bet · GA01KU29 · 1986-12-31 00:00:00 — Mofionären föreslår därför dels att varje lagpropositionsom avses medföra senare verkställighetsföreskrifter även skall innehållafullständig text till dessa, dels att varje myndighet, statlig eller ,som genom lag eller förordning tillagts rätten att utfärdaverkställighetsföreskrifter, i samband med utfärdandet av sådana, alltid skallöverlämna erforderligt antal exemplar därav till det riksdagsutskott inomvilket proposifionen behandlats, för kontroll av att texten överensstämmer medvad 2 1986/87. beslutatoch intet därutöver. ' KU 1986/87:29 Utskottet delar motionärernas uppfattning att riksdagensoch regeringens kontroll av normgivningen är ett försummat område. Det är enligt utskottet angeläget att statsmakterna bättre följer upp de materiella, ekonomiska och administrativa effekterna av beslutade föreskrifter. Ett första steg i denna strävan är att statsmakternaskaffar sig en bättre överblick av författningsbeståndet. Som framgår avpropositionen har de statliga myndigheterna under regeringen upprättatförteckningar över samtliga föreskrifter och allmänna råd som gällde den 1juli 1986. Lika viktigt är enligt utskottet att få en kartläggning avexisterande normgivningsbemyndiganden. När det gäller de bemyndiganden somriksdagen lämnat regeringen har utskottet igranskningssammanhang tagit upp frågan om ett register över dessa. Utskottetnoterar nu med tillfredsställelse att statsrådsberedningen under hösten 1986sammanställt en första som provisorisk betecknad sammanställning över dessaberhyndiganden. Användningen av denna förteckning behandlas i åretsgranskningsbetänkande (KU 1986/ 87:33) till vilket hänvisas. Enligt propositionen bör departementen med det nuredovisade materialet som underlag kunna kartlägga i vilken utsträckningregeringen begagnat sig av möjligheten till vidaredelegering tillförvaltningsmyndighet om medgett sådan. I detta sammanhang framhållsockså i propositionen att departementen bör kunna i samarbete med berördamyndigheter verka för att obehövliga eller oklara bemyndiganden inom såvälriksdagens som regeringens primärområde blir upphävda och oklara bemyndigandeni förekommande fall ersatta av tydligare délegeringsföreskrifter. Utskottetvälkomnar dessa uttalanden som också delvis tillgodoser önskemålen i motionK109. Ett andra steg i strävandena att förbättrahormgivningskontrollen är att skapa en effektiv organisation för utövandet avdenna kontroll. Enligt utskottet innehåller såväl propositionen som motionernaen del intressanta uppslag i detta avseende. Regeringen bör som framhålls ipropositionen kunna använda sig av sina möjligheter att ge myndigheter iuppdrag att redovisa vilka effekter en författning fått efter detatt den trätt i kraft. När det gäller kontroll delar utskottet den iflera motioner framförda uppfattningen att utskott skulle kunnaspela en akfivare roll. Vid uppföljningen av föreskrifternas ekonomiskakonsekvenser bör också samarbete kunna äga rum med revisorer.Utskottet utgår ifrån att riksdagsutskotten kan skaffa sig nödvändiginformation om myndighetsföreskrifterna inom sina resp. områden utan att någonrapporteringsskyldighet för myndigheterna införs. Beträffande förslaget i motionerna K209 och K232 attförordningsförslag ' normalt skall fogas till propositionens lagförslag villutskottet hänvisa till att denna fråga behandlades i betänkandet KU1986/87:13 (s. 11). Utskottet ansåg där att det fick bedömas i varje särskiltfall om i enlighet med RF 8:12 skall begära underställning av sådanaföreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av bemyndigande. Utskottetstår fast vid denna ståndpunkt. Utskottetföreslår att motionerna K109, K115 yrkande 5, K206 yrkande 15, K209och K232 yrkande 4, såvitt nu är i fråga, förklaras besvarade med KU1986/87:29 vad utskottet anfört om kontroll av myndighetsföreskrifter. Under rubriken förordningar framhålls att enförutsättning för att en beslutad författning skall ge eftersträvat resultatgivetvis är att det finns ekonomiska resurser som svarar mot författningenskrav. Det behövs enligt propositionen särskilda insatser för att få en bättrekontroll över normbeslutens kostnadsmässiga konsekvenser. Bl.a. börriksrevisionsverket (RRV) och statskontoret kunna bistå med att förmedlakunskaper till kommittépersonal och tjänstemän i . RRV ochstatskontoret bör också kunna användas för att mer direkt genomförakostnadsberäkningar eller bedöma administrativa konsekvenser av förslag somlämnas från regeringen till , men det är av praktiska skäl svårt attlåta detta bli en normal ordning. Det bör enligt civilministerns mening prövasatt i omedelbar anslutning till beslut om lagar också besluta om uppföljningoch om vem som skall svara för denna. Utskottet ansluter sig till dessa förslag och föreslår attriksdagen även i övrigt godkänner de riktlinjer som finns i propositionenbeträffande föreskrifter. Styrning av myndigheternas verksamhetsinriktning (prop.s. Enligt propositionen bör och regeringentydligare ange vad man förväntar sig att myndigheterna skall åstadkomma i frågaom verksamhetens resultat. Detaljstyrning av myndigheterna bör minska genombl.a. fleråriga budgetramar, rätt att föra medel mellan budgetår samt rätt attgöra omorganisationer och tillsätta vissa chefer. Myndigheterna å sin sidamåste förse regeringen med långsiktigt underlag för och regeringensställningstaganden. Detta underlag måste hålla hög kvalitet. Lämpligaproduktivitets- och effektivitetsmått bör utvecklas. Enligt vpk-motionen kräver en bedömning av effektivitetoch produktivitet speciellt utformade kriterier) statliga verksamheter. Det gårinte att överföra kommersiella företagskriterier. I sitt yttrande menar finansutskottet att det inte finnsanledning att befara att man inte tar hänsyn till de speciella förutsättningaroch uppgifter som gäller för offentlig förvaltning. anserdärför att några initiativ ej bör tas med anledning av motionen. Utskottet delar finansutskottets uppfattning och föreslåratt motion yrkande 4 avslås. Beträffande myndigheternas inre organisation bör enligtpropositionen regeringen besluta om grundstrukturen. Inom denna ram börmyndigheterna få rätt att själva besluta om ändrad organisation. I vpk-motionenvarnas för att ge chefer och förvaltningsledningar alltför vidsträcktamöjligheter att ingripa i ansvarsordningen och organisationen. Enligt utskottet bör ökade befogenheter för myndigheternanär det gäller den egna organisationen att de snabbare kan anpassa sig till förändringar i omvärlden och därmed bättre fullgöra sin uppgifter. Regering en bevarar sitt inflytande genom att den anger huvudinriktningen för 1" myndigheternas organisation. Detta bör normalt innebära att regeringen beslutarom större myndigheters indelning i avdelningar och mindre myndig- KU1986/87:29 heters i byråer. De farhågor som uttalas i motionen kan utskottetdärför inte dela. Motion yrkande 5 avstyrks således. I motion N353 av m.fl. (s), som till vissdel överlämnats till utskottet från näringsutskottet, förordas en utvecklingoch förbättring av bl.a. de stadiga myndigheternas årsredovisningar. Detta kanenligt motionen ske på flera olika sätt. Ett vore att någon av de statligapublikationerna fick i uppdrag att genomföra en liknande bedömning som VeckansAffärer gör för de privata företagen. En bedömningsgrupp skulle också kunnatillsättas för att utvärdera innehåll, låsbarhet och layout. Utskottet konstaterar att förslagen ligger väl i linje medde strävanden som kommer till uttryck i propositionen. Något initiativ i fråganfrån sida är inte påkallat. Motion N353 i viss del avstyrks såledesav utskottet. Utskottet tillstyrker även i övrigt de i avsnittetStyrning av myndigheternas verksamhetsinriktning angivna riktlinjerna. Revision (prop. I propositionen behandlas frågor som gäller ochregeringens insyn i sådan stadig verksamhet som bedrivs i form av bolag ellerstiftelse. I enlighet med insynsutredningens förslag förordas att riksdagensrevisorer och () i lag ges rätt att granska ocksåsådana bolag och stiftelser. revisorer föreslås därvid få en mergenerell granskningsrätt, medan RRV:s befogenheter i detta avseende begränsastill vissa namngivna bolag och stiftelser. Av betydelse är också att denoffentliga information som bolagen och stiftelserna lämnar i sinaårsredovisningar skall byggas ut. anför i sitt yttrandeföljande. behov av vidgade insynsmöjligheter i statligabolag och stiftelser har vuxit i styrka, inte minst då bolags-och stiftelseformen kommit att omfatta en allt större andel av den statligaverksamheten. De förslag som framläggs i propositionen är som utskottet ser detväl avvägda. Å ena sidan får t.ex. revisorer rätt att göraförvaltningsrevisionella undersökningar av sådana förhållanden som hängersamman med företagens samhälleliga uppgifter och särskildaverksamhetsbetingelser, såsom monopolställning, beroende av statligfinansiering, m.m. Å andra sidan förutsätts revisionen av företagens renaaffärsverksamhet ske i gängse former, dvs. genom bolagens och stiftelsernasegna revisorer. som förutsättningarna för offentlig insynförbättras, har sålunda statsföretagens berättigade krav på att få arbetaunder samma betingelser som andra företag i allt väsentligt kunna beaktas.Finansutskottet biträder mot denna bakgrund de i propositionen föreslagnaformerna för förvaltningsrevision av statliga bolag och stiftelser. Med hänvisning till finansutskottets uttalande tillstyrkerutskottet propositionens förslag om revisorers ochriksrevisionsverkets granskning av statliga bolag och stiftelser. De nyalagreglerna föreslås träda i kraft , vilket enligt propositioneninnebär att granskningen kommer att omfatta förhållandena Med hänsyn till de former i vilka förvaltningsrevision bedrivsbör detta enligt finansutskottet emellertid inte utgöra ett absolut KU1986/87:29 hinder för att man i det enskilda fallet skall kunna utsträckaundersökningen till att omfatta även äldre företeelser om så bedömserforderligt för att kunna slutföra revisionen. Utskottet delar finansutskottets uppfattning. Utskottetvill erinra om att någon formell skyldighet för bolagen ochstiftelserna att tillhandahålla revisorerna handlingar inte kommer attföreligga. I propositionen föreslås revisorers nuvarandeinstruktion bli ersatt med en ny lag, vilken förutom föreskrifter om de utökadebefogenheterna också innehåller en del formella ändringar. mening kan det i samband méd en sådan mer genomgripandeöversyn av revisorernas instrukfion finnas skäl att även beakta behovet avandra ändringar. Så t.ex. finns i revisorernas organisationett särskilt arbetsutskott som bl.a. ansvarar för administrativa frågor ochbereder vissa ärenden såsom remisser m.m. I arbetsutskottet ingår revisorernasordförande, de båda vice ordförandena, ytterligare en revisor samt chefen förrevisorernas kansli. Med hänsyn fill den betydelse arbetsutskottet numera harför revisorernas löpande verksamhet kan det enligt finansutskottets meningfinnas skäl att i instruktionen ta in en föreskrift om att ett sådantarbetsutskott skall finnas. Utskottet delar finansutskottets uppfattning och föreslåratt i instruktionen intas en bestämmelse om arbetsutskottets uppgifter ochsammansättning. I övrigt tillstyrker utskottet propositionens förslag fill lagmed instruktion för revisorer. Även förslaget till lag omriksrevisionsverkets granskning av statliga akfiebolag och stiftelser samtförslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) bör godtas avriksdagen. Bland revisorerna i vissa statliga bolag och stiftelseringår, förutom de auktoriserade revisorerna, särskilda statliga revisorer,vilka som regel är tjänstemän inom departement eller myndigheter med anknytningtill det område som den reviderade verksamheten avser. 1 vissa bolag ingårockså bland revisorerna riksdagsledamöter, som enligt särskilda föreskrifterutses av riksgäldsfullmäktige. I propositionen föreslås att detta system omprövas. Desamhälleliga intressen som dessa revisorer förutsätts bevaka bör kunnatillgodoses genom de utökade befogenheter som revisorer och RRV får. Utskottethar inget att erinra mot propositionens förslag på denna punkt. 1 detta sammanhang uppmärksammas i propositionen att dens.k. i sitt betänkande (Ds C 1987:2) Revisionen avförsäkringskassorna m.m. föreslagit att ordningen med av landstingen ellerkommunfullmäktige utsedda revisorer i de allmänna försäkringskassorna börupphöra och att den externa revisionen av försäkringskassorna helt bör ankommapå RRV. I motion Fi408 av () och () somöverlämnats fill utskottet hemställs att som sin mening skall geregeringen till känna vad som sägs i motionen om behovet av auktoriseraderevisorer för varje försäkringskassa. hänvisar i sitt yttrandetill att förslag är under beredning i . på ettslutligt ställningstagande från regeringens sida bör enligt finansutskot- 21 tetriksdagen inte vidta någon åtgärd. Med hänvisning till finansutskottets yttrande avstyrkerutskottet bifall till KU 1986/87:29 motion Fi408. Frågan om revisorers och riksrevisionsverketsställning och deras inbördes förhållanden tas upp i propositionen och i fleramotioner. I motionerna (m) och den till utskottet överlämnademotionen Fi406 (m) föreslås att kontrollmakt bör stärkas genom attansvaret för förvaltningsrevisionen övertas av . Det förutsätter attriksdagens revisorer erhåller ökade resurser. RRV:s uppgifter skulle med denföreslagna organisationsförändringen reduceras. Liknande, men inte likaentydigt uttalade, krav redovisas i motion Fi415 (fp) som överlämnats tillutskottet. I motionerna K113 (c) och K232 (c), den senare väckt under denallmänna motionstiden , framhålls värdet av att det finns två av varandraoberoende revisionsorgan. Propåer som förekommit om en sammanslagning avriksdagens revisorer och RRV avvisas. Motionärerna tycker det är bra om RRV:skapacitet kan utnyttjas även för beställningsuppdrag åt regeringen, men anser samtidigtatt det är mycket angeläget att dessa uppdrag inte inkräktar på RRV:sinitiativverksamhet. Konstitutions- och finansutskotten har haft att behandlaliknande motioner , senast under år 1986.På förslag av finansutskottet (FiU 1985/86:23) avslog på vårenförslag om en översyn med sikte på att stärka kontrollmöjlighetergenom att helt eller delvis föra över RRV:s förvaltningsrevisionella resursertill . Finansutskottet-hänvisade till den kommande riksdagsbehandlingenav verksledningskommitténs förslag. Reservation förelåg från företrädarna förde borgerliga partierna. Samma inställning intog majoriteten och minoriteten ifinansutskottet då utskottet yttrade sig (FiU 1985/ 86:3 y) tillkonstitutionsutskottet angående en motion av m.fl. (s, m, c) variföreslogs en samlad översyn av kontrollmakt med särskild tyngdpunktpå revisorernas verksamhet. tog upp motionen i samband medbehandlingen av JO-reformen (KU 1986/87:2 s. 13). Utskottet ansågenhälligt att det vore värdefullt med ett mera samlat grepp på riksdagenskontrollmakt. Detta skulle kunna medföra fördelar från effektivitetssynpunktoch därmed leda till en förstärkning av insyn. Ett viktigt led förbedömningen var den framtida utformningen av revision.Enligt utskottet fanns det anledning att återkomma till frågan dåverksledningspropositionen förelagts . I propositionen framhåller nu föredraganden att han serdet som väsentligt att riksfevisionsverket kan planera och genomföra egeninifierad revision enligt nuvarande ordning. finns det emellertid eriligt hans mening ett behov av att på ett bättre sätt än nu ta till vara resultaten och erfarenheterna av granskningen samt att kunna utnyttja RRV:s revisionella kompetens för särskilda granskningsinsatser. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att regeringen skall kunna uppdra åt RRV att genomföra projekt som omfattar bl.a. hela eller delar av verksamheter vid en viss myndighet. Resurser för sådana insatser bör. vid behov och efter prövning, kunna ställas till RRV:s förfogande från andra anslag på statsbudgeten. I enlighethärmedförordasattensärskildinkomstpost med ett formellt belopp . på 1 000kr. skall föras upp under RRV:s anslag. KU 1986/87:29 anför i sitt nu aktuella yttrandeföljande. På riksdagsområdet har nyasamverkansformer utvecklats mellan revisorer och utskott. De innebär att revisorerna regelmässigt inhämtar förslag till nya granskningsärenden från utskotten och att resultatet av revisorernas undersökningar delges . . - Desynpunkter som revisorerna för fram kommer därigenom alltid upp till behandlingi utskotten. Det erfarenhetsutbyte som på detta sätt kommit,till stånd mellanriksdagen och dess revisorer är enligt finansutskottets mening av stort värde.Utskottet ser det därför som angeläget att dessa kontakter inte baravidmakthålls utan också fördjupas och byggs ut. I likhet med har regeringen ett berättigat behovav att kunna utnyttja egen förvaltningsrevisionen expertis. Det har således,som utskottet ser det, ett värde i sig att det finns två av varandra oberoenderevisionsorgan vilka från skilda utgångspunkter kan ta upp olika förhållandentill granskning. revisorer svarar med sin granskning för en mycketviktig del av kontrollmakt. RRV:s förvaltningsrevision utgör å andrasidan ett viktigt underlag för de initiativ till förnyelse och omprövning avstatlig verksamhet som det ankommer på regeringen att ta. anser mot denna bakgrund att RRV inte börfrånhändas något förvaltningsrevisionellt ansvar. Motioner med denna innebördbör därför avstyrkas. Företrädarna för moderata samlingspartiet och folkpartietuttalar i en avvikande mening sitt stöd för motionskraven. biträder vidare förslaget i propositionenom att regeringen . skall kunna utnyttja RRV för särskilda granskningsuppdrag. I och med att , . dessainsatser avses bli finansierade i särskild ordning torde regeringsuppdrageninte komma att inkräkta på den revision som kommer till stånd på RRV:s egetinitiativ. Den risk för RRV:s självständighet som uttalas i motion K113 (c)föreligger enligt finansutskottet inte. I en avvikande mening (c) vidhållsfarhågorna för verkets självständighet. Liksom finansutskottet ser utskottet ett värde i att båderiksdagens revisorer och , i huvudsak oberoende av varandraoch från delvis skilda utgångspunkter, arbetar med förvaltningsrevisionellaundersökningar. revisorers ställning har enligt utskottetstärkts genom det samarbete med riksdagsutskotten som inleddes . Liksom finansutskottet ser utskottet det som angeläget att dessa kontakter inte bara vidmakthålls utan också fördjupas och byggs ut. Utskottet har ovan (s. 18)' behandlat frågan om kontrollen av myndigheternas normgivning och därvid, förordat en aktivare roll för riksdagsutskotten. I samband härmed har utskottet framhållit att ett samarbete bör äga rum med revisorerna när det gäller normgivningens ekonomiska konsekvenser. Behovet av samarbete mellan utskotten och revisorerna kan också öka om folkstyrelsekommitténs förslag om fördjupad budgetprövning i (se SOU 1987:6 s. 214) genomförs. Detta förslag ansluter till den försöksverksamhet med fördjupade anslagsframställningar och treåriga budgetramar som be handlas i den nu aktuella propositionen (se nedan s. 41). Enligt utskottet kan dessa förslag medföra att en översyn senare behöver göras av riksdagsreviso rernas organisation, resurser och samverkan med andra riksdagsorgan. Med hänvisning fill det anförda hemställer utskottet attmotionerna K115 KU 1986/87:29 yrkande 6, Fi406 och Fi415 avslås. När det gäller den i motion upptagna frågan omrisken för självständighet vill utskottet framhålla attverket såsom ett regeringen underställt organ bör kunna utnyttjas av regeringenför särskilda granskningsuppdrag. Detta får emellertid inte på något sätt gå utöver verkets möjligheter att ta initiativ till och genomföra egna undersökningar.Regeringsuppdragen bör därför i huvudsak finansieras utanför det ordinarieförvaltninganslaget. Motionerna K113 yrkande 3 och K232 yrkande 7 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört. När det gäller medelstilldelning till RRV föreslårfinansutskottet att biträder regeringens förslag attriksdagen skall anvisa ett ramanslag av . tillriksrevisionsverket för /88. Utskottet tillstyrker att detnämnda anslaget beviljas. Stabsmyndigheternas roll (prop. I likhet med föredraganden anser finansutskottet att intebara RRV utan även övriga s.k. stabsmyndigheter fyller en viktig funktion iarbetet på att förnya den offentliga sektorn. Sålunda bör enligtfinansutskottets mening även det utrednings- och utvecklingsarbete som bedrivsinom statskontoret, (), statensarbetsmarknadsnämnd (SAMN) och () knytas närmare utvecklingsarbetetinom . Härigenom erhålls en viktig kunskapsförstärkning iregeringens arbete. Utskottet har ingen annan uppfattning än finansutskottetpå denna punkt och föreslår att godkänner propositionens riktlinjerom stabsmyndigheternas roll. Chefsförsörjning (prop. Med chefsförsörjning förstås enligt propositionen åtgärderbeträffande rekrytering, rörlighet och omplacering samt utbildning ochutveckling. De riktlinjer som anges bör vara giltiga för hela statsförvaltningen.De konkreta åtgärder som aktualiseras begränsas dock till att gälla i förstahand verkscheferna för de centrala statliga myndigheterna, överdirektörer,högre militära chefer, avdelningschefer, byråchefer och motsvarande. Åtgärdernasyftar till att göra det möjligt för regeringen att mer effektivt än i dagutnyttja sin utnämningsmakt för att underlätta den ökade styrning avstatsverksamheten som propositionen är inriktad på. Bättre flexibilitet ochkortare perioder bör tillämpas vid bestämmandet av förordnandetider förverkscheferna. Planeringen och beslutsunderiaget inför utnämningar till sådanahögre chefstjänster som tillsätts av regeringen efter anmälan bör förbättrasoch rollfördelningen i beredningen preciseras. kommunisterna säger i sin motion attde vill varna för att man i förvaltning och affärsverk kopierar modeller somför närvarande dominerar i privatkommersiella företag. Det finns enromantisering och övertro på den "starka" chefen av näringslivsmodellsåsom den effektiva lösningen.Motionärerna betonar vikten av att chefer i offentliga verksamhe- KU1986/87:29 ter följer en demokratisk ledningsfilosofi. Enligt arbetsmarknadsutskottets mening har civilministernpå ett nyanserat sätt belyst de mångskiftande krav som följer av den statligachefsrollen. Vad han anfört ger inte underlag för farhågor av det slag sommotionärerna ger uttryck åt. I vad särskilt gäller förhållandet mellan chefernaoch de anställda synes motionärernas uppfattning på det hela taget sammanfallamed vad civilministern anfört på den punkten. har inteheller i övrigt funnit anledning till erinran mot vad civilministern anfört ochförordat i de här aktuella avsnitten. I en avvikande mening (vpk) vidhålls desynpunkter som framförs i motion . Utskottet har ingen annan uppfattning änarbetsmarknadsutskottet på denna punkt. Propositionens allmänna riktlinjer iavsnittet Chefsförsörjning fillstyrks. Motion yrkande 6 avstyrks. Till de åtgärder som kräver medverkan hörinförande av förflyttningsskyldighet för verkschefer i allmänhet, dvs.verkschefer som inte är chefer för affärsverk. Verkschefer förordnas som regel för bestämd fid, . kan verkschefen inte sägas upp och inte hellerförflyttas till annan statlig tjänst. Det föreslås nu i propositionen att det för dessaverkschefer skall införas en förflyttningsskyldighet som liknar den som i daggäller för tjänstemän med fullmakt. Sådana tjänstemän kan liksom verkschefernainte sägas upp från sin tjänst, men de är underkastade förflyttningsskyldighet.Den nya förflyttningsskyldigheten för verkschefer är avsedd att fillgripas närdet är påkallat av organisatoriska skäl (exempelvis sammanslagning av två ellerflera verk) eller om chefen visar sig vara mindre lämplig eller en förflyttningav andra skäl är nödvändig av hänsyn till myndighetens bästa. Besluten skallfattas av regeringen och i princip ha omedelbar verkan - det vanliga är annarsatt beslut om förflyttning går i verkställighet först sedan de har vunnit lagakraft.