bet · GA01KrU2 · 1986-12-31 00:00:00 — Ett av målenför den statliga kulturpolitiken är att garantera att äldre tiders kultur tastill vara och levandegörs. Utskottet anser därför att de problem som rörbevarande av i första hand segelfartyg måste tas upp till konkret prövning. Detär angeläget att ansvariga myndigheter, i första hand sjöhirtoriska museet ochkulturrådet, ges i uppdrag att överväga och lägga förslag om vilka åtgärdersom behöver vidtas. Vad utskottet med anledning av motionerna Kr253 och Kr286har anfört bör som sin mening ge regeringen till känna. Hemställan KrU 1986/87:2 1. beträffandeTeknikens Hus i att avslår motion 1985/86:Kr221, 2. beträffandebiblioieksmuseum i attriksdagen avslår motion 1985/86:A417 yrkande 14, 3. beträffandeVinga fyrplats attriksdagen avslår motion 1985/86:Kr325, 4. beträffandekulturhistoriska segelfartyg attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:Kr253 och 1985/86:Kr286 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), SylviaPettersson (s), (), (), (), (vpk) och (). Förslagfrån angående de centrala KrU 1986/87:2 museernas uppgifter och ansvar för landets Bii. I rapporten (1986:3) Museiförslag lägger framöverväganden och förslag för det fortsatta arbetet inom museiområdet. Utgångsläget- Museisverige - beskrivs i rapporten på följande sätt. Av nu existerande ca 250 museer kan 150 räknas som större,dvs. de har personal som uppgår till två eller flera årsverken. De statliga museerna är ett 40-tal, varav 17 är s. k.centralmuseer. I 22 av landets 24 län finns traditionella länsmuseer, i många avlandets kommuner finns kommunala museer. De totala driftkostnaderna för verksamheten vid samtligamuseer i kan uppskattas till minst 700 milj. kr., varav statensvarade för minst 330 milj. kr., kommunerna för ca 210 milj. kr. och landstingenför ca 52 milj. kr. Staten bär ensam det ekonomiska ansvaret för de statligamuseerna och sfiftelsen . Beträffande Tekniska museumuppgår statsbidraget till medan utgörs av bidrag frånnäringslivet. Det statliga stödet till de regionala museerna ärkonstruerat så att staten genom bidrag till en del av museernaspersonalkostnader är medfinansiär till verksamheten. /85 var statens utgifter (exkl.arbetsmarknadsverkets utgifter) för de centrala museerna 220 milj. kr., för deregionala museerna 31 milj. kr. och för övriga statsunderstödda museer 17 milj.kr. Jämfört med /76 innebär detta en tillväxt för de centralamuseerna tillsammans i fast penningvärde, för de regionala med 158 %och för övriga statsunderstödda museer . utgifterför de centrala och regionala museerna var /84 ca 45 milj. kr. resp. ca24 milj. kr. Förutom dessa statliga resurser till driftkostnader bidrar statenmed investeringsmedel till byggnationer och i vissa fall utrustning. I rapporten anför bl. a. att museernastraditionella uppgifter att samla, bevara, vårda och visa även fortsättningsviskommer att vara kärnan i deras verksamhet, men ställer samhälletssnabba förändringar nya och högre krav på museerna. De centrala museernasansvar för landets museiväsende utgår från deras samlingar och expertkunnande.Centralmuseernas uppgifter är att förvalta och visa vårt nationella kulturarvliksom kulturarv från andra länder, att genom service, rådgivning, vandringsutställningar,depositioner m. m. vara gemensamma resurser för landets museer samt att varalokalmuseer i sin region. pekar på några sätt att främja en ökadsamverkan inom museiväsendet genom att klargöra inom vilka verksamhetsområdendet finns behov av samverkan. Vidare anser att ansvars- ocharbetsfördelningen mellan museerna måste göras tydligare. De centrala museernaär mycket olika sinsemellan och därför skall samma ansvar inte knytas tillalla. Centrala museer, som föreslås få ett vidare ansvar, benämns basmuseer,medan övriga centrala museer kallas statliga specialmuseer. bör decentrala museerna i ökad utsträckning uppmärksamma uppgifterna att ge service ochråd till övriga museer i landet. För att kunna främja en ökad samverkankrävs också att man finner de effektivaste samverkansformerna. När det gäller museerna som informations- ochkunskapskälla understry- Bil. ker att utnyttjande avinformationsteknologins möjligheter är ett viktigt instrument för attförverkliga det öppna museets idé. För att uppnå en utveckling på det informationsteknologiskaområdet krävs enligt dels samarbete mellan museerna, dels kompetensstöd,utbildning och ekonomiska resurser för utvecklingsarbete och anskaffning avutrustning. Vidare behövs ett samarbete mellan basmuseerna och övriga museer i landetför att öka åtkomligheten och utnyttjandet av museernas informations- ochkunskapmaterial som helhet. När det gäller utnyttjande av den nya teknologin i denutåtriktade verksamheten föreslår att projektbidrag skall kunnautgå till museerna för att pröva modern teknologi i utställningar ochundervisning. tar vidare upp en rad frågor rörande museernasverksamhet, bl. a. samlingsområden, registrering och dokumentation, vård ochkonservering, forskning, säkerhet, utställningar och depositioner samtundervisning och folkbildning. föreslår att fyra utredningsprojekt skallstarta inom områden som är viktiga för museernas framtida verksamhet. Följande områden skall behandlas i projekten: nyaperspektiv på den svenska historien, ekologisk kunskapsspridning, ochtredje världen samt invandrarnas kulturer. framhåller att intresset för arbetets historiaoch arbetets betydelse har ökat markant . Allt fler finner detangeläget att vårda den fysiska miljön - arbetsplatser, industrimiljöer,landsbygdens kulturlandskap - och minnen och traditioner från arbetslivets alladelar och att sätta in arbetet i skilda sociala och samhälleliga sammanhang. Synen på arbetet, de faktiska arbetsvillkoren, arbetetsresultat och arbetets förändring har en betydelse som knappast speglas i dagenssvenska museer. En utveckling behövs på den punkten, anser . Allakulturhistoriska och tekniska museer har ett ansvar för att det görs. Samtidigtfinns nu en speciell satsning genom Arbetets museum i . och planerna för det museet står några av de största folkrörelserna,LO, TCO, KF och ABF. Bildandet av museum är ett uttryck för derasvilja att manifestera sin historia och arbetets historiska och sociala roll. Rådet föreslår en ökning på drygt 8 milj. kr. budgetåret1987/88 till museiområdet varav 2,3 milj. kr. avser medel för temporärainsatser .