bet · GA01SoU7 · 1986-12-31 00:00:00 — Den då aktuella motionenavstyrktes därför (betänkandet s, 25), I betänkandet lämnades ocksä en utförlig redovisning förolika metoder för fosterdiagnostik och för de avvikelser som kan spåras medhjälp av dessa. Utskottet delade den uppfattning som kommit till uttryck ien av de då aktuella motionerna, nämligen att det förelåg ett behov avriktlinjer på fosterdiagnostikens område och att det borde ankomma på riksdagenatt ta ställning till de allmänna principerna för verksamheten. Utskottetavstyrkte dock motionen med hänvisning till att det pågick arbete i både genetikkommitténoch inseminationsutredningen som berörde fosterdiagnostik. Utskottet utgickfrån att när de nämnda utredningarnas förslag avlämnats och beretts i vederbörligordning, de skulle komma att underställas prövning. behandlade utskottet en motion rörande abortefter utgången av I8:e graviditetsveckan som följd av konstaterad eller befaradfosterskada. Utskottet avstyrkte motionen, men underströk kraftigt vikten av enbalanserad och fullödig information till föräldrarna om innebörd ochkonsekvenser av ett befarat handikapp hos barnet. Utskottet erinrade vidare bl,a, om att gen-etikkommittén föreslagit att fosterdiagnostik skulle begränsas tillvissa fall av grava sjukdomar och skador och att inom en snar framtidskulle få ta ställning till riktlinjer för fosterdiagnostiken. Utskottetbetonade dock att man måste sträva mot en mera nyanserad syn på hur det är attleva med handikapp. De ökade möjligheterna att diagnostisera och behandla olikatillstånd fick enligt utskottet inte leda till intolerans. Utskottet berördeäven de ökade möjligheterna att rädda även mycket tidigt födda barn och pekadepå att den medicinska utvecklingen gjort att gränsen för barnets livsduglighetoch tidsgränserna i abortlagen närmat sig varandra alltmer, vilket gjordebeslut om abort sent under graviditeten än svårare än tidigare, vare sig detvar fråga om abort på grund av fosterskada eller av andra skäl. En helhetssyn,rymmande både medicinska och etiska synpunkter, måste enligt utskottet anläggaspå dessa problem. Utskottet förutsatte att en sådan helhetssyn skulle anläggasi inseminationsutredningen och det därpå följande propositionsarbetet (SoU1984/85:11 s. 12), se även ovan s. 7. Utskottet har vidare denna dag i betänkandet SoU 1986/87:5behandlat en motion (c) om förslag till en stegvis förändring av den nuvarandeabortlagen i syfte att ge det ofödda barnet rätt till liv. Utskottet avstyrkerdär motionen, men föreslår att som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anför beträffande tidsgränserna för abort och beträffandeinsemi- nationsutredningensfortsatta arbete med frågor som rör abortlagen. För en SoU 1986/87:7närmare redovisning hänvisas till betänkandet (s. 14). Frågan om .sjukvårdspersonalens skyldighet att medverkavid abort har behandlats av utskottet vid ett fiertal tillfällen, bl, a, ibetänkandet SoU 1983/84:3, där en utförlig redogörelse för frågan lämnades.Utskottet avstyrkte då ett motionsyrkande om författningsreglering av rättenatt slippa delta i abortverksamhet med hänvisning dels till socialstyrelsensanvisningar, dels till vissa uppgifter av abortkommitté i dessslutbetänkande Familjeplanering och abort. Erfarenheter av ny lagstiftning (SOU1983:31), Vid behandlingen av motsvarande yrkanden ansågutskottet inte att något nytt framkommit som visade på ett behov avförfattningsreglering av sjukvårdspersonalens rätt att slippa medverka vidabortverksamhet (SoU 1984/85:11), Frågan om rätten för barnmorskeelever att slippa genomgådet utbildningsmoment som avser insättning av s. k. spiral och om rätt tilllegitimation som barnmorska i dessa fall behandlas också i det ovannämndabetänkandet SoU 1986/87:5, Utskottet uttalar där att regeringen bör övervägavilka åtgärder som kan vidtas för att denna begränsade grupp skall kunnaerhålla legitimation. Detta föreslås ge regeringen till känna, (Sevidare betänkandet s, 11,) De frågor som tas upp i den nu aktuella motionen rörskyddet för den mänskliga individen i förhållande till den vetenskapligautvecklingen på områden som genteknik, fosterdiagnostik, befruktning utanförkroppen, experiment på mänskliga och embryon, m, m, Mång» principiellaoch etiska spörsmål aktualiseras, bl, a, frågan om tidpunkten för det mänskligalivets början. har, som framgått av det inledandeavsnittet, utrett etiska, humanitära och sociala frågor kringhybrid-DNA-tekniken samt övervägt behovet av en etisk och social lagstiftning isyfte att sätta gränser för hur långt försök med att på konstlad väg förändraanlag hos levande organismer skall tillåtas. Kommittén har också redovisatolika synsätt beträffande det mänskliga livets början samt lagt fram förslagrörande forskning och försök på befruktade ägg. För det närmare innehållet ikommitténs slutbetänkande (SOt/7954.SS) Genetisk integritethar redogjorts ovan(s. 7-8). Betänkandet har remissbehandlats och är nu föremål för övervägandeninom . har utrett frågor av etisk,juridisk, medicinsk och psykosocial art som rör befruktning utanför kroppen, Ibetänkandet (SOU 1985:5) Barn genom befruktning utanför kroppen har utredningenlagt fram förslag som rör provrörsbefruktning, ägg- och spermiedonation,surrogatmoderskap, m.m, (se ovan s, 8-9), Även detta betänkande harremissbehandlats och övervägs nu inom , utreder vissafrågor om skydd för ofödda (se ovan s. 6), Ett betänkande rörande bl. missbrukaresofödda barn väntas /87. Därefter kommer SoU 1986/87:7utredningen att påbörja arbetet med att undersöka vilka principiella och etiskaspörsmål fosterdiagnostiken kan aktualisera samt analysera de problem som ärförknippade med en eventuell lagstiftning i ämnet. Utskottet föreslår ibetänkandet SoU 1986/87:5 att ger regeringen till känna bl.a. attinseminationsutredningen bör behandla vissa frågor som rör abortlagen(betänkandet s. 14). Ett omfattande utredningsarbete har alltså redanbedrivits, alternativt pågår fortfarande, på de områden som tas upp i motionen.Efter vederbörlig beredning inom kommer förslag attunderställas prövning. Mot denna bakgrund anser utskottet inte attriksdagen bör föregripa sitt kommande ställningstagande genom att nu binda sigför någon viss uppfattning i här aktuella frågor. Motion 1985/86:So406 (c)avstyrks med hänvisning härtill. Utskottet vill som sin mening uttalaatt det är ön.skvärt att regeringens förslag läggs fram för under år1987 och så samlat som möjligt, så att ges tillfälle att anlägga enhelhetssyn på de etiska frågeställningar som den medicinska utvecklingen kringdet mänskliga livets början aktualiserar. Utskottet vill vidare erinra om att utvecklingen på denmedicinska teknologins och forskningens områden går mycket snabbt. Politikernafår inte sällan information om nya medicinska tekniker först sedan de redanhunnit tas i bruk och har då små möjligheter att påverka tillämpningen av dem.Det var mot bl, a, denna bakgrund som utskottet tog initiativ tillbildandet av det (se ovan s, 7), Rådets uppgift är bl.a. att samla in och väga faktamaterial, sprida kunskap om de medicinsk-etiskafrågorna samt medverka till att utveckla en dialog mellan forskare ochpolitiker. Denna uppgift för det framstår nu somsärskilt angelägen eftersom, såsom tidigare nämnts, något regeringsförslaggrundat på gen-etikkommitténs och inseminationsutredningens betänkanden intekan väntas förrän tidigast . Utvecklingen fram till dess bör följasuppmärksamt. beträffande skyddför individe/is perso/iliga värdighetino//i sjukvård och forskning att avslår motion 1985/86:So406. Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), SoU 1986/87:7Ulla Tilländer (c), (), (), (), (), (), (vpk), IngridAndersson (s), (), (), MaudBjörnemalm (s) och (). 1, av () och (): 1 betänkandet hänvisas på s, 11 till att utskottet i sittbetänkande SoU 1986/87:5 om familjeplanering och abort föreslagit geregeringen till känna att inseminationsutredningen bör behandla vissa frågorsom rör abortlagen. Vi har i en reservation till sistnämnda betänkande bl, a,slagit fast att har liv och som blivande människor ett berättigatanspråk på ett långtgående rättsskydd. Vidare har vi uttalat att frågan om ettökat rättsskydd för fostret måste bli föremål för utredning och därvidutgå från en helhetssyn som omfattar alla de nu aktuella områdena somgenteknik, fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, forskning på embryon samtabortsituationer, 2, av (vpk): Till vissa delar tar motion 1985/86:So406 uppetisk-moraliska frågeställningar om livets okränkbarhet och om människors likavärde som sammanfaller med vad vpk tidigare framfört. Dit hör t. ex, kravet attalla människor skall ha rätt till att födas med omanipulerad arvsmassa, kravetatt avvisa en kvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, krav på storrestriktivitet vad gäller provrörsbefruktning, krav på förbud mot genterapi påembryon och att befruktade ägg ej får frysas. Den medicinsk-tekniska utvecklingen går mycket snabbt ochpolitikerna ställs ofta inför fullbordat faktum, utan möjlighet att påverkautvecklingen. Utifrån en humanistisk människosyn delar vpk i sak detankegångar som utifrån en utgångspunkt framförs i motionen. Innehållsförteckning SoU 1986/87:7 Sammanfattning............................................................. ....... 1 Motionen ........................................................................ ....... 1 Internationellaregler och deklarationer......................... 4 Särskildayttranden........................................................ ..... 12