bet · GA01BoU3 · 1986-12-31 00:00:00 — 11. beträffande ettbredare utnyttjande av skogen att avslår motion 1985/86:Jo301, 12. beträffandevattenkraftsprojekt som ingår i vatlenkraftsplanen att med anledningav motionerna 1985/86:89 yrkande 4 och. 1985/86:91 som sin mening gerregeringen till känna väd utskottet anfört, 13. beträffandetotalförsvarels intressen attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 2 kap. 9 § med den lydelsesom framgår av bilaga 1 till detta betänkande och avslår motion 1985/86:93yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 14. beträffande-företrädesrättför försvarsintresset attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 2 kap. 10 § med den lydelsesom framgår av bilaga 1 till detta betänkande och avslår motionerna 1985/86:89yrkande 3 och 1985/86:93 yrkande 2 det sistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, 15. beträffandeanläggningar som behövs för totalförsvaret attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 3 kap. 1 § andra stycketförsta meningen med den lydelse som framgår av bilaga 1 till detta betänkandeoch avslår motion 1985/86:93 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 16. beträffandemineralbrytning i fjällområdena m.m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 3 kap. 1 § andra stycketandra meningen med den lydelse som framgår av bilaga 1 till detta betänkandeoch avslår motionerna 1985/86:89 yrkande 5 och 1985/86:93 yrkande 3 detsistnämnda yrkandet såvitt nu är i fråga, 17. beträffandede primära rekreationsområdena attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 3 kap. 2 § med 50 denlydelse som framgår av bilaga 1 till detta betänkande och avslår BoU1986/87:3 mofion 1985/86:85 yrkande 5, 18. beträffanderiktlinjer för att avslår motion 1984/85:2146, 19. beträffandevindkraftsanläggningar på att avslår motion 1985/86:Bo515, 20. beträffandeavvägningen mellan fritidsbebyggelsens och det rörliga friluftslivets intressen attriksdagen avslår motion 1985/86:85 yrkande 8 såvitt nu är i fråga, 21. beträffandeökade möjligheter tiU fritidsbebyggelse attriksdagen avslår motion 1985/86:Bo402 yrkande 8 såvitt nu är i fråga, 22. beträffandefritidsbebyggelse på m. m. attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar 3 kap. 4 § med den lydelsesom framgår av bilaga 1 till detta betänkande och avslår motion 1985/86:92yrkande 3, 23. beträffandefrUidsbebyggelse i fjällområdena attriksdagen avslår motion 1985/86:Bo402 yrkande 8 såvitt nu år i fråga, 24. beträffandeskogsbruk i de obrutna fjällområdena att avslår motion 1985/86:93yrkande 4, 25. beträffandevattenkraftens roll i energibalansen att avslår motion 1985/86:Bo305yrkande 2, 26. beträffandeöverledning av vatten att avslår motion 1985/86:82, 27. beträffandeutformningen av skyddet avseende huvudälvarna att avslår motion1985/86:88 yrkande 2 såvitt nu är i fråga, 28. beträffandeförstudier avseende huvudälvarna m. m. attriksdagen avslår motion 1985/86:Bo519 såvitt nu är i fråga, 29. beträffande förstudier av i den fysiskariksplaneringen skyddade älvsträckor såvitt inte avser huvudälvarna attriksdagen avslår motion 1985/86:Bo519 såvitt nu är i fråga, 30. beträffandede fyra huvudälvarna m. m. attriksdagen avslår motionerna 1985/86:Bo501, 1985/86:Bo513 och 1985/86:Jo776yrkande 13 och antar 3 kap. 6 § såvitt nu är i fråga, attriksdagen med anledning av motionerna 1985/86:85 yrkande 6, 1985/86:89 yrkande6,1985/86:93 yrkande 5 samt 1985/86:Bo509 de tre förstnämnda yrkandena såvittnu är i fråga antar 3 kap. 6 § såvitt nu är i fråga med den lydelse som ibilaga 1 till detta betänkande betecknats som utskottets förslag, attriksdagen med anle*dning av motionerna 1985/86:85 yrkande 6, 1985/86:86,yrkande2, 1985/86:89 yrkande 6, 1985/86:90 och 1985/ 86:93 yrkande 5 det förstnämndaoch de tre sistnämnda yrkandena såvitt nu är i fråga antar 3 kap: 6 § såvitt nuär i fråga med den lydelse som i bilaga 1 till detta betänkande betecknats somutskottels förslag. 33. beträffande Haverö strömmar m. m. BoU 1986/87:3 att med anledning av motionerna 1985/86:85 yrkande 6 och 1985/86:89yrkande 6 båda yrkandena såvitt nu är i fråga antar 3 kap. 6 § såvitt nu är ifråga med den lydelse som i bilaga 1 till detta betänkande betecknats somutskottets förslag, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:85 yrkande 6, 1985/86:89 yrkande 6 och1985/86:93 yrkande 5 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga, attriksdagen avslår mofionerna 1985/86:85 yrkande 6, 1985/86:89 yrkande 6 och1985/86:93 yrkande 5 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga, 36. beträffandeytterligare överväganden m. m. om Ammerån attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:85 yrkande 6, 1985/86:86 yrkande1,1985/86:89 yrkande 6,1985/86:90 och 1985/86:93 yrkande 5 det förstnämnda ochde tre sistnämnda såvitt nu är i fråga, 38. beträffandeEmån m.fl. projekt attriksdagen avslår motionerna 1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93 yrkande 5 bådayrkandena såvitt nu är i fråga, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:87,1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93yrkande 5 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga, attriksdagen avslår motionerna 1985/86:87, 1985/86:89 yrkande 6 och 1985/86:93yrkande 5 samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga, 41. beträffande uppströms Hummelforsenm.fl. attriksdagen avslår motion 1985/86:93 yrkande 5 såvitt nu är i fråga, 42. beträffandeövergångsbestämmelse UU NRL attriksdagen antar bestämmelsen med den lydelse som i bilaga 1 till dettabetänkande betecknats som utskottets förslag, 43. beträffandeskydd för vattenområden och älvsträckor i övrigt att med bifall tillregeringens förslag antar 3 kap. 6 § med den lydelse som i bilaga 1 till dettabetänkande betecknats som utskottets förslag, 44. beträffandeprövning enligt 136 a § byggnadslagen att avslår motion 1985/86:88yrkande 3, 45. beträffandeprövningsskyldighet avseende träfiberråvara attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:548, 1984/85:2677,- 1985/ 86:580 yrkande 2och 1985/86:Bo507, 46. beträffandedet kommunala inflytandet attriksdagen med anledning av regeringens förslag och motionerna 1985/86:83, 1985/86:84 yrkande 2, 1985/86:85 yrkande 7, 1985/86:93 yrkande 6 detta yrkande såvitt nu är i fråga, 1985/86:Bo511 samt 52 1985/86:Bo512yrkande 2 detta yrkande såvitt nu är i fråga antar 4 kap. BoU 1986/87:3 3 §med den lydelse som i bilaga 1 till detta betänkande betecknats som utskottetsförslag och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omytterligare överväganden, 47. beträffandeundantag från krav på tillstånd attriksdagen antar 4 kap. 4 § enligt regeringens förslag och avslår motion1985/86:93 yrkande 6 såvitt nu är i fråga, 48. beträffande tillståndsprövning avseendekärnbränslecykelns oli ka led attriksdagen avslår motionerna 1984/85:785, 1984/85:2878 yrkande 13, 1985/86:84yrkande 1 och 1985/86:Bo512 yrkande 2 de två sistnämnda yrkandena såvitt nu äri fråga, 49. beträffande prövning avseende provborrningför kärnavfallsför m. m. attriksdagen avslår mofion 1985/86:84 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 50. beträffandelagförslaget i vad det inte behandlats ovan attriksdagen med bifall till regeringens förslag antar lagen med den lydelse somframgår av bilaga 1 till detta betänkande, 51. beträffandeikraftträdande av NRL attriksdagen beslutar att lagen skall träda i kraft , attriksdagen med bifall till regeringens förslag beslutar att de av riksdagentidigare godkända riktlinjerna för hushållning med mark och vatten inom ramenför den fysiska riksplaneringen inte skall gälla sedan lagen om hushållning mednaturresurser m. m. har trätt i kraft, 53. beträffandeett system för miljökonsekvensbeskrivningar attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2244 yrkande 3 och 1985/ 86:Jo799 yrkande22 båda yrkandena såvitt nu är i fråga, 54. beträffandereformering av det miljörättsliga systemet attriksdagen avslår mofionerna 1984/85:2237 yrkandena 1 och 2 samt 1985/86:Jo727, attriksdagen avslår motionerna 1984/85:2244 yrkande 3 och 1985/ 86:Jo799 yrkande 22båda yrkandena såvitt nu är i fråga. Närvarande: . (), (),(), (), Per (), (), (), ()', (),(), (vpk), (), (), (), () och (). ' Vid behandling av mom. 1-27. Vidbehandling av mom. 28-55. Reservationer BoU 1986/87:3 Utformningen av skyddet av naturresurser m.m. , och (allam) anser- under förutsättning av bifall till reservation 1 tillbostadsutskottets betänkande BoU 1986/87:1 - att utskottets yttrande ochhemställan bort lyda: natur har förvaltats av tidigare generafioner.Den nuvarande generationen har ett mycket stort ansvar när det gäller att föradetta arv vidare. En socialistisk grundsyn utgår från att allt kan och börstyras genom politiska ingripanden. Den lämnar inget utrymme för deieke-materiella värden som vår natur representerar. Kombinationen av enskilt ägande och allemansrätt är avstor betydelse för förståelsen och känslan för naturen. Det enskilda ansvarstagandet är intimt förknippat medäganderätten. Detta ansvarstagande har betytt mycket för naturvården i vårtland. Inte minst gäller det de insatser som gjorts av generationer av jord- ochskogsbrukare för att forma, bevara och utveckla den naturmiljö som vi har . måste staten ha det yttersta ansvaret för miljöfrågorna. Den haren skyldighet att med lagstiftning skydda miljövärden. En viktig förutsättning för en förniiftig hushållning ärett spritt markägan-de. Ju fler som äger mark desto större blir mångfalden.Flera alternativa sätt att använda naturresurserna kommer att prövas. Deförnuftigaste kommer att få en allmän spridning. Det personligaansvaret och intresset att bevara naturresurserna för kommande generationerborgar för att inte naturen skövlas. Det är ur naturresurssynpunkt en mycket dålig lösning attstaten är den dominerande markägaren. Det personliga ansvaret saknas då helt.När staten som har ansvar för lagstiftning och tillsyn också är dominerandeägare riskerar hänsynen till naturvården att få vika förexploateringsintressena. har denna ställning inom de fjällnäraskogarna. Verkets framfart i dessa områden kan tjäna som avskräckande exempel. Markanvändningen kan inte släppas helt fri. Så är t. ex.skogsvårdslagens krav på återplantering förnuftigt och framåtsyftande. Vissanaturområden som t. ex. hagmarker riskerar att försvinna om inte åtgärdervidtas för att bevara dem. Naturen får dock inte bli ett museum. Dagens natur-och kulturlandskap är till allra största delen ett resultat av människansåtgärder. Lagstiftningen bör inriktas på att skydda de växter och djur somriskerar att försvinna. Det är rimligt att undanta de naturområden som ärsärskilt skyddsvärda från exploatering. Regeringen föreslår att hushållningen med naturresurserm.m. skall regleras i en ny lag (NRL). Eftersom förslaget skall täcka alla tänkbara situationer är det med nödvändighet vagt och oprecist. Med hjälp av NRL " kan i stort sett varjeingrepp i naturen försvaras eller förhindras. En mycket BoU 1986/87:3 långuppräkning görs av områden och verksamheter vilka bedöms vara av riksintresse.Närmare en tredjedel av areal berörs. Därtill kommer områden somkommer att bedömas som intressanta ur regional och synvinkel. Ju fleroch större områden som skall omfattas av särskilt hänsynstagande desto mindrehänsyn kommer resp. område att få. För att få ett effektivt skydd bör deskyddsvärda områdena begränsas. På så sätt får staten resurser att ta detekonomiska ansvaret för skötsel av områdena och att ge markägarna fullersättning för intrång och marklösen. NRL är inte tänkt att i sig vara enheltäckande lagstiftning utan vattenlagen, naturvårdslagen m. fl. skallinnehålla det reella skyddet. Enligt vår mening ger dessa lagar erforderligtskydd. NRL är därför obehövlig. Gällande byggnadslagstiftning ger tillsammansmed FRP-riktlinjerna ett fullgott skydd för bevarandeintressena. Lagstiftningenoch riktlinjerna är också en god utgångspunkt för en avvägning mellan dessaintressen och rimliga exploateringsintressen. Jord-och skogsbrukets ställning m. m. Jord-och skogsbrukets betydelse för vårt land är mycket stor. I avsikt att bevaramen också utveckla dessa näringar har statsmakterna vidtagit olika åtgärder avbåde juridisk och ekonomisk natur. Emellertid finns inte tillräckliga motiv atthävda att näringarna skulle ges ställning som riksintressen. Om så skulle skekommer den övervägande delen av landets yta att vara av riksintresse, något somi sin tur innebär att begreppet som sådant urholkas. Inte heller kan utskottetinse att de som är verksamma i näringarna skulle vara betjänta av att vid varjeförändring av verksamhetens inriktning bli tvungna att rådgöra med olikasektorsmyndigheter. Vadnu anförts om begreppet riksintresse har tagits upp i motion 1985/86;Bo514 (m).I motionen anförs att begreppet urholkats i förhållande till vad som gällde närdet infördes . Mofionärerna anför vidare att varken deareella näringarna eller det rörliga friluftslivets intressen bör klassas somriksintressen. Somframgått ovan delar utskottet denna mening i vad avser jord- och skogsbruket.Vad utskottet anför i nästa avsnitt om de primära rekreationsområdena liggerockså i linje med denna uppfattning. Utskottetbör med anledning av motionen som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet anfört om begreppet riksintresse. Deprimära rekreationsområdena har huvudsakligen tillkommit i regional politiskt syfte. De har inte styrts av var människor faktiskt önskar tillbringa sin semester. Moderata samlingspartiet har krävt att de primära rekreationsområdena skall slopas. De har aldrig fyllt någon funktion och kan därför anses ha spelat ut sin roll. Detta framförs också i mofion 1985/86:85. Motionen är fillgodosedd om de primära rekreationsområdena utmönstras ur nuvarande lagstiftning. Vindkraft BoU 1986/87:3 Beträffande vindkraftverk anförs bl. a. i propositionenatt om en utbyggnad av stora vindkraftsanläggningar aktualiseras t. ex. påÖland det finns anledning utgå från att regeringen genom beslut i varje enskiltfall förbehåller sig prövningen av sådana anläggningar. En sådan prövningtorde, fortfaran-de"enligt propositionen, komma att utfalla så attomfattande vindkraftsutbyggnader infe kan fillåtas. Det bör emellertid erinras om att en särskild utredaretillkallats med uppgift att föreslå lämpliga lägen för stora vindkraftsaggregati . Som framgått ovan anser regeringen dock att det kan visa signödvändigt att lokalisera stora vindkraftverk till . I motion 1985/86;Bo515 (m) föreslås uttala attnågon utbyggnad av större vindkraftsanläggningar inte skall ske på Öland.Motionärerna anför bl. a. att vindkraften inte är någon problemfri kraftkälla.Bullret från dessa kraftverk kan vara mycket besvärande. Störningar på radio-oeh TV-mottagningarna uppstår. Markåtgång är ansenlig. Vad nu anförts är allvarligt allmänt sett och inte mindreallvarligt vad beträffar med dess omvittnat värdefulla och känsliganatur; en natur som betyder så mycket för så många inte minst i vad avserrekreation och rörligt friluftsliv. Tilläggas bör att den satsning på vindkraft som enmajoritet av uttalat sig för innebär att ca 4 500 vindkraftsaggregatskulle behövas byggas. Utan att nu ta ställning till var lokaliseringen av dessakraftverk skall ske föreslår utskottet att med bifall till motion1985/86:Bo515 (m) uttalar att någon utbyggnad av större vindkraftsanläggningarinte skall ske på . Regeringens förslag fill NRL kommer att minskamöjligheterna för människor att bygga sig fritidshus. Den fritidsbebyggelsesom släpps fram är stugbyar och campingplatser. Enligt utskottets mening söker sig de flesta människortill olika grader av avskildhet under sin semester. Det är inte campingstugor,semesterbyar eller andra kollektiva semesterformer de fiesta spontant väljersom rekreation. är tillräckligt glesbefolkat för att möjliggöra en ökadfritidshusbebyggelse, utan att väsentliga naturvärden träds förnär. Dettagäller även i våra fjälltrakter och runt många av våra sjöar. En komplettering av befintlig bebyggelse i t. ex. gamlabyar, fiskelägen och på skärgårdsöar låter sig väl göras utan att dess karaktärförändras. Utskottet tillstyrker moderata samlingspartietspartimotion 1985/ 86:Bo402 yrkande 8 om att ökade möjligheter tillfritidsbebyggelse bör kunna komma till stånd. 6.Vattenkraft BoU 1986/87:3 uttalade attvattenkraften skulle byggas ut till . var energilägetannorlunda än . Oljekriserna, kärnkraftsomröstningen och dess effekter förenergibehovet och energisparande var inte kända. hade regeringsingripanden ochvattendomar mot en utbyggnad gjort det svårt att nå det uppsatta målet.Vattenkraftberedningen tillsattes för att klara ut vilka älvsträckor som inteborde exploateras och vilka som i första hand borde byggas ut. Moderata samlingsparfietreserverade sig mot detta förfarande. Enligt partiets uppfattning är denprövningsordningen enligt vattenlagen den som bör tillämpas. I detta sammanhang finns anledning att beröra prövningenav projektet överledning. Enligt vad utskottet, erfarit haröverläggningar mellan berörda kraftföretag och kommun ägt rurribeträffande ekonomisk kompensation m.m. utanför vad som kunde bli följdenenligt vattenlagen. I linje med vad ovan uttalats bör sådana överläggningarinte äga rum, något som 1984 och 1985 framhållits i reservafioner (m) tillbostadsutskottets betänkande BoU 1983/84:30 resp. BoU 1984/85:25. Vattenkraftens utveckling måste ses i ett vidareenergipolitiskt sammanhang. Speciellt måste kärnkraftens framfid vägas in. Enavveckling av kärnkraften skulle ställa krav på en betydandevatfenkraftsutbyggnad. Ingen älv kan då anses vara helt undantagen. Skallvattenkraften byggas ut skall det ske av tvingande energiförsörjningsskäl.Vattenkraftsutbyggnad av sysselsättningsskäl är alltid oacceptabel. Mot bakgrund av detta anser vi att målet om nu harförlorat sin aktualitet. är detmöjligt att avstå från att utnyttja substanfiellt mer vattenkraft än . Deälvar och älvsträckor som är undantagna från prövning i börförbli så. Det är viktigt att inte i onödan utsätta värdefulla naturområden förstörningar som kan visa sig obehövliga. Former bör sökas för atf i avvaktan påbättre beslutsunderlag skydda ytterligare älvsträckor. Beträffande skyddsvärda vattenområden och älvsträckoranser utskottet att de nuvarande FRP-riktlinjerna i detta avseende är tillfyllest med fyra kompletteringar. Dessa kompletteringar är Hylströmmen iVoxnan, Haverö strömmar i , Nedre Långan i samt Råneälven.De tre förstnämnda kompletteringarna har utskottet tidigare (BoU 1984/85:25)uttalat sig för. Beträffande vill utskottet anföra följande. är i storleksordning landets femte största inteutbyggda älv. Den är av stor betydelse för rekreation och friluftsliv inte baraför befolkningen i utan även utanför länet. Området i älvens närhetär i det närmaste helt oexploaterat. Älven är av stor betydelse för fisket,inte minst för kräftfisket. Ca 20 000 kräftor tas upp . En utbyggnad avälven skulle drabba renskötseln hårt. a. skulle effekterna av en utbyggnadbli ytterst kännbara för skogssameby. Vidare kommer försurningen ochurlakningen vid en utbyggnad att mycket menligt påverka den återstående älvsträckanoch det omgivande landskapet. förordasatt , precis som de fyra outbyggda huvudälvarna, i-j Utskottet förutsätter att vattenrättsägarna kom- penserasför de kostnader detta beslut kan innebära. BoU 1986/87:3 Vad nu anförts om kompletteringar av FRP-riktlinjernainnebär att vad i mofionerna 1985/86:85 (c), 1985/86:86 (fp), 1985/86:87 (c'),1985/86:89 (c), 1985/86:90 (c), 1985/86:93 (vpk), 1985/86:Bo501 (m) och1985/86:Bo509 (m) yrkats, har tillgodosetts i motsvarande delar. Denlagstiftningsteknik m.m. som utskottet förordar innebär alltså att älvar somskall skyddas omfattas av FRP-riktlinjerna och att de räknas upp i 11 kap. 1 §vattenlagen (1983:291). Utskottet.kommer vid behandlingen av proposition1985/86:90 om följdlagstiftningen till NRL m. m. att föreslå att de ovan nämndaälvsträckorna tas in i detta lagrum samt att lagen förses med enövergångsbestämmelse av innebörd att äldre bestämmelser skall gälla i mål somenligt VL anhängiggjorts före ikraftträdandet av lagen. Detta innebär i sin turatt älvar rii. m. som inte.omfattas av FRP-riktlinjerna men som ärföremål för prövning enligt VL skall prövas även efter att den nu förordadelagändringen trätt i kraft. Prövning av vissa verksamheter m. m. Enligt 136 a § BL får tillstånd enligt paragrafens förstastycke meddelas endast om kommunen tillstyrkt detta, det s. k. kommunala vetot.Hittills har ett nittiotal stora projekt som rört verksamheter av väsentligbetydelse för mark- och vattenhushållningen varit föremål för regeringensprövning. Det kommunala inflytandet genom användande av vetorätten haraktualiserats i fyra fall. Två har avsett värmekraftstationer, ett fall haravsett en oljelagringsanläggning. Ett fall avsåg provbrytning i . I propositionen föreslås att det kommunala vetotinskränks. vill anföra följande om det kommunala vetot. Kommunerna bör liksom ha ett betydande inflytandeäver de industrietableringar m, m. som omfattas av vetot. Det kan emellertidfinnas vissa anläggningar som har en sådan nationell betydelse att de måstekunna lokaliseras inom landet. Om alla kommuner som kan komma i fråga motsättersig en lokalisering i ett sådant fall skulle etableringen, med ett kommunaltveto, inte kunna komma till stånd inom landet. Även i sådana situationer måstedet enligt utskottets mening emellertid vara rnöjligt att fatta beslut om enlokalisering. Kommunens uppfattning måste därvid tillmätas en betydande tyngdoch tillgodoses så långt möjligt. Det är också av stor vikt och närmastsjälvklart att av det utredningsmaterial som skall ligga till grund för ettbeslut om etablering framgår att någon lämpligare lokalisering inte står attfinna. Vad rör frågan om inskränkning av det kommunala vetot villutskottet förorda att denna fråga ytterligare övervägs inom regeringens kanslieller i annan ordning. Utan att närmare binda dessa övervägandet) anserutskottet, som också framgått ovan, att det mot en kommuns avstyrkan och med deförbehåll utskottet ovan givit uttryck för måste vara möjligt att fatta beslutom lokalisering av sådana etäbleringar. En lösning på den fråga som nubehandlas bör utgå från detta synsätt. Det kan emellertid finnas anledning attytterligare överväga bl. a. vilka utredningar m. m. som skaU läggas till grund för etttillståndsbeslut samt hur kommunens synpunkter m.m. efter tillåtlig- 58 hetsprövningenskall komma fill uttryck bl.a. i vad avser lokaliseringen i detalj och den närmareutformningen av anläggningen. Regeringen bör efter BoU 1986/87:3 dessaöverväganden och efter vederbörlig beredning för lägga fram ett nyttförslag i frågan. Vadnu anförts bör som sin mening ge regeringen till känna. Härigenomtillgodoses förslag i mofionerna 1985/86:83 (c), 1985/86:84 (c), 1985/86:85(c), 1985/86:93 (vpk), 1985/86:Bo511 (c) och 1985/86:Bo512 (c). Slutligenbehandlar utskottet i detta avsnitt frågan om prövning av skogsråvara. Skogsråvara bör användas där alternafivvärdet är högst. Det är marknaden som ger dessa sigrialer. En prövningsskyldighet för anläggningar som förbrukar träfiberråvara snedvrider konkurrensen och är negativ ur resurslokaliseringssynpunkt. Den prövningsskyldighet som enligt 136 a § BL finns bör upphävas. bör med anledning av motionerna 1984/ 85:548 (c), 1984/85:2677 (m), 1985/86:580 (c) och 1985/86:Bo507 (m) som sin mening ge regeringen detta fill känna. attriksdagen med anledning av motionerna 1984/85:548, 1984/85:2677,1985/86:83,1985/86:84 yrkande 2,1985/86:85 yrkandena 2,5, 6 och 7,1985/86:86 yrkande 2, 1985/86:87, 1985/86:88, 1985/86:89 yrkande 6, 1985/86:90,1985/86:93 yrkandena 5 och 6, 1985/86:580 yrkande 2,1985/86:Bo402 yrkande8,1985/86:Bo501,1985/86:Bo507, 1985/86:Bo509, 1985/86:Bo511, 1985/86:Bo514 och1985/86:Bo515,