bet · GA01UbU22 · 1986-12-31 00:00:00 — om anslag till vuxenutbildning (prop. 1986/87:100) I detta betänkande behandlas förslag som regeringenförelagt i proposition 1986/87:100 bilaga 10() under punkterna C 1. Bidrag till kommunalutbildning för vuxna, C 2. Statens skolor för vuxna: Utbildningskostnader, C 3.Statensskolor för vuxna: Undervisningsmaterial m. m., C4. Bidrag tillstudieförbunden m. m., C 5. Undervisning för invandrare i svenska språket m.m., C6. Bidrag till driften av folkhögskolor m.m., C7. Bidrag till viss centralkursverksamhet och C8. Bidrag till kontakttolkutbildning jämte mofioner. har från kulturutskottet inhämtatyttrande över proposition 1986/87:100 bilaga 10, punkt C4. Bidrag tillstudieförbunden m. m. jämte motioner i de delar som rör kulturutskottetsberedningsområde. Yttrandet (KrU 1986/87:2 y) är fogat som bilaga till dettabetänkande. Bidrag till utbildning för vuxna Regeringen har under punkt Cl (s.162-171) dels föreslagit att 1. godkänna vadsom förordats i propositionen om timramar för grundutbildning för vuxna ochkommunal vuxenutbildning /88, 2. godkänna vadsom förordats i propositionen om införande av ett nytt system för fördelningmellan kommunerna av undervisningstimmar för grundutbildning för vuxna ochkommunal vuxenutbildning, 3. godkänna vadsom förordats i propositionen om rätt för kommunerna att själva omfördelatimmar mellan sina delramar, 4. godkänna vadsom förordats i propositionen om friare resursanvändning, 5. godkänna vadsom förordats i proposifionen om schablonisering av statsbidragsbelopp tillgrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning, 6. fill Bidragtill utbildning för vuxna för /88 anvisa ettförslagsanslag av , dels berett tillfälle att ta del av vad somanförts i propositionen om 7. ökadlärarhandledning i vuxenutbildning. 1 1986/87. Motionerna UbU 1986/87:22 1986/87:Ub212 av m.fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenhos regeringen begär att ges i uppdrag att tillsätta enarbetsgrupp för att skapa kurser på finska inom vuxenutbildningen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vikten av att forskning ochutvecklingsarbete uppmärksammas när det gäller vuxenutbildning på invandrarnaseget språk. 1986/87:Ub234 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär att ges iuppdrag att se över reglerna beträffande grundutbildning för vuxna påinvandrarnas eget språk. 1986/87 :Ub238 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av resurser till grundutbildning för vuxna för nyinvandradé. 1986/87:Ub255 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att inom befintliga kostnadsramarfå till stånd mera flexibla regler för grundutbildningen för vuxna. 1986/87:Ub264 av m. fl. (vpk) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om rätten för elever vid grundutbildningen för vuxnaatt få studera upp till 28 tim./vecka. 1986/87:Ub285 av m. fl. (fp) vari - såvittnu är i fråga -yrkas 4. att riksdagenhos regeringen begär att en försöksverksamhet inleds inom den kommunalavuxenutbildningsorganisationen i ett antal kommuner innebärande intensifieraduppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiska insatser föratt stimulera till och möjliggöra studier för korttidsutbildade samt möjlighetatt avgiftsbelägga vissa kurser vid den kommunala vuxenutbildningen, 5. att riksdagenbeslutar att under anslaget Cl. Bidrag till utbildning för vuxna anslå891560000 kr., 6. att riksdagenbeslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradigbetygsskaja för grundskolekurserna inom den kommunala vuxenutbildningen. 1986/87:Ub296 av m. fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsöm lokal kunskapsutveckling i glesbygd. 1986/87:Ub817 av m. fl. (c) vari - såvitt nuär i fråga - yrkas 13. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om vuxenutbildning. 1986/87:Ub820 av m. fl. (m) vari - såvittnu är i fråga yrkas 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående fördelningen av timmar inom den kommunalavuxenutbildningen. ]986/87:Ub828av m. fl. (m) vari - såvitt nu är fråga - yrkas UbU1986/87:22 31. att beslutar att överföra2100000 kr. Bidrag till utbildning för vuxna till B 21.Bidrag till driften av fristående skolor på gymnasial nivå, 32. att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts angående utbildningför vuxna samt beslutar att fill Cl. Bidrag till utbildning för vuxnaför /88 anvisa ett förslagsanslag av . Vuxenutbildning med statligt stöd underutbildningshuvudtiteln anordnas inom utbildning för vuxna (kommunalvuxenutbildning och grundutbildning för vuxna), statens skolor för vuxna,studieförbunden och folkhögskolorna, som undervisning för invandrare i svenskaspråket m. m. samt genom löntagarorganisationernas och vissa andra organisationerscentrala kursverksamhet. Avsnittet om vuxenutbildning i budgetpropositionen (bil.10 s. 153 ff.) inleds med att föredragande statsrådet redovisar bl. a. sinaställningstaganden till de förslag som lagts fram i betänkandet (DsU 1985:10)Vuxenutbildning. 1970-talets reformer - en utvärdering. Ufifrån uppfattningen att målen för vuxenutbildningen börvara oförändrade vill statsrådet för sin del göra följande prioriteringar.Vuxenutbildningens första mål, nämligen att utbildningsklyftorna skallöverbryggas, måste alltjämt vara ett av de viktigaste. Utbyggnaden av gymnasieskolan innebär attutbildningsklyftorna har flyttat uppåt, anför statsrådet. För det första utgörde ungdomar som inte skaffar sig någon utbildning i gymnasieskolan en av vuxenutbildningenssjälvklara målgrupper. För det andra kommer många av dem som har fåttutbildning i gymnasieskolan att av olika skäl behöva komplettera den. Enligt statsrådets mening måste den mest prioriterademålgruppen för vuxenutbildningen alltjämt vara de som har den allra kortasteutbildningen. Det innebär att utbildningsmöjligheterna på nivåer som svarar motgrundskolan måste ges företräde även fortsättningsvis. Insatserna föruppsökande verksamhet måste fortsätta. Dessutom bör man nu kunna räkna också del av den utbildning som äger rum på gymnasial nivå till denöverbryggande utbildning som är ägnad att utjämna utbildningsklyftorna. Föredragande statsrådet föreslår att anordnarna avvuxenutbildning själva och efter egna beslut får använda en del av de statligabidragen enligt friare regler för verksamhet som syftar till att rekrytera nyagrupper av korttidsutbildade. Hur detta bör kunna ske inom olika slag avvuxenutbildning behandlas i det följande under de skilda anslagen. Timramar och anslagsbeiopp för utbildning förvuxna Föredragande statsrådet utgår i sina beräkningar avtimramar för /88 från samma antal undervisningstimmar som förinnevarande budgetår, dvs. 3 , varav oförändrat 1265 250 timmarför grundutbildningen för vuxna. För den kommunala vuxenutbildningen, etapp2-4, fillkommerdärutöver till följd av att statsbidraget till UbU1986/87:22 avvecklas med början /88och verksamheten kommunaliseras. Utökningen finansieras genom en överföring av2,1 milj. kr. från anslaget B 21. Bidrag till driften av fristående skolor pågymnasial nivå. Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget beräknarföredragande statsrådet fill 1044,86 milj. kr. för /88. Minskningar av medlen för bidrag till utbildningför vuxna föreslås i två motioner. Enligt motion 1986/87:Ub285 (fp) yrkande 5 bör riksdagenunder anslaget anvisa 891,56 milj. kr. - en reducering i förhållande tillregeringens förslag med 153,3 milj. kr. De inbesparade medlen avses användasför att förstärka kvaliteten i ungdomsskolan. Motionärerna anför attbesparingen på anslaget inte får beröra grundutbildningen för vuxna. I vadgäller den kommunala vuxenutbildningen hänvisas fill möjligheten att anordnaett ökat antal kurser i form av uppdragsutbildning som finansieras med medelfrån förnyelsefonder. Anslaget föreslås i motion 1986/87:Ub828 (m) ligga kvar pånuvarande nivå även nästa budgetår, vilket ger en besparing på 44,3 milj. kr.Motiveringen för ett lägre anslagsbelopp än vad regeringen föreslagit är att istället så långt möjligt skydda ungdomsskolan från besparingar. I linje härmedanser motionärerna att grundutbildningen för vuxna och grundskolekurserna inomden kommunala vuxenutbildningen av rättviseskäl bör prioriteras. Vissavgiftsfinansiering anges som ett lämpligt alternativ för att kunna erbjudaannan utbildning som annars inte skulle komma till stånd. Utöver besparingenavvisar motionärerna den i propositionen gjorda överföringen till förevarandeanslag av 2,1 milj. kr. från anslaget B 21. Bidrag fill driften av friståendeskolor på gymnasial nivå. De vill nämligen att skallfå fortsatt statsbidrag som fristående skola även efter /87(yrkande 31 delvis). Till bidrag till utbildning för vuxna skallsåledes enligt motionärerna anvisas 998,45 milj. kr. (yrkande 32). Utskottet har , i vad gäller yrkande 31 delvis imotion 1986/ 87:Ub828, i siU betänkande 1986/87:14 om anslag fillgymnasieskolor, m. m. avstyrkt motionsförslag om fortsatt statsbidrag tillStockholms och även i konsekvens därmed en återföring av 2,1milj. från förevarande anslag till anslaget B 21. har den 24april 1987 beslutat i enlighet härmed. Utskottet konstaterar att förslagen om minskat anslag isåväl motion 1986/87:Ub285 yrkande 5 som motion 1986/87:Ub828 yrkande 32 måsteinnebära, om än i olika omfattning, att resurser som beräknats förundervisningstimmar inom teoretiska gymnasieskolkurser och olika yrkesinriktadekurser bortfaller. Utskottet kan inte acceptera en begränsning av möjligheternaatt erbjuda vuxna utbildning som kan stärka deras ställning på arbetsmarknadeneller ge behörighet för högre studier. Utskottet delar därvid föredragandestatsrådets uppfattning att även utbildning på gymnasial nivå numera till stordel får innefattas i sådan utbildning som leder till att utbildningsklyftornaöverbryggas. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1986/87:Ub285 yrkande 5 UbU 1986/87:22 och 1986/87:Ub828 yrkandena 31delvis och 32. bör sålunda godkänna vad som förordats i propositionenom undervisningstimmar i grundutbildning för vuxna och vuxenutbildningsamt anvisa det av regeringen begärda beloppet under anslaget. Regeringen begär i budgetpropositionen godkännandeav förslag fill nyordningar inför /88 i fråga om fördelningenmellan kommunerna av undervisningstimmar för grundutbildning för vuxna ochkommunal vuxenutbildning, rätt för kommunerna att själva omfördela fimmarmellan sina delramar och en friare resursanvändning inom den kommunalavuxenutbildningen. Nuvarande system för fördelning av undervisningstimmarmellan kommunerna innebär följande. tar ställning till antalettimmar i grundutbildning för vuxna och i vuxenutbildning meduppdelning av timmarna på delramar. I regleringsbrev föreskriver regeringensedermera att varje kommun får disponera högst av den timresurs kommunenhade under föregående budgetår inom var och en av dessa delramar, den s. k.garantiresursen. Återstoden av timmarna, dvs. av varje delram för riket,fördelas av () på länsramar. Timmarna i länsramen ochsådana fimmar av garantiresursen som en kommun inte utnyttjar skalllänsskolnämnden fördela mellan kommunerna i länet. Den föreslagna nya ordningen avses enligt föredragandestatsrådet utformas så att SÖ gör en fördelning av alla undervisningstimmar pålänsramar. Därvid skall SÖ ta hänsyn till de skiftande regionala behoven i vadgäller bl. a. arbetsmarknad och genomsnittlig utbildningsnivå i länen. Behov avatt vidareutveckla företagsamheten och näringslivet i ett län ocharbetsmarknadsproblem anges som exempel på faktorer som bör påverkafördelningen. Därefter skall, anför statsrådet, länsskolnämnderna fördelaundervisningsfimmarna i länsramen mellan kommunerna i länet. Som utgångspunktskall nämnderna ha dels en översiktlig plan från varje kommun för utnyttjandetav begärda timmar, dels en bedömning av utbildningsbehoven i resp. kommun ochav kommunens förutsättningar att genomföra de planerade utbildningarna. Innebörden av förslaget om räu för kommunerna alt självaomfördela timmar mellan sina delramar anger föredragande statsrådet sålunda.Inom oförändrad totalram bör varje kommun ges rätt att minska en eller flera avsina av länsskolnämnden fastställda delramar med högst och överföra dessafimmar till andra delramar. Dock tillåts ingen delram öka med utövervad länsskolnämnden har fastställt. Som bakgrund till förslaget om friare resursanvändningerinrar föredragande statsrådet om nuvarande regler som säger att hälften avdet antal undervisningsfimmar som utgör ramen för en kommuns kommunala vuxenutbildningför ett redovisningsår, dock högst , utgör en s. k. särskild delram.Den får utnyttjas för anordnande av kurser med färre deltagare, dock lägst fem,än normalt lägst tolv respektive åtta i glesbygd. Statsrådet hänvisar till siU inledande anförande omvuxenutbildningen. UbU 1986/87:22 Som där framgår är hans principiellauppfattning den att samtliga anordnare av vuxenutbildning själva och efter egnabeslut bör få använda en del av de statliga bidragen enligt friare regler. Förden kommunala vuxenutbildningens del bör den lokala beslutanderätten överutnyttjandet av kommunens timmar ökas. Statsrådet förordar att den särskildadelramen förändras så att varje kommun ges rätt att använda högst av sin avlänsskolnämnden fastställda totala timresurs för vuxenutbildning påett friare sätt. Förutom för kurser med lägre deltagarantal föreslås densärskilda delramen också få användas för att utöka timplanen i en kurs medhögst , om deltagargruppen har särskilda svårigheter att klara studierna iämnet. Som utskottet uppfattar det får den nya regeln om den särskildadelramens storlek enbart betydelse för de kommuner som har fler än 10000undervisningstimmar. För övriga kommuner gäller nuvarande regler oförändrade,dvs: den särskilda delramen utgörs av hälften, dock högst 1000, av kommunenstimmar. Utskottet instämmer med vad föredragande statsrådetuttalat i budgetpropositionen, nämligen att det nya systemet förresurstilldelning kan leda till både en mera medveten planering av verksamheteni kommunerna och en ökad regional samplanering. Det kan därigenom tjäna syftetatt bättre anpassa den kommunala utbildningen för vuxna till de prioriterademålgruppernas utbildningsbehov och till de utbildningsbehov som finns iregionen. Också de nya reglerna om resursanvändningen i kommunerna ger möjlighetatt tillgodose samma syfte. Med det sagda tillstyrker utskottet att riksdagengodkänner regeringens förslag om införande av ett nytt system för fördelningmellan kommunerna av undervisningstimmar för grundutbildning för vuxna ochkommunal vuxenutbildning, om rätt för kommunerna att själva omfördela timmarmellan sina delramar och om friare resursanvändning. Frågor rörande fördelningen av undervisningsresurser inomden kommunala utbildningen för vuxna tas upp i fyra motioner. Enligt motion 1986/87:Ub238 (s) har den ökade invandringenfrån medfört att allt fler invandrare med kortareskolgång än kommit till . Några förstärkta resurser tillgrundutbildningen för vuxna föreslås dock inte i budgetpropositionen. Enligt motionärernaär det i många kommuner inte möjligt att omfördela timmar mellan delramar föratt på så sätt tillgodose behovet inom denna utbildningsform. I motionen begärsatt gör ett uttalande om behovet av resurser till grundutbildningför vuxna för nyinvandradé. Betydelsen av kunskapsutveckling i glesbygd betonas imotion 1986/ 87:Ub296 (s). Inom ramen för den kommunala vuxenutbildningensresurser bör omprioriteringar kunna göras för att möta kartlagda behov avsärskilda glesbygdsinriktade utbildningsinsatser, bl. a. utveckling avsmåskalig teknik i kombinationsföretag. Vid fördelningen av timmar inom den kommunalavuxenutbildningen har missgynnats, anförs i motion 1986/87:Ub820(m) yrkande 4. Motionärerna anser att länet bör få en betydligt störretilldelning. Ett viktigt skäl som talar härför är, enligt motionen, att länethar en mycket hög andel invandrarebland vilka finns många med ett stort behov av utbildning på UbU 1986/87:22grundskolenivå men också av yrkesutbildning. I motion 1986/87:Ub817 (c) yrkande 13 anmärks om denstatligt understödda vuxenutbildningen att denna har stagnerat trots attbehoven och anspråken har stigit. ökar företagens insatser förpersonalutbildning. Besluten om förnyelsefonder och uppdragsutbildning vidgarytterligare marknadsinflytandet över utbildningens innehåll och fördelningen avresurser mellan individer och mellan olika regioner i landet. Motionärernaönskar ett uttalande äv om att jämlikhetsmålen kan riskera att kommai skymundan då många vuxna, t. ex. arbetslösa, småföretagare och hemarbe-tande,inte kommer i åtnjutande av de nya utbildningsmöjligheterna. Utskottet vill med anledning av motionerna 1986/87:Ub238,1986/ 87:Ub296 och 1986/87:Ub820 yrkande 4 framhålla att det avstatsfinansiella skäl är svårt att tillgodose alla angelägna utbildningsbehov.Därför måste tillgängliga timresurser fördelas mellan kommunerna på ett sårättvist sätt som möjligt. Genom den av utskottet tillstyrkta nya ordningen förfördelningen av undervisningstimmar får SÖ och länsskolnämnderna ett ökatansvar och vidgade befogenheter att möta nya eller ändrade utbildningsbehov ilän och kommuner. Utskottet utgår från att utbildningsbehov av den art somangetts i motionerna hör till de faktorer som kan påverka fördelningen ochavstyrker därmed motionerna 1986/87:Ub238, 1986/87:Ub296 och 1986/87:Ub820yrkande 4. När det därefter gäller yrkande 13 i motion 1986/87:Ub817ser utskottet det som självklart att myndigheterna vid fördelningen avundervisningsresurser till den kommunala vuxenutbildningen i kommunernatillser att utbud av utbildning finns också för sådana kategorier lågutbildadevuxna som inte nås av uppdragsutbildning. Något särskilt uttalande frånriksdagen i denna fråga anser utskottet inte vara påkallat, varför även motion1986/87:Ub817 yrkande 13 avstyrks av utskottet. Regeringen har i övrigt under anslagsrubriken' hemställtatt godkänner att en schablonisering av statsbidragsbeloppen tillgrundutbildning för vuxna och vuxenutbildning tillämpas tidigastfr.o.m. Utskottet tillstyrker att begärt godkännandelämnas. Vidare har regeringen berett tillfälle att ta del av vad somanförts om ökad lärarhandledning i vuxenutbildning. börlämna det anförda utan erinran. Enligt mofion 1986/87:Ub285 (fp) yrkande 4 bör i enförsöksverksamhet inom vuxenutbildning prövas nya vägar förintensifierad uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiskainsatser i syfte att stimulera till och möjliggöra studier förkorttidsutbildade. Försöksverksamheten bör också kunna oinfattauppdragsutbildning, finansierad med medel från förnyelsefonder, samt gemöjlighet att avgiftsbelägga vissa kurser i vuxenutbildning. Utskottetär för sin del inte berett att förorda en försöksverksamhet av skisseratslag utan föreslår att motion 1986/87:Ub285 yrkande 4 avslås av UbU 1986/87:22riksdagen. Grundutbildningen för vuxna skall bedrivas somdellidsstudier med högst 15 lektioner enligtvuxenutbildningsförordningen (1985:288) 2 kap. 2 § första stycket. I andrastycket samma paragraf föreskrivs att skolstyrelsen kan för viss studerandebesluta att studierna skall omfatta mer än 15lektioner under förutsättning att den studerande bedöms kunnaeffektivt tillgodogöra sig undervisning i sådan omfattning. I motion 1986/87:Ub255 (s) begärs åtgärder för att inombefintliga kostnadsramar få till stånd mera flexibla regler förgrundutbildningen för vuxna. Motionärerna anser att termen deltid skallinnebära . Också gränserna för när heltidsstudier fårbedrivas bör sättas friare. I motion 1986/87:Ub264 (vpk) yrkande 1 föreslås attelever vid grundutbildningen för vuxna skall ha rätt att studera upp till 28timmar . Utskottetvill med anledning av motionsyrkandena anföra följande. Bestämmelserna om deltidsstudier i grundutbildning förvuxna infördes genom riksdagsbeslut (prop. 1983/84:169, UbU1984/85:1, rskr. 1984/85:11). Beslutet fattades väsentligen på pedagogiskagrunder, nämligen att studieovana personer under ett inledningsskede har svårtatt på ett effektivt sätt bedriva heltidsstudier. Det ansågs även vara viktigtatt studierna inte skulle hindra dessa elever från att behålla kontakten medarbetslivet eller att på annat sätt öva sin förmåga att tala svenska ute isamhället. Grundutbildning för vuxna är en resurskrävandeutbildningsform om man relaterar den till annan vuxenutbildning. Budgetåret1985/86 utnyttjades för 20105 deltagare, vilketinnebär per person. I vuxenutbildning utnyttjades samma budgetår2633000 undervisningstimmar för 316000 kursdeltagare, eller perkursdeltagare. Det genomsnittliga deltagarantalet per undervisningsgruppi grundutbildningen för vuxna är för svenskarna 4-5 och för invandrarna 6-7.Inom den kommunala vuxenutbildningen skiftar den genomsnittliga gruppstorlekeni olika slag av kurser mellan 14 och 17,5. Per grupp av genomsnittsstorlekanvändes /86 i grundutbildningen för vuxna och ca130 timmar i den kommunala vuxenutbildningen. Vidare vill utskottet fästa uppmärksamheten på att detnumera finns ett tak för det totala antalet timmar för grundutbildning förvuxna i landet . En utökning av detta timantal kari mednuvarande resursramar endast ske på bekostnad av annan utbildning förvuxna. Redan nuvarande bestämmelser medger en flexibilitet.Utskottet har utgått ifrån att denna möjlighet utnyttjas där så befinnslämpligt. Utskottet förutsätter att SÖ följer denna fråga och återkommer medförslag till förändringar om så anses påkallat. Motbakgrund av vad utskottet anfört i ärendet bör enligt UtskoUetsmening avslå motionerna 1986/87:Ub255 och 1986/87:Ub264 UbU 1986/87:22yrkande 1. I två motioner framställs yrkanden som rör kommunalutbildning för vuxna på invandrarspråk. "Äldre" invandrargrupper, som finska invandrare,har ofta en kort och föråldrad grundutbildning och saknar studievana, anförs imotion 1986/ 87:Ub212 (s). En positiv utbildningsmiljö måste beredas genomvuxenutbildning på det egna språket. Motionärerna önskar att SÖ skall ges iuppdrag att skapa kurser på finska inom vuxenutbildningen (yrkande 1) samt attvikten av forskning och utvecklingsarbete uppmärksammas när det gäller vuxenutbildningpå invandrarnas eget språk (yrkande 2). Utskottet hänvisar fill gällande bestämmelser ivuxenutbildningsförordningen (1985:288) 3 kap. 2§, nämligen att grundskolekursinom vuxenutbildning får anordnas på invandrarspråk om lämpligaläromedel och lärare finns att tillgå. En kurs på invandrarspråk skall följasamma kursplan som motsvarande kurs med svenska som undervisningsspråk. Utbudetav kurser i en kommun bestäms lokalt av skolstyrelsen. Vidare har utskotteterfarit att försöksverksamhet med yrkesinriktade kurser på invandrarspråk kanbedrivas efter ansökan hos SÖ. Utskottet utgår från att SÖ ochlänsskolnämnderna följer utvecklingen beträffande kurser på invandrarspråk.Utskottet vill vidare erinra om att verksamhet riktad till finska invandrarebedrivs vid och i och attäven andra folkhögskolor anordnar kurser av olika slag för dennainvandrargrupp. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1986/87:Ub212. I motion 1986/87: Ub234 (s) begärs att SÖ ges i uppdragatt se över reglerna för grundutbildning för vuxna på invandrarspråk.Bestämmelserna är enligt motionen vaga och tolkas på skilda sätt i olikakommuner. Nuvarande regler i vuxenutbildningslagen (1984:1118, 3kap. 5 §) utvecklas närmare i läroplanens (Lvux 82) avsnitt Mål ochriktlinjer, som fastställts av regeringen. Däri sägs att icke svensktalandestuderande skall, om det är möjligt och om den studerande själv önskar det,till en början få undervisning på sitt eget språk (hemspråk). Grundläggandeläs- och skrivfärdigheter på hemspråket är ofta en förutsättning för att denstuderande skall kunna lära sig att läsa och skriva på svenska. Utskottet, som hänvisar till vad som sägs om undervisningpå hemspråk i Lvux 82, föreslår att avslår motion 1986/87:Ub234.