bet · GA01LU18 · 1986-12-31 00:00:00 — om äktenskapsbalk m. m, (prop. 1986/87:1) LU 1986/87:18 Ibetänkandet behandlas proposition 1986/87:1, vari föreslås att den nuvarandegiftermålsbalken ersätts av en ny balk, . Förslaget utgör densista etappen av en omfattande-översyn av lagstiftningen på äktenskapsrättensområde som har bedrivits sedan läng tid tillbaka och som harresulterat i nya regler om äktenskaps ingående och upplösning och om makarsunderhållsskyldighet. Dessa regler arbetas nu in i den nya balken ihuvudsakligen oförändrat skick, som nya regler föreslås om makarsegendom. Syftet med de nya reglerna är enligt propositionen framför allt attåstadkomma en bättre utjämning mellan en ekonomiskt starkare och en ekonomisktsvagare make när det gäller fördelningen av deras egendom vid äktenskapets upplösninggenom äktenskapsskillnad. Vidare föreslås vissa ändringar i somsyftar till att skapa ett starkare ekonomiskt skydd för en efterlevande makevid den andra makens död. Slutligen läggs fram förslag till en ny lag omsambors gemensamma hem, vilken innehåller regler om hur hemmet skall delas ifall då ett samboförhållande upphör. Ibetänkandet behandlar utskottet också dels tvä under /86 väcktafristående motioner, dels elva med anledning av propositionen väckta motioner,dels sju under /87 väckta fristående motioner. Företrädareför , , advokatsamfund.Småföretagens riksorganisation, LRF och försäkringsbranschen har införutskottet yttrat sig eller lämnat upplysningar i ärendet,' Vidare harskrivelser kommit in från föreningen och rätt samt frän enskilda, blandandra professorn och universitetslektorri , Utskottettillstyrker förslagen i propositionen med vissa smärre redaktionellajämkningarav . En viss ändring förordas också i lagen pm samborsgemensamma hem. 1 betänkandet gör utskottet vissa motivuttalanden delvis medanledning av tre motionsyrkanden (m, c resp. vpk). Utskottet förordar attriksdagen i två avseenden som sin mening ger regeringen fill känna vadutskottet anfört, det ena tillkännagivandet med bifall till en motion (s) ochdet andra med anledning av fyra motioner (två s, en m och en fp). Övrigamotionsyrkanden avstyrks av utskottet. Till betänkandet harfogats 11 reservationer, I två reservationer (m, c) yrkas att makes rätt attöverta bostad och bohag inte skall gälla om LU 1986/87: U egendomen är enskildresp, att makes arvsrätt inskränks till den avlidnes giftorättsgods, I enreservation (m, fp) yrkas avslag på förslaget till lagstiftning om samborsgemensamma hem. Ytterligare åtta reservationer har avgivits i olika frågor (trem, fp, c, tre m, en fp och en c). Vidare har tre särskilda yttranden fogatstill betänkandet (m, fp, c resp, m, c resp. m). Iproposition 1986/87:1 föreslår regeringen () - efterhörande av lagrådet - att antar i propositionen framlagda förslagfill 1. äktenskapsbalk, 2. lag om ändring i , 3. lag om sambors gemensamma hem.Lagförslagen har intagits i bilaga 1 till betänkandet. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisas till vad utskottet anför nedanpå s, 6-8, I Vid 1985/väckta fristående motioner Motion1985/86:L203 av Margö (vpk) vari yrkas att hos regeringenhemställer om lagförslag om makars egendom i enlighet med vad som anförs imotionen. MotionI985I86:L220 av () vari yrkas att beslutar uttala attlagstiftningen bör ges en sådan utformning inom familje-, skatte-ochsociallagstiftningen att den uppmuntrar till ingående av äktenskap, II Med anledning av propositionen väckta motioner Motion1986187:L101 av m, fl. (c) vari yrkas 1. att med ändring avdet i proposition 1986/87:1 framlagda förslaget till utformning av 11 kap. 8 §äktenskapsbalken beslutar att all enskild egendom skall vara undantagen frånövertaganderätt, 2. att med anledning avdet i proposition 1986/87:1 framlagda förslaget om möjlighet till jämkning aväktenskapsförord enligt 12 kap, 3 § uttalar att utgångspunktenskall vara att ingångna avtal skall respekteras och att jämkningsmöjligheternaskall tillämpas mycket restriktivt, 3. att - vid bifall tilldet i proposition 1986/87:1 framlagda förslaget om ändring av 3 kap.äktenskapsbalken innebärande att kyarlä-tenskapen skall tillfalla efterievandemake - beslutar a) att den avlidnes enskildaegendom skall tillfalla bi;östarvingarna. b)att bröstarvinge har rätt att begära skifte om den efterlevande maken /87:18 gifter om sig, 4, att beslutar att somsin mening ge regeringen,till känna vad som i motionen anförts om behovet avöversyn av sambobegreppet i syfte att fä - så långt möjligt - enhetligakriterier för begreppet sambo i olika lagar, 5, att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten avallsidig information om de nya äktenskaps-, arvs- och samboreglerna. Motion1986I87:L102 av () vari yrkas 1, attriksdagen antar 7 kap, 5 § och 11 kap, 8 § förslaget till äktenskaps balk med den ändring som förordas i motionen, 2, att beslutar att iäktenskapsbalken införa krav på bevittning av äktenskapsförord ochbodelningshandling samt avslår 23 kap, 4 § förslaget till lag om ändring iärvdabalken, 3, att antar 3 kap, 1 §förslaget till lag om ändring i med den ändring som förordas imotionen, 4, att antar förslagettill äktenskapsbalk i övrigt med de språkliga förändringar som förordas imotionen, 5, att avslår förslagettill lag om sambors gemensamma hem. Motion1986/87:LI03 av () vari yrkas 1, att beslutar attoffentliggörande skall ske av hindersprövning i enlighet med vad som anförs imotionen, 2, att beslutar attgenerell betänketid införs vid begäran om äktenskapsskillnad i enlighet med vadsom anförs i motionen, 3, att beslutar att iövrigt anta förslaget till äktenskapsbalk, 4, att beslutar att ipropositionen föreslagna ändringar av avseende sambor avslås ienlighet med vad som anförs i motionen, 5, att beslutar attavslå förslaget till lag om sambors gemen- . MotionI986I87:L104 av m, fl, (m) vari yrkas att avslårpropositionen såvitt avser förslag till lag om sambors gemensamma hem. Motion1986I87:L105 av () vari yrkas 1. att beslutar attnuvarande huvudregel vad gäller arvsrätten för make och bröstarvingar skallbibehållas, 2. att beslutar attefterlevandeskyddet för make, när bröstarvingarna utgörs av gemensamma barn,höjs frän fyra basbelopp till tolv basbelopp, 3. att hos regeringenbegär förslag med innebörden att invandrade makar vars inbördesrättsförhållande regleras enligt utländsk lag skall tillerkännas rätt att ienklare former än genom äktenskapsförord avtala att svensk lag skall tillämpaspä deras rättsförhållanden. Motion1986I87:L106 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om utformning och marknadsföringav standardavtal för sambor. Motion1986I87:L107 av () vari yrkas att , i LU1986/87:18 enlighet med vad i motionen anförts, beslutar att i intaen regel om bröstarvingars rätt att få ut sitt arv efter avliden förälder närden efterlevande ingår nytt äktenskap. Motion 1986/87:L108 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar att avslå propositionen i den del som utgör förslag till lag omsambors gemensamma hem, 2. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående ett förstärkt skydd för sambor med gemensamma barn, 3. att riksdagenbeslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsangående förslag till förbättring äv samboendes möjligheter att ingå frivilligaavtal om deras gemensamma hem. Motion 1986I87:L109 av m, fl, (m) vari yrkas 1, att riksdagenavslår proposition 1986/87:1 såvitt avser förändring av. nuvarande ordningbeträffande avtal mellan makar, 2, att riksdagenavslår proposition 1986/87:1 såvitt avser arvsrätt vid makes död, 3, att riksdagensom sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts angåendeförstärkt skydd för en efterlevande make. Motion 1986/87:L110 av m,fi. (m) vari yrkasatt avslår proposition 1986/87:1 avseende äktenskapsbalk m.m, utomsåvitt avser förslagen att make vid bodelning skall kunna behälla mer av sittgiftorättsgods än likadelningsprincipen skulle medföra samt att en efterlevandemake skall få överta boet orubbat. Motion 1986I87:L111 av () vari yrkasatt beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen har anförts angående det angelägna i att skyndsamt presentera ettförslag till en förändring av nuvarande regler vad gäller rättsverkningarna aväktenskap där makarna är medborgare i skilda länder. III Vid 1986/väckta fristående motioner Motion 1986/87:L40l av () vari yrkas 1, att riksdagenavslår 12 kap, 3 § förslaget till äktenskapsbalk, 2, att riksdageninskränker 10 kap. 4 § förslaget till äktenskapsbalk till att avse bodelningmed anledning av skilsmässa, 3, att riksdagenavslår 3 kap. 1 § andra stycket sista meningen förslaget till lag om ändring iärvdabalken. Motion 1986I87:L402 av och (båda c) vari yrkas att beslutaratt som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om dels en kartläggning av de ekonomiska konsekvensernaav äktenskap främst jämfört med övrigt samboende, dels förslag till åtgärderför att äktenskapet ej skall missgynnas. Motion 1986/87:L404 avSylvia och (båda s) LU 1986/87:1} vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs omöversyn av reglerna i 15 kap. samt i 18.. och 19 §§ lagen (1927:77)om försäkringsavtal. MotionI986I87:L405 av () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i äi-vdabalken i fräga om sättet att delgearvingarna i ett dödsbo innehållet i ett testamente som i motionen antytts. Motion1986/87:L407 av och i Hel singborg (båda s) vari yrkas att hos regeringen begär en omgåen de översyn av 1912 ärs lag om internationella rättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar. Mo/Zo/?/956/S7,L4ö9av () vari yrkas I.att beslutar att hos regeringen begära en utredning av deförhållanden inom familje-, skatte- och sociallagstiftningen som leder till attäktenskapet missgynnas i förhållande till eller likställs.med samboende utanäktenskap, 2;att beslutar uttala att lagstiftningen bör ges en sådan utformninginom familje-, skatte- och sociallagstiftningen att den uppmuntrar tillingående av äktenskap. Motion1986187:L412 av och (båda s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom avskaffande av lagen (1912:69) om vissa internatio-nella rättsförhållandenrörande äktenskaps rättsverkningar. Nuvaranderegler om äktenskap och dess rättsverkningar finns i giftei;-målsbalken. Deninfördes och ersatte en äldre balk i ämnet (äldre ).Giftermålsbalken har varit föremål för en fortlöpandereformering och modernisering. uppdrogs åt familjelagssakkunniga att seöver den familjerättsliga lagstiftningen. På grundval av ett av de sakkunnigaavgivet delbetänkande, (SOU 1972:41) Familj och äktenskap, genomfördes år 1973en partiell reform ay i första hand äktenskapsrätten (prop. 1973:32, LU1973:20). Reformen berörde främst reglerna om ingående och upplösning aväktenskap. De nya bestämmelserna innebar bl. a. att skilsmässosituationenavdramatiserades. Vidare genomfördes vissa smärre ändringar i underhållsreglerna. Pågrundval av ett av familjelagssakkunniga avgivet delbetänkande, (SOU 1977:37)Underhäll fill barn och frånskilda, genomfördes bl.a. ändringar ireglerna om makars underhållsskyldighet (prop. 1978/79:12, LU 1978/79:9). ' lade desakkunniga fram sitt huvudbetänkande, (SOU 1981:85) Äktenskapsbalk. Ibetänkandet behandlades förmögenhetsord- LU 1986/87:18 ningen i äktenskap ochfördelningen av makarnas egendom när äktenskapet upplöses. De sakkunnigaföreslog att nya regler i dessa avseenden ' skulle tas in i en ny lag,äktenskapsbalk, till vilken bestående regler om ingående och upplösning aväktenskap och om makars underhållsskyldighet skulle föras över utan nämnvärdasakliga ändringar, I betänkandet föreslogs också ändringar i ärvdabalkensyftande till att förstärka efterlevande makes ställning när äktenskapetupplöses genom den andra makens död. De sakkunniga föreslog vidare att reglerom fördelning av bohag och bostad för ogifta samboende då samboendeförhållandetupplöses skulle tas in i ett särskilt kapitel i den föreslagnaäktenskapsbalken. Betänkandet har efter remissbehandling lagts till grund förförslagen i propositionen. Familjelagssakkunnigasutredningsuppdrag avser också de internationellt privaträttsliga reglerna omäktenskaps rättsverkningar m, m. Ett slutbetänkande från familjelagssakkunnigamed förslag till lagstiftning på detta område väntas , Ipropositionen föresläs en ny äktenskapsbalk (ÄktB), som skall ersätta dennuvarande (GB), Gällande regler i GB om äktenskaps ingåendeoch upplösning och om makars underhållsskyldighet arbetas in i den nya balken ihuvudsakligen oförändrat skick, som nya regler föreslås i fräga ommakars egendom. Vidare föreslås vissa ändringar i (ÄB) och läggsfram förslag till en ny lag om sambors gemensamma hem. Ändringarnai åktenskapslagstiftningen innebär flera nyheter i fråga om bodelning mellanmakar. Möjligheterna att frångå huvudregeln om likadelning vid bodelning medanledning av äktenskapsskillnad vidgas genom att den allmänna jämkningsregelsom finns ges ett något utökat tillämpningsområde framför alltnär det gäller kortvariga äktenskap. Vidare förenklas de s, k,vederlagsreglerna, vilka vid bodelningen ger en make kompensation i vissa falldå den andra maken har minskat sitt giftorättsgods. En nyhet är att enskildegendom skall kunna dras in i bodelningen, om makarna är överens om det.Egendomen skall i så fall behandlas som giftorättsgods. Förslaget innehållerocksä en regel om jämkning av äktenskapsförord. Bodelningmed anledning av äktenskapsskillnad skäll i fortsättningen kunna förrättas intebara som när äktenskapet här upplösts utan även när ansökan hargjorts om äktenskapsskillnad. Vidare ersätts det nuvarande institutetboskillnad av en möjlighet att förrätta bodelning under pågående äktenskapefter anmälan till domstol. Till skillnad från vad som gäller för närvarandeskall en sådan bodelning dock inte medföra att makarnas egendom blir enskild. Kravetpå äktenskapsförord avskaffas när det gäller gåvor mellan makar. Sådana gåvorskall i fortsättningen bli gällande mellan makarna enligt allmänna regler ellergenom att gåvan registreras hos domstol. För att gåvan skall bli gällande motgivarens borgenärer krävs dock allfid registre- Äktenskapsförordskall i fortsättningen användas endast vid avtal om LU 1986/87:18egendomsordningen i äktenskapet. Möjligheternaför en make att i samband med äktenskapets upplösning få överta den andramakens bostad utvidgas till att omfatta alla former av bostäder och skall gällaoavsett om bostaden är giftorättsgods eller enskild egendom på grund aväktenskapsförord. Nuvarande behovs- och skälighetsprövning skall alltjämtgälla. En nyhet är att en make på motsvarande sätt skall ha möjlighet att efteren behovs- och skälighetsprövning få överta bohag som tillhör den andra makenoch som har begagnats gemensamt i hemmet. Vidbodelning med anledning av en makes död skall en särskild jämkningsregel gällatill förmån för den efterlevande maken. Enligt denna regel får denna make rättatt bestämma att vardera sidan som sin andel vid bodelningen skall behålla sinegendom. Ändringarnai innebär att en make vid den ändra niakens död skall ta arv efterdenne framför makarnas gemensamma bröstarvingar. behålls menges den konstruktionen att bröstarvingarna får rätt tillefterarv när denefterlevande maken i sin tur dör. Den efterlevande maken förvärvar egendomenefter den först avlidna maken med fri förfoganderätt om det finnsefterarvingar. Enannan nyhet är att den nuvarande s. k. basbeloppsregeln vid bodelning i 13kap, 12 § andra stycket GB förs över till ÄB där den-ges karaktären av engarantiregel. utvidgas tillämpningsområdet för basbeloppsregeln genomatt den blir tillämplig också när det finns barn till den avlidne som är under16 år och inte är barn även till den efterlevande maken. Omdet vid den efterievande makens död finns arvingar enbart efter den förstavlidna maken, skall dessa ärva hela boet i stället för som för närvarandeendast halva boet. Dennya lagen om sambors gemensam/na hem innebär att när ett samboförhållandeupplöses samborna fär en giftorättsliknande rätt till delning av sådan egendomi det gemensamma hemmet som har anskaffats för gemensamt begagnande.Huvudregeln är alltså att denna egendom delas lika mellan dem. Denna huvudregelkan dock - på samma sätt som för makar - frångås om en likadelning skulleframstå som oskälig. För sådana sambor som önskar hålla isär sina ekonomiskaförhållanden öppnas en möjlighet att avtala om att lagens delningsregler inteskall gälla i deras samboförhållande. Sambofår vidare rätt ätt överta inte bara den andra sambons bostad ittan ocksädennes bohag. Denna rättighet får i huvudsak samma utformning som för makar. Ifall då ett samboförhållande upphör genom den ena sambons död skall denefterlevande sambon alltid hä rätt att erhålla sä mycket av den egendom i detgemensamma hemmet som har anskaffats för gemensamt begagnande - så långtegendomen räcker - att dess värde motsvarar t vägånger basbeloppet enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring. Propositioneninnehåller inte några förslag till ikraftträdande- öch övergångsbestämmelser.Regeringen har i en lagrädsremiss, beslutad dén 4 , delsförordat att den nya lagsfiftningen skall träda i kraft LU 1986/87:18 , delsavgivit förslag till övergångsbestämmelser och . Lagrådet har avgivit yttrande över förslagen den 28 januari 1987.Övergångsbestämmelserna innebär i princip att de nya reglerna blir tillämpligafullt ut vid ikraftträdandet även beträffande äldre äktenskap och äldresamboförhållanderi. Undantag görs dock för de fall där talan omäktenskapsskillnad väckts eller där den ena maken dött före - Inteheller beträffande de äktenskap som ingicks 1921, och i fråga om vilkaden äldre regler gäller, blir de nya reglerna tillämpliga.Förslaget till följdlagstiftning innebär i huvudsak en nödvändig tekniskanpassning till . ändringar föreslås dockdels i jagen (1927:77) om försäkringsavtal, dels i De ändringarsom den nya lagstiftningen föranleder i lagen (1941:416) om skatt på arvoch gåva kommer att föreläggas i en särskild proposition undervåren 1987. Sominledningsvis redovisats har äktenskapsrätten varit föremål förett omfattande reformarbete. Ett första steg togs då omingående och upplösning av äktenskap ändrades i väsentlig mån, I samband med enreform är 1978 om föräldrars underhållsskyldighet gentemot sina barn ändrades också bestämmelserna iGB om makars underhållsskyldighet sinsemellan. Deändringar som sålunda genomförts av äktenskapsrätten har inte i någon meraväsentlig mån berört reglerna om makars egendom. Genom den nu framlagdapropositionen föreslås att ocksä dessa bestämmelser ändras i betydandeomfattning. De nya reglerna om förmögenhetsordningen i äktenskapet ochfördelningen av makars egendom vid äktenskapsskillnad föreslås bli intagnaj enny lag, kallad äktenskapsbalk. Till den nya lagen överförs de bestämmelser i omfattats av de tidigare reformerna utan några större sakliga ändringar.Propositionen innehåller vidare, som tidigare berörts, förslag till äpdrjngari ÄB som syftar till att stärka en makes ställning vid den andra makensfrånfälle. Slutligen framläggs i propositionen förslag till en särskild lag omsambors gemensamma hem, Imotion 1986/87:L110 (m) yrkas avslag på propositionen utom i vad avser deföreslagna nya reglerna om frängående av likadelningsprincipen vid bodelningoch om makes arvsrätt. Motionärerna framhåller att familjerätten utgör enviktig och central del av vårt rättssystem. Varje medborgare får någon gångunder sitt liv kontakt med den familjerättsliga lagstiftningen. Genomgripandeförändringar på familjerättens område kan enligt motionärerna lätt skapaproblem för medborgarna på grund av svårigheter för dem att i det enskildafallet överblicka konsekvenserna av ändringarna. Motionärerna anser attrestriktivitet måste iakttas när det gäller ändringar av familjerättens regler.För lagstiftningsarbetet bör som huvudprinciper gälla att ändringar färgenomföras endast om tungt vägande skäl talar för det och i syfte att bringaregelsystemet i samklang med det allmänna rättsmedvetandet. Enligt motionärernaär det blott de föreslagna reglerna om frångående avlikadelningsprincipen vid bodelning med anledning av LU 1986/87:18äktenskapsskillnad och om makes arvsrätt som kan stå i överensstämmelse med deangivna huvudprinciperna. Vissa andra ändringar av det nuvarande regelsystemetliksom förslaget om en lag för sambor anser motionärerna däremot inte godtagbara.Motionärerna krifiserar också att förslag fill övergångsbestämmelser inteframlagts i samband med proposi-. Utskottetvill för sin del erinra om att GB kom till efter ett långvarigt översynsarbetesom i likhet med familjelagssakkunnigas arbete bedrivits , etappvis, GB träddei kraft , GB kom alltså till ochregelsystemet i den är ett uttryck för de värderingar som då , rådde. SedanGB:s tillkomst har samhället förändrats i väsentlig mån, vilket medfört enändrad syn på äktenskapet och påverkat makarnas inbördes relationer. Oavsettvilken inställning man har till den utveckling som skett mäste det konstaterasatt det numera är betydligt vanligare än förr att ett äktenskap blir upplöstgenom äktenskapsskillnad efter längre eller . Till bilden hör ocksåatt rollfördelningen mellan makarna ändrats. Vid GB:s fillkomst var hustrun iallmänhet beroende av mannen för sin försöijning. Under de senaste årtiondenahar emellertid kvinnorna i ökande utsträckning börjat-förvärvsarbeta utanförhemmet. Även om kvinnorna som grupp betraktade ännu inte nått upp till samrriagenomsnittsinkomst som männen innebär dock kvinnornas inträde påarbetsmarknaden ett betydelsefullt steg mot én ökad faktisk jämställdhet mellanmakar i både personligt och ekonomiskt hänseende. Rollfördelningen mellan makarnai ett äktenskap har vidare påverkats av de allmänna strävandena mot en ökadjämställdhet mellan män och kvinnor! Ävenom GB redan ursprungligen byggde på principen att makar är två självständiga individer i rättsMgt och ekonomiskt hänseende har samhälls utvecklingen fört med sig att kommit att te sig ofidsenliga. De reformer som genomfördes innebar en välbehövlig modernisering av viktiga delar av äktenskapslagstiftningen. Enligt utskot tets mening är det angeläget att de regler i GB som inte berörts av de tidigare reformerna, dvs. bestämmelserna om makars egendom, nu blir moderniserade och bringas i samklang med regelsystemet i övrigt på äkten skapsrättens område. Det finns alltså starka skäl för den förordade refor men. Utan att ta ställning i sak till de olika ändringar av reglerna som föreslås i propositionen vill utskottet ocksä framhålla att den föreslagna reformen i sina huvuddrag får anses innebära en anpassning av äkten skapsrätten till vad som den allmänna rättsuppfattningen. Enligt utskottets mening ligger således propositionen i linje med de huvudprin ciper som motionärerna själva ställt upp. Ianslutning till det anförda anser sig utskottet böra understryka vad som anförsi motionen, nämligen att den nu föreslagna lagstiftningen får stor betydelseför nästan alla människor i värt samhälle. Vid en reform med en sådan räckviddär det mer angeläget än eljest att man försöker motverka att problem uppkommerför enskilda människor på grund av svårigheter för dem att överblickalagstiftningens konsekvenser. Stora krav måste ställas pä en bred och fylliginformation till allmänheten om de nya regler- nas närmare innebörd.Utskottet kommer därför i ett särskilt avsnitt av LU 1986/87:18 betänkandetatt behandla informationsfrågan. Medanledning av vad motionärerna anfört beträffande övergångsbestämmelser ochföljdlagstiftning till vill utskottet påpeka att detsjälvfallet hade varit värdefullt om en proposition med förslag till sädanlagstiftning kunde ha behandlats av i samband med förslaget tilläktenskapsbalk.