bet · GA01FiU10 · 1986-12-31 00:00:00 — En bristande tilltro tillregeringens förmåga att kunna nå uppställda inflationsmål har, tillsammans medden omständigheten att inflationsskyddet av skatteskalan upphävts, bidragittill att lönerörelserna blivit onödigt komplicerade. Enligt utskottets mening bör budgetpolitiken ges en sådaninriktning att den bidrar till att fördela tillväxten rättvist mellan olikasamhällsgrupper och mellan olika regioner. Tillväxten är koncentreradtill några få områden i landet. Detta bidrar till överhettning i dessa områdenmed löneglidning och inflation som följd. I avfolkningsbygderna hotas å andrasidan välfärden för allt fler människor, servicen raseras och sysselsättningenminskar. Genom kraftfulla regionalpolitiska satsningar i budgeten kan dennautveckling motverkas, vilket bidrar till att ge både storstäder och glesbygd enstörre välfärd. En förutsättning för ett modernt demokratiskt samhällesutveckling är att välståndet fördelas på ett rättvist sätt. Den politik somförts av regeringen har ökat klyftorna i samhället,Pensionärer, barnfamiljer och ungdomar har i särskilt hög grad kommit påundantag, I budgeten bör därför dessa grupper prioriteras. Budgetpolitiken bör också sättas in i ett störreekonomiskt sammanhang och utnyttjas som ett instrument för att uppnå ekologiskbalans. Liksom den ekonomiska politiken måste budgetpolitiken underordnas deekologiska kraven. Energiförbrukningen bör hållas tillbaka med en'ökadenergibeskattning. Miljöfarliga utsläpp och föroreningar skall motverkas genomett system med miljöavgifter. Huvudprincipen bör vara att förorenaren skallbära alla kostnader. Regeringen förordar ett budgetalternativ som för nästabudgetår väntas ge upphov till ett underskott på inte fullt 37 miljarderkronor. Enligt utskottets mening bör budgetunderskottet detta år begränsasytterligare. Med hänsyn till den nu alltmer dämpade tillväxten börbegränsningen dock inte göras alltför omfattande. Utskottet förordar ettbudgetalternativ som leder till ett underskott på . Budgetunderskottet bör därjämte begränsas genom ensanering av statsskulden. Utskottet föreslår att statliga företag ochaffärsdrivande verk säljs ut i en omfattning motsvarande ca 35 miljarderkronor under nästa budgetår och att dessa inkomster används för att begränsastatsskulden. I samma syfte bör delas upp varvid betydande delar avverket kan överföras i annan ägo. Målet för en sådan utförsäljning avVattenfall bör enligt utskottets mening vara att sälja ut aktiertill ett sammanlagt värde av ca . Vidare bör 1 miljardkronor av delpensions- fondensbehållning föras över till statsbudgeten som en engångsförstärkning. FiU1986/87:10 Denna fond väntas vid utgången av /87 uppgå till 2,9miljarder kronor, vilket är vida mer än vad som erfordras för att säkrautbetalningarna inom delpensionssystemet med den kompensationsnivå utskottetförordar. Den inriktning utskottet i övrigt vill ge budgetpolitikeninnebär att omläggningen av den kommunala skatteutjämningen i sin helhet börfinansieras inom den kommunala sektorn genom avveckling av kompensationen tillkommunerna för utebliven beskattningsrätt av företag samt genom en mindreneddragning av de specialdestinerade statsbidragen. De extra åtgärder som enligt utskottets mening börtillkonima de sämst ställda pensionärerna de med låg pension och de med behovav sjukhusvård innebär en omfördelning inom samma ekonomiska ram somregeringsförslaget utgår ifrån. Utskottets förslag till sanering avstatsskulden minskar utgifterna för statsskuldräntor. De besparingar som pådetta sätt blir möjliga bör användas för att finansiera insatserna förpensionärerna. Därmed blir det också möjligt att upphäva det tidigare beslutetom engångsskatt på livförsäkringsbolag m.m. För att nå de sämst ställda pensionärerna bör förbättringenav pensionerna helt läggas på folkpensionsförmånerna och på pensionstillskottenoch inte som regeringen föreslår på både folkpension och ATP. Mot bakgrundhärav förordar utskottet att folkpensionsavgiften höjs med 0,2 procentenheteroch att en motsvarande minskning görs på ATP-avgiften. En liknande justering bör göras av den särskildaarbetsgivaravgift på sorri används för att finansiera delpensionerna.Under 1987 beräknas delpensionerna kosta ca med nuvaranderegler. Detta motsvarar i arbetsgivaravgift. Resterande 0,3procentenheter av delpensionsavgiften ger upphov till en överfinansiering. Denbör i stället tas ut i form av en folkpensionsavgift och tillförasstatsbudgeten. Sammantaget skulle detta medföra att folkpensionsavgiften höjsmed medan ATP- och delpensionsavgiften sänks med 0,2 resp.0,. Insatserna för barnfamiljerna måste förstärkas. Utskottetanser i likhet med att en beskattad och ATP-grundande vårdnadsersättningbör införas, vilken i en första etapp (netto) belastar budgetåret med drygt 1miljard kronor. Lättnader i familjebeskattningen för barnhushåll med en ,inkomst belastar budgetalternativet med ca 300 milj. kr. Utskottet motsättersig minskningen av livmedelssubventionerna med 250 milj. kr. och avvisar ävenden tilltänkta BB-avgiften. Totalt innebär denna satsning på barnfamiljerna enökad budgetbelastning om nära . Utanförbudgeten bör en särskild energiutvecklingsfond inrättas. På utbildningsområdet avvisar utskottet regeringensförslag till besparingar vad gäller grund- och gymnasieskola. 1 det av utskottet förordade budgetalternativet harutrymme skapats för viktiga infrastrukturella satsningar. Dit hör enytterligare satsning på upprustning och förnyelse av vägnätet och en satsningpå de små högskolorna. Utskottetavvisar den senast genomförda höjningen av fastighetsskatten 102 ochföreslår besparingar på bostadsområdet med mer än detta belopp. Utskottets förslag på energiområdet och för att medekonomiska incitament begränsa utsläppen medför en förstärkning avstatsbudgeten med totalt . Utskottet föreslår följande utgiftsökningar jämfört medregeringens förslag till statsbudget /88. Kommunalskatteutjämning (helårseffekt) Folkpensioneringen Friåret i sjukvårdenKommunikationsområdet Isbrytning Regionalpolitiken Vårdnadsersättning (netto) (marginaleffekt, 180000fam.) 3415 500 540 500 50 380 120 109 Anm. Ränteeffekt på engångsskatt (1 500 milj. Utskottetanser å andra sidan att följande besparingar samt skatte- ochavgiftsförändringar är påkallade under budgetåret. borttagandeav beskattningsrätten av juridiska personer Energisektorn(inkl. skatter) Diverse(avbyråkratiseringm.m.) Anm.Ränteeffekt vissa försäljningar (1500 milj. FiU 1986/87:10 Skattereduktioneninkomstfamilj skatter Fastighetsskatten, netto SkogsvårdsavgiftMiljöstyrmedel, svavelavgift - 420 + 500 Sammanfattningsvisinnebär detta att utskottet tillstyrker den inriktning av budgetpolitiken somföreslås av i motion Fi228. Utskottets ställningstagande innebärsamtidigt att utskottet biträder motion Fi211 (c) i vilken begärs attbesparingar och rationaliseringar inom den offentliga sektorn inte skall fågöras på ett sådant sätt att de ytterligare förstärkerkoncentrationsutvecklingen i samhället. I motion Fi215 (m) föreslås dels långtgåendeinkomstskattesänkningar, dels nedskärningar av bl.a. u-hjälpen och mjölksubventionerna. I motion Fi216 (fp) framläggs ett familjepolitiskt programsom skall finansieras bl.a. med sänkt kommunalt grundavdrag och nedskärningarav livsmedelssubventionerna. I motion Fi217 av () föreslås bl.a.skattesänkning genom tudelningsprincipen. Dessa inslag gör att utskottet avvisar de allmännariktlinjer för budgetpolitiken som förordas i motionerna Fi215 (m), Fi216 (fp)och Fi217. I motion Fi226 (vpk) föreslås dels stora offentligautgiftsökningar, dels en kraftig höjning av del totala skattetrycket.Utgiftsökningarna är så omfattande att de trots skattehöjningarna skulle ledatill en kraftig ökning av budgetunderskottet. Utskottet avvisar bestämt ensådan ansvarslös inriktning av budgetpolitiken. dels utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1986/ 87:100 bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1986/87:Fi215 yrkande 2,1986/87:Fi216 yrkande 2, 1986/87:Fi217 yrkande 2 och 1986/87:Fi226 yrkande 2godkänner vad som förordats i motionerna 1986/87:Fi211 och 1986/87:Fi228yrkande 2 samt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.12) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjarmed "Budgetutvecklingen" och på s. 55 slutar med "kommunalaflygfält" bort utgå, dels den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjarmed "I likhet" och på s. 57 slutar med "väsentligt större "(t. o. m. tabell 8) bort utgå. dels dendel av utskottets yttrande som på s. 62 börjar med "FiU1986/87:10 kommunisterna" och på s. 64 slutar med "budgetåret1988/89" bort ha följande lydelse: I motion Fi226 (vpk) tar komrnunisternafasta på det överskott som väntas uppkomma i den konsoliderade offentligasektorns finansiella sparande. Utskottet delar motionärernas uppfattning attunderskottet i statsbudgeten har givits en för stor betydelse. Detta ärsärskilt allvarligt mot bakgrund av att underskottet hålls nere med hjälp avbegränsningar av den kommunala sektorns tillväxtmöjligheter. I stället borde beskattningenav bl.a. aktieomsättning och förmögenhet skärpas. Utskottet vill understrykaatt det är nödvändigt att en utjämning sker mellan samhällsklasserna vad gällerinkomster och levnadsförhållanden och att ett långsiktigt samhällsbyggeprioriteras på bekostnad av det växande överskott som samlas hos finansvärlden,storföretagen och de enskilda kapitalägarna. Regeringens strävan attytterligare minska budgetunderskottet på bekostnad av insatser som kan ge nyaarbetstillfällen och en större social rättvisa måste upphöra. I längden kommeren sådan politik att slå tillbaka i form av minskad ekonomisk tillväxt ochökade sociala och samhälleliga kostnader. Detta kommer i sin tur att hårtbelasta framtida budgetar. Enligt utskottets mening måste ett flerårsperspekfivbeaktas i budgetbehandlingen. Detta är viktigt eftersom vissa av de förslagtill budgetförstärkningar, som föreslås i motion Fi226 och som utskottet sersom angelägna, inte får full effekt under det kommande budgetåret. Dessaförslag beräknas ge betydande inkomster till staten först följande år när vissafördelningspolifiskt motiverade skatter har fått full genomslagskraft. Vidareborde de ekonomisk-politiska effekterna av budgeten beaktas och positivaeffekter av förslagen vägas in i bedömningen av budgeten. En budgets effekt påsamhällsekonomin kan nämligen inte värderas utifrån ett begränsat, kameraltbetraktelsesätt, eftersom ett skenbart underskott mycket väl kan ge tillresultat att den ekonomiska aktiviteten ökar med positiva följder för samhällsekonomin.Även detta motiverar ett flerårsperspekfiv på budgeten. 8 1986/87. Den beräknade helårseffekten av vänsterpartietkommunisternas samlade förslag sammanfattas i följande tabell. FiU 1986/87:10 - Fasta jobb i kommuner - Energiråd och bidrag Utöver vadsom anges i i tabellen vill utskottet förorda att följande statsfinansielltneutrala förslag genomförs: - De sämstställda pensionärernas situation bör förbättras genom en överföring av de medelsom frigjorts genom engångsskatten. - Satsningar påförnybar energi bör ske i samma måii som inkomster från en extra avgift påkärnkraftsel tillförs statskassan. - Med hjälp av enhöjd vattenkraftsavgift bör en förstärkning ske av insatserna inom detregionalpolitiska området. - En utbyggnad avbarnomsorgen bör finansieras genom en höjning av barnomsorgsavgiften. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att en storosäkerhet råder vad gäller det samlade budgetutfallet. Regeringen har ännu intelagt fram förslag rörande t.ex. forskningspolitiken, näringspolitiken,försvarspolitiken och jordbruksprisregleringen. Samtliga dessa anslag kommeratt kräva stora ekonomiska åtaganden. dels utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse: 12. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1986/ 87:100bilaga 1 mom. 2 och motionerna 1986/87:Fi211, 1986/87:Fi215 FiU 1986/87:10yrkande 2, 1986/87:Fi216 yrkande 2, 1986/87:Fi217 yrkande 2 och 1986/87:Fi228yrkande 2 godkänner vad som förordats i motion 1986/87: Fi226 yrkande 2 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Den kommunala ekonomin (mom. 13) , och (alla m)anser att . dels den del av utskottets yttrande som på s. 64 börjarmed "Den kommunala" och på s. 67 slutar med "berörda delar" bort- haföljande lydelse: ., . Kommunerna och landstingen väger tungt i den totalasamhällsekonomin. De kommunala utgifterna beräknas uppgå till närmare 275miljarder kronor, vilket motsvarar av BNP. Kommunsektorn svarar förtre fjärdedelar av den offentliga verksamheten (konsumtion och investeringar).Över en fjärdedel, , av kommunernas inkomster kommeri form av statsbidrag. De specialdestinerade statsbidragen uppgår till ca 50miljarder kronor, vilket motsvarar mer än den statliga inkomstbeskattningenför fysiska personer. ökade den kommunala konsumtionen, somsvarar för tre fjärdedelar av de kommunala utgifterna, räknat i fasta priser. skedde en uppbromsning av denna volymökning fill 1982. Därefter blev ökningstakten åter snabbare . I den preliminära nationålbudgeten beräknas volymökningenför 1986 bli och . Det finns en uppenbar risk attvolymökningen åter blir större än prognoserna. Skälet till den alltför snabba kommunala expansionen harbl.a. varit att kommunernas inkomster ökat kraftigt till följd av alltför storalöneökningar. räknar med att de kommunalainkomsterna ökar . Skatteintäkterna, som svarar för hälften avinkomsterna, beräknas öka med . Denna stora ökning sammanhänger medatt de av staten utbetalda kommunalskatterna beräknas på skatteunderlaget tvåår tidigare och att skatteunderlaget steg kraftigt . Genom de, storalöneökningarna 1986 kommer de kommunala inkomsterna att öka snabbt även under1988, vilket inger farhågor för den kommunala expansionen ävenfortsättningsvis. Likviditeten i kommunsektorn är mycket god, vilket driverpå den alltför > snabba utgiftsexpansionen. Det s.k.finansieringskapitalet, dvs. omsättningstillgångar minus kortfristiga skulder,uppgår nu till ca . Finansieringskapitalets andel av deexterna utgifterna är för primärkommunerna och.15 % för landstingskommunerna. Sammantaget finns således stora risker för en fortsattalltför snabb expansion av kommunsektorn i förhållande till detsamhällsekonomiska utrymmet: Kommuneroch landsting disponerar över utomordentligt stora resurser. Kommunernasmöjlighet att iiiom oförändrade ramar ge en bra service till FiU1986/87:10 medborgarna torde därför vara god. Med tanke på den tidigare såsnabba expansionstakten bör det finnas goda möjligheter till icke obetydligaeffekfiviseringar av verksamheten. I motion Fi215 (m) förespråkas nollfillväxt i denkommunala konsumfions-utvecklingen. Utskottet anser att ett primärt mål för denekonomiska politiken i kommunsektorn är att bringa ner volymökningen till O %.Att hejda kommunernas volymökning är angeläget inte minst för att det därigenomskapas utrymme för en ökning av reallönerna. Otillräckliga åtgärder under förraåret och har bidragit till en alltför snabb expansion i kommunerna,som i sin tur lett fill en alltför snabb ökning av den totala konsumtionen isvensk ekonomi. Genom en god förvaltning och omprioriteringar kan ökadkommunal service ges inom oförändrade totalramar realt sett. Om de kommunalamonopolen bryts upp kan konkurrensen öka, vilket förbättrar effektiviteten.Dessutom kan privafiseringar och entreprenader utnyttjas varigenomeffek-fivitetsvinster kan göras. Internationella erfarenheter visar också attandra länder med väsentligt mindre offentliga åtaganden kan uppnå én lika braeller bättre verksamhet inom väsentliga delar av utbildning, hälso- ochsjukvård, social service och omvårdnad. Förutsättningen för en sådan utvecklingav den kommunala verksamheten är dock att de hinder och de styrningar som istor utsträckning hämmar den kommunala verksamheten försvinner. Kommunerna styrs i hög grad av statliga regleringaroch bidragsbestämmelser. Detta är en medveten del av en socialdemokratiskpolitik, som går ut på att begränsa kommunernas självstyre. De försök medfrikommuner och den alltför begränsade avreglering som skett har endastmarginellt ökat kommunernas beslutsmöjligheter. Skall det bli möjligt att få engod verksamhet, måste den statliga styrningen av verksamheten minskamarkant. Endast därigenom är det möjligt att uppnå en verklig decentraliseringav besluten och därmed en anpassning till lokala förhållanden. Statsbidragen fill kommunerna bör i huvudsakavvecklas med undantag för ett väl fungerande skatteutjämningssystem. Utskottetanser att detta är nödvändigt dels för att öka det kommunala självstyret, delsför att , kunna sänka det totala skattetrycket. Det är orimligt att statengenom bl.a. extremt höga marginalskatter skall begränsa medborgarnas valfrihetoch köpkraft för att kommunerna skall kunna få statsbidrag på ungefär 70miljarder kronor. bör ett så stort antal specialdestineradestatsbidrag som möjligt ersättas av ett allmänt kommunalt bidrag. Detta skall ske som de detaljregleringar och bidragsbestämmelser som är förknippade med statsbidragen avvecklas. Utskottet anser att regeringen därför skyndsamt bör förelägga förslag där de specialdestinerade bidragen slås samman till ett allmänt bidrag som fördelas mellan kommunerna på ett likartat sätt som de specialdesfinerade bidragen. I enlighet med vad som sägs i motion Fi215 (m) anser utskottet att framtida neddragningar på statens stöd till kommunerna skall ske genom minskningar på detta allmänna bidrag. Den oförändrade kommunala utgiftsvolym som förordas imotion Fi215 FiU 1986/87:10 (m) innebär jämfört med en 2-procenfigvolymökning att kostnaderna för den kommunala verksamheten skall reduceras med4,1988. Utskottet anser att skatteutjämningsavgiften bör avskaffasfr.o.m. 1988 och att en viss förstärkning bör göras av den nuvarande kommunalaskatteutjämningen, i enlighet med vad som föreslås i mofion Fi215 (m), främst isyfte att stimulera till lägre kommunalskattesatser. Tillsammans beräknas dessaåtgärder tillföra kommunerna . Utöver regeringens åtstramning gentemot kommunernaförordar utskottet också, i överensstämmelse med förslagen i motion Fi215 (m),att de specialdestinerade statsbidragen minskas med för1988. Dessutom anser utskottet att kompensationen för bolagsskatten bör avskaffas,vilket skulle innebära ett ytterligare intäktsbortfall för primärkommunernamed . Därutöver minskas kommunernas skatteintäkter med 3miljarder kronor fill följd av att ett särskilt grundavdrag för barn införs ienlighet med vad som föreslås i motion Fi215 (m). Minskningarna görs fr.o.m.1988 i samband med att staten transfererar skatteintäkter till kommunerna.Totalt innebär således utskottets ställningstagande pä besparingssidan ettintäktsbortfall för kommunerna med utöver regeringensförslag. Den av utskottet förordade åtstramningen gentemotkommunerna uppgår således, utöver regeringens förslag, fill 3,1 miljarder kronorför 1988. För att hålla den kornmunala verksamheten på en realt sett oförändradnivå krävs, som ovan nämnts, neddragningar motsvarande 4,5 miljarder kronor.Utskottet förutsätter att kommunerna utnyttjar skillnaden på 1,4 miljarderkronor och de belopp som därutöver kan frigöras till sänkningar av kommunalskatten. Utrymmet är också tillräckligt för att finansieraeventuellt ökade kommunala kostnader till följd av införandet av förslaget imotion Fi215 (m) om vårdnadsersättning för barn mellan ett och . För attkunna stödja de kommuner som kan.hamna i en besvärlig ekonomisk situationförordar utskottet ett särskilt stöd i enlighet med vad som föreslås i motionFi215 (m). Minskade statsbidrag till kommunerna får enligt utskottetsmening inte leda fill kommunalskattehöjningar. Sådana skulle motverka strävanmot ett sänkt skattetryck samt ökat utrymme och valfrihet för de enskildamedborgarna. Utskottet förordar därför att ett lagstadgat kommunaltskattestopp införs i enlighet med vad som föreslås i motion Fi215 yrkande 8. Utskottet anser att en förutsättning för minskadestatsbidrag och kommunalt skattestopp är att det sker en omfattandeavreglering av statliga föreskrifter och bidragsbestämmelser. En minskning avde specialdesfinerade statsbidragen går väl att förena med attverksamhetsvolymen skall vara oförändrad. Den verksamhet som fårstatsbidrag förutsätts i princip förbli oförändrad fill omfattning ochkvalitet. Utskottet tillstyrker också motion Fi210 (m) om försäljningav kommunala tillgångar. Den analys av vikten av ytterligare åtstramning gentemotkommunerna som görs i motion Fi320 (fp) är i långa stycken densamma som i motion Fi215 9 (m). Denvalda metoden för den finansiella åtstramningen är dock en annan. I motionFi320 (fp) avvisas åtstramning genom minskade statsbidrag. föreslåsen avgift på kommunernas och landstingens skatteunderlag. metodinnebär enligt utskottets mening en onödig rundgång i form av allt högrestatsbidrag och allt högre beskattning av kommunerna. avbesparingarna i motion Fi320,(fp) är dessutom enligt utskottets mening otillräckligaför att bromsa den kommunala expansionen. Vad utskottet anfört om inriktningen av den kommunalaverksamheten innebär att utskottet avstyrker motionerna Fi228 (c), Fi226 (vpk)och Fi217 i här berörda delar, eftersom deförslag som redovisas i dessa motioner är otillräckliga för att hålla denkommunala utvecklingen inom de ramar som utskottet anser samhällsekonominkräver. dels utskottets hemställan under 13bort ha följande lydelse: 13. beträffande den kommunala ekonomin a) att riksdagenmed avslag på motionerna 1986/87:Fi217 yrkande 3, 1986/87:Fi226 yrkande 1 idenna del, 1986/87:Fi228 yrkande 1 i denna del och 1986/87:Fi320 yrkande 1 samtmed anledning av proposition 1986/87:100 bilaga 1 mom. 10 och med bifall fillmotion 1986/87:Fi215 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, b)att riksdagenmed bifall fill motion 1986/87:Fi210 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, c) att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:Fi215 yrkande 8 antar följande Lag ombegränsning i kommuns och landstingskommuns rätt att ta utskatt m.m. Härigenom föreskrivs följande: Vidfastställande av skattesats får kommun ellerlandstingskommun ej överskrida den skattesats som kommurien ellerlandstingskommunen har bestämt för . Om särskildaförhållanden i kommun eller landstingskommun påkallar det, får regeringen efteransökan bevilja undantag från vad som sägs under 1 §. Ansökan inges tilllänsstyrelse före det år ansökan avser. Högreskattesats än vad som är medgivet enligt 1 § får ejtillämpas vid debitering avkommunalskatt eller landstingsskatt enligt uppbördslagen(1953:272) eller vid utbetalning av sådan skatt för något av dessa år enligtlagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns eller annan menighetsutdebitering av skatt m.m., oni ej regeringen beviljat undantag enligt 2 §. Denna lag träder i kraft . Denkommunala ekonomin (mom. 13) FiU 1986/87:10 AnneWibble och (båda fp) anser att delsden del av utskottets yttrande på s. 64 som börjar med "Denkommunala" och slutar med "medlen tidigare" bort ha följandelydelse: Utskottet anser attden kommunala expansionen under en följd av år varit alltför hög i förhållandetill vad som är samhällsekonomiskt försvarbart. Utskottet konstaterar att trotsatt 1984 beslöt begränsa den kommunala sektorns expansion till ca 1 %per år har den faktiska ökningstakten varit dubbelt så stor, eller ännu större.Volymökningen har i och för sig avtagit från till ca 2 %1986, förutses i finansplanen en ökningstakt på , Någon prognosför 1988 finns inte trots att det är som kan påverkas, delsden del av utskottets yttrande som på s, 66 börjar med "Utskottetavstyrker" och på s, 67 slutar med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Imotion Fi210 begärs att uttalar sig för att kommunala tillgångar ochverksamheter bör privatiseras.