminstone till att börja med ägna sig företrädesvis åtantisatellitvapen (ASAT). Frågan om rymdbaserad bekämpning av kärnvapenmissilerblockeras tills vidare av oenigheten mellan och om SDI ochbedöms därför inte nu kunna drivas med framgång i CD, Användningen av satelliterför övervakningsändamål behöver inte nödvändigtvis innebära ett militärt hotutan kan uppfattas som ett stabiliserande inslag i rustningsbilden.Spaningssatelliter tjänar redan som militärt verifikationsinstrument för vissarustningskontrollavtal. Verksamheten i bör skiljas från som upprättades för att samordna verksamhet för rymdensfredliga utnyttjande. InomCD pågår också arbete på en konvention om förbud mot radiologiska vapen. har upprättats för ändamålet. Radiologiska vapen byggerpå användning av radioaktiv strålning. Sådana vapen är ännu inte i praktisktbruk; konventionen tar därför huvudsakligen sikte på befarade framtidaförhållanden, har föreslagit att det i konventionen ocksåskulle tas med ett förbud mot anfall mot kärnkraftsanläggningar och framlade år1984 ett textförslag av denna innebörd. Vi har vunnit brett stöd för tanken påett förbud mot anfall mot kärnkraftsanläggningar, men det är ännu oklart om detgår att få till stånd en gemensam konvention för dessa bägge aspekter påfrågan. Besluthar fattats om att kommittén för negativa säkerhetsgarantier skall återupptasitt utredande arbete (se vidare s, 9), Ettav mycket få exempel på egentliga nedrustningsåtgärder är konventionom biologiska (bakteriologiska) vapen. Enligt denna är utveckling,framställning och lagring av biologiska vapen förbjuden. Konventionens svaghethar varit dess brist på kontroll- och efterlevnadsregler. Under den andragranskningskonferensen för konventionen enadesdeltagarländerna emellertid om vissa tolkningsuttalanden som innebär attförutsättningarna för en effektivare kontroll av konventionens efterlevnadförbättras. Konferensen beslutade bl,a, om ett antal förtroendeskapandeåtgärder såsom ett bättre informationsutbyte rörande förekomsten avhögrisklaboratorier, plötsligt utbrott av epidemiska sjukdomar m.m. Detuttalades också att stridsmedel framställda med genteknik skall anses fallaunder B-vapenkonventionen, en fråga som tidigare behandlats av utskottet (UU1984/85:1), En ny granskningskonferens skall äga rum , Kontrollav efterlevnaden av nedrustningsåtgärder har kommit att inta en allt viktigareplats i förhandlingarna. Det är särskilt och andra västmakter som fästavseende vid att kontrollen blir effektiv. Kontrollteknik av olika slag -verifikation - har efter hand blivit något av en egen disciplin inedrustningsarbetet. Syftet med verifikation är uppenbart; det är nödvändigtatt kontrollera att ett ingånget avtal hålls. Ett ytterligare syfte medverifikationssystem är att motverka ogrundade misstankar om att motpartenförbereder en aggressiv handling. Den vapentekniska utvecklingen har i mångaavseenden inneburit att. verifikation blivit svårare att genomföra, somexempelvis satellitverksamheten förbättrat möj- UU 1986/87:4 ligheterna attutöva kontroll över installationer på motpartens territorium. Svenskaexperter har särskilt intresserat sig för hur kontroll avefterlevnaden av ett avtal om fullständigt stopp för kärnvapenprov skullekunna utformas. upprättade CD på svenskt inititativ en seismiskexpertgrupp. Gruppen har sedermera utformat förslag till ett kontrollsystem sombl, a. omfattar ett nätverk av seismologiska stationer, utbyte av data mellandessa stationer och sammanställning av data i internationella datacentraler,varav en i . Ett omfattande internationellt prov med detta systemutfördes . En vidareutveckling har förberetts av ,innefattande bl.a, ett nät av standardiserade seismologiska mätstationerkopplade till internationella datacentraler med förmåga att hantera storadatamängder, har ställt i utsikt att driva en sådan datacentral närenighet nåtts om att etablera ett internationellt övervakningssystem inomramen för ett avtal om förbud mot alla kärnvapensprängningar. Förutsättningarnaatt få till stånd ett effektivare system för utbyte av seismiska data enligtovannämnda riktlinjer har avsevärt förbättrats sedan nyligenaccepterat en övergång från nuvarande mätsystem (Levd I) till ett mersofistikerat system (Levd ),som omfattar fullständiga mätningar. Utöverförhandlingsarbetet i CD sker överläggningar i nedrustningsfrågor i fleraandra sammanhang. Störst uppmärksamhet väcker de bilaterala kontakterna mellansupermakterna, bl.a. i centrala kärnvapenfrågor, enades USAoch om att ånyo föra förhandlingar i om strategiskakärnvapenbärare, kärnvapenbärare av medeldistanstyp och rymdvapen. Ett sambandetablerades mellan dessa tre sakområden så till vida att de skall övervägasparallellt. Från sovjetisk sida har särskilt betonats att begränsningar av detplanerade amerikanska rymdprogrammet (SDI) är en förutsättning föröverenskommelser om begränsningar av strategiska kärnvapen och kärnvapen avmedeldistanstyp. Oenigheten om SDI synes ha varit en huvudorsak till att möteti mellan president och generalsekreterare inte leddetill någon konkret överenskommelse trots att parterna vid mötet - enligttillgängliga uppgifter - skulle ha kommit nära varandra på specifika områden.Sålunda skulle en pricipidl enighet ha nåtts om att reducera antaletstrategiska offensiva kärnvapenbärare och stridsspetsar , dvs.landbaserade ICBM (Intercontinental Ballistic Missiles), ubåtsbaserade SLBM(Sea Launched Ballistic Missiles) och strategiska bombflygplan, inkl. flygburnakryssningsmissiler. På motsvarande sätt skulle parterna i princip ha enats omatt eliminera alla medeldistansvapen i (INF, Intermediate-range NuclearForces), inkl. landbaserade kryssningsmissiler (GLCM, Ground Launched CruiseMissiles). Även begränsningsnivåer och framtida reduktioner avmedeldistansmissiler med kort räckvidd (SRINF, Short Range Intermediate-rangeNuclear Forces) diskuterades i , Uppgörelserna i dessa delfrågor vardock villkorade av ett godtagbart totalresultat. Överläggningarnaskulle enligt fillgängliga rapporter inte ha omfattat ubåtsbaseradekryssningsmissiler (SLCM, Missiles), enkategori vapenbärare som därmed inte är föremål för UU1986/87:4 några direkta förhandlingar. Det är tills vidare oklart vilka förutsättningar som råderför fortsatta bilaterala kontakter pä hög nivå mellan och ide centrala nedrustningsfrågorna. Förhandlingarna i mellan de bådaländerna fortsätter dock. Överläggningar om konventionella styrkor i Centraleuropapågår i mellan NATO och (MBFR, MutualBalanced Force Reductions). Inte heller dessa förhandlingar har givit någraegentliga resultat. Även i FN förs överläggningar om nedrustningsfrågor, menFN är inte i första hand ett forum för förhandlingar. I det pågående mötet medFN:s generalförsamling kommer ett antal resolutionsförslagatt framläggas, och framlade gemensamt ett förslag tillresolution om frysning av befintliga kärnvapenarsenaler. Resolutioner av dennainnebörd har sedermera framlagts och vunnit ökande anslutning ävenbland NATO-länder, Generalförsamlingen har också givit ett brett stöd åtresolutioner som uppmanar kärnvapenländerna att göra bindande åtaganden omicke-första-användning av kärnvapen i krig, och har gjortsådana utfästder, NATO-länderna (med undantag av ) har röstat motresolutionsförslag om icke-förstaanvändning med motiveringen att förslagetriktar sig mot den säkerhetspolitiska doktrin som NATO valt för att trygga sinsäkerhet, har stött resolutionerna i denna fråga men samtidigtframhållit att ett allmänt åtagande om icke-förstaanvändning skulle underlättasom en ungefärlig paritet på lägre nivå kunde etableras i vad avserkonventionella styrkor, (För en utförligare redogörelse se bl, a, UU1984/85:1), står också bakom resolutionsförslag igeneralförsamlingen omftdlständigt provstopp, om kapprustningen i rymden ochom marin kapprustning. 1 generalförsamlingen har regelmässigt förekommitresolutioner om reduktion av militärbudgetar, ett ämne som särskilt berörs imotion U405 (fp). En eventuell överenskommelse om en ömsesidig nedskärning avmilitärutgifter kräver en enig syn på definitioner och redovisningsmetodikliksom kontrollinstrument. Ett visst tekniskt utredningsarbete har bedrivitsinom FN, och ett system för frivillig rapportering av militärutgifter har variti bruk men endast vunnit begränsad anslutning, FN:s () har återupprättats somett överläggande organ i vilket samtliga FN:s medlemsstater kan delta. Inteheller i UNDC förs konkreta förhandlingar; det är snarare att betrakta som ettforum för diskussion. Vid dess möte diskuterades bl.a. de marinarustningarna på grundval av den studie på området som tog initiativtill vid möte med generalförsamlingen. Vid sidan av regelrätta förhandlingar pågår enbetydelsefull opinionsbildning i nedrustningsfrågor i olika fora. Förslag omåtgärder har framlagts, bl, a, av den oberoende kommissionen för nedrustnings-och säkerhetsfrågor (), däribland förslaget att iCentraleuropa t2 1986/87. upprätta en 300 km bredkorridor fri från kärnvapen med kort räckvidd UU 1986/87:4(slagfältskärnvapen). Ettfortlöpande samarbete har också etablerats mellan stats- och regeringschefernai , , , , och - den s.k.femkontinentgruppen. Vid det senaste mötet med denna grupp, som ägde rum iMexiko , gjordes bl.a. ett uttalande om bistånd från de sexländerna för ett system för kontroll av ett kärnvapenprovstopp. Ett detaljeratverifikationsförslag åtföljde Mexikodeklarationen. Europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen Konferenseni om förtroende- och säkerhetsskapande åtgärder och nedrustningavslutade sin första fas arbete.En överenskommelse, daterad , med titeln antogs, bestående av ett inledande avsnitt, endeklarafion om att icke bruka våld, följt av särskilda avsnitt med bestämmelserbl.a, om förhandsanmälan, om observatörer, om årskalender för militäraövningar, om s, k, restriktionsåtgärder och om verifikation. Mandatetför gavs av i ,Uppdraget var att söka nå fram till militärt betydelsefulla, verifierbara ochpolitiskt bindande överenskommelser om förtroende- och säkerhetsskapandeåtgärder som skulle täcka hela , Konferensen siktade mot en vidareutvecklingoch komplettering av de förtroendeskapande åtgärder som antogs avsäkerhetskonferensen i . De beslut som fattades i Stockholminnebär bl.a, att föranmälan av militära manövrar till lands blir obligatoriskom övningen omfattar 13000 man eller mer eller stridsvagnar till ett antal av300 eller däröver. Även truppförflyttningar av motsvarande storiek skallföranmälas. En i förhållande fill Helsingforsdokumentet viktig nyhet är attsjö- och luftlandsättningsövningar skall föranmälas om de omfattar 3000 maneller däröver, Föran-mälningstiden är minst . Relativt detaljeraderegler uppställs i slutdokumentet för de specifikationer som skall ingå iföranmälan. Vidare åtar sig deltagarländerna att inbjuda observatörer till militäraövningar till lands om övningen omfattar 17000 man eller mer (för sjö- ellerluftland-satta trupper 5000 man). Utöverovannämnda notifieringsplikt skall deltagarländerna i en årskalender informeravarandra om planerade övningar för senast den 15 november.Övningar med större deltagande än 40000 man får endast genomföras om de anmältsi årskalendern. Övningar omfattande mer än 75000 man får endast äga rum om deanmälts som årskalendern avseende det närmast föregående åretöverlämnades. På verifikationsområdet enades konferensländerna om attunderkasta sig inspektion på platsen på begäran av annan deltagarstat i falldå efterlevnaden av Stockholmsdokumentet ställs i tvivelsmål. Deltagarländernamåste tillmötesgå sådan begäran, men de har inte skyldighet att motta mer äntre inspektioner per är ochinte mer än en gång från ett och samma UU 1986/87:4 deltagarland. Deåtgärder man enats om i avser främst landtrupper. Huvuddelen avluftverksamheten och de frågorna har skjufits . Stockholmskonferensensresultat kommer att diskuteras av det tredje uppföljningsmötet inom ramenför ESK-processen som inleddes i . 1 skall också deexpertmöten varom beslut fattades i , bl.a, mötet i ommänskliga rättigheter och mötet i om mänskliga kontakterutvärderas. Inget av dessa båda möten avsatte något slutdokument. Avsikten äratt ESK-staterna därefter skall fatta beslut om en eventuell andra fas av ,Denna fas skulle även komma att handla om frågor som mer direkt tar sikte pånedrustning. Införmötet i har fastställts allmänna riktlinjer för de;n svenska förhandlingsuppläggningeninom de tre sakområdena eller korgarna, dvs. de grundläggande principerna förESK-samarbetet och de säkerhetspolitiska frågorna (korg I), ekonomiskt,tekniskt och vetenskapligt samarbete samt miljöfrågor (korg II) och informationsutbyte, mänskliga rättigheter och mänskliga kontakteröver gränserna (korg III). De svenska strävandena kommer att inriktas på attuppnå väl avvägda framsteg inom alla berörda sakområden. Den svenskadelegationen kommer bl.a att verka för att uppföljningsmötet i fattarbeslut om en fortsättning av arbete i syfte att inomESK:s ram fä till stånd förhandlingar om nedrustning i . Säkerhetspolitiken i och svensk nedrustningspolitik Sverigesdeltagande i det internationella nedrustningsarbetet och de många förslag tillkonkreta nedrustningsåtgärder vi stött eller själva framlagt syftar yttersttill att öka egen säkerhet genom att minska spänningen i världen.Försvarskommittén fastslår i sitt betänkande (SOU 1985:23) att "Målet förde svenska nedrustningssträvandena är att få till stånd internationellnedrustning i former som inte ger någon part ett övertag, men väl ökad säkerhetåt det internationella samfundet som helhet". Det är mot denna bakgrundSveriges långvariga arbete i nedrustningskonferensen i skall ses. Detsvenska stödet för tanken på en kärnvapenfri zon i är ett led i sammasträvan. Syftet med en sådan zon är att öka de nordiska staternas säkerhetgenom att minska kärnvapenhotet mot dem. Enkärnvapenfri zon förutsätter att de stater som ingår i zonen utfäster sig attinte hysa och godta förekomsten av kärnvapen på sina territorier i freds- ellerkrigstid. Kärnvapenmakterna måste bl.a, förbinda sig att inte använda ellerhota att använda kärnvapen mot zonen.