bet · GA01BoU14 · 1986-12-31 00:00:00 — Frågan om att utsträcka lånemöjligheten även till fastigheter som förvärvas av permanentboende utan föregående för köp har behandlats av utskottet i betänkandet BoU 1986/87:10 s. 56. Utskottet vår inte då berett att förorda .att lån skulle kunna utgå även vid köp där frågan om förköp inte aktualiserats. Utskottet aviserade att frågan om förköpslagstiftningens utformning skulle övervägas . Utskottet gör nu det övervägandet och finner att förköpsreglerna och de därtill knutna lånemöjligheterna kan behöva närmare utvärderas av regeringen. Om en så: . dan utvärdering ger vid handen att reglerna bör ändras eller att ytterligare åtgärder behövs för att stödja permanentboende i de attraktiva fritidsområ dena, förutsätter utskottet att regeringen förelägger erforderliga förslag. Vad utskottet nu uttalat om en utvärdering av förköpsrätten för per- manentboende m. m. bör med anledning av motionerna 1986/87:Bo410 (m) och 1986/87:Bo414 (c) yrkandel som sin mening ge rege ringen till känna. Vadgäller den speciella frågan i motion 1985/86:Bo414 (vpk) orti en pris- prövningsregel i förköpslagen, finner utskottet inte skäl för att förorda atten sådan tillförs lagen. En ordning med prisprövning skulle strida mot de grun- 10 der som bär upp lagen ochsom innebär att förköpsrätten får utövas på de BoU 1986/87:14 villkor somsäljare och köpare kommit överens om. Regeringen har dessutom nyUgen förelagtriksdagen förslag (prop. 1986/87:122) som.innebär att den prisprövningsregel ijordförvärvslagen som motionärerna hänvisar till mjukas upp. Utskottetavstyrker modon 1985/86:Bo414 (vpk); 3 Fastighetsbildning för mindre jordbruk m. m. Iflera motioner (s, m, fp) aktualiseras frågor om huruvida fastighetsbildningslagenär lämpligt utformad i förhållande till önskemål att bilda fastigheter fördeltidsjordbruk resp. fastigheter för bostadsändamål med kompletterandemöjligheter till viss djurhållning och odling m. m. Imotion 1985/86:Bo407 (fp) föreslås ett riksdagsuttalande till vägledning för fasdghetsbildningsmyndigheterna om att det skall vara möjligt att bilda bostadsfasfigheter på landet med en större yta än , vil- . ken omfattningmotionärerna anser vara den största nu förekommande. I motion 1985/86:Bo408 (m)begärs ett regeringsförslag om ändringar i fastighetsbildningslagen imotsvarande syfte att större bostadsfastigheter skall kunna bildas ilandsbygden. Motionären anför i huvudsak att frågan har betydelse för att göralandsbygden mer levande. a. barnfamiljer som vill bosätta sig pålandsbygden ser det som en fördel om tomten är så stor att hästar och får kanbeta där och utrymme finns för odling av grönsaker m.m. Någon knapphet på markråder enligt motionären i regel inte. Det nuva- , rande livsmedelsöverskottettalar närmast för att all jordbruksmark inte behövs för sitt ursprungligaändamål. Imotionerna 1985/86:Bo427 (fp) samt 1986/87:Bo409 (fp) och , 1986/87:Bo419 (s)begärs också att regeringen skall lägga fram förslag dll ändrade lagregler.Dessa motionsyrkanden är inriktade på att främja fasdg-hetbildningen fördeltidsjordbruk. Även dessa yrkanden motiveras av hänsynen till en levandelandsbygd. Därutöver anförs regionalpolitiska skäl och miljövårdsskäl: hänsynentill det öppna landskapet. fastighetsbildningslagen anges de grundläggande villkor som skall vara uppfyllda för att fastighetsbildning skall få komma till stånd. Där före skrivs sammanfattningsvis att varje fastighet genom fastighetsbildningen skall bli varaktigt lämplig för sitt ändamål. För att en jordbruksfastighetskall anses lämpad för sitt ändamål skall den ha en sådan storlek, sammansättning och utformning att den medger tillfredsställande lönsamhet hos det företag som skall bedrivas på fastigheten. Vidare får fastighetsbildning som berör en ' jordbruksfastighet äga rumendast om åtgärden är till övervägande hytta för jordbruksnäringen. De allmänna lämplighetsvillkoren gäller inte bara vid avstyckning utan också vid annan fastighetsbildning, t. ex. vid överföring av mark mellan befintliga fasfigheter (fasdghetsreglering), varvid alla de fastig heter som berörs av åtgärden' efter denna skall uppfylla villkoren. Genom en undantagsregel finns det dock i vissa fåll möjlighet att frångå kraven om en förbättring ifastighetsindelningen inträder. I förarbetena dllfastighetsbildningslagen (prop. B 1156) har 11 a. att dll enbostadsfastighet inte bör läggas mer mark än som BoU 1986/87:14 väsentligen har karaktären av bostadstomt. Om en tomtplats är alltför vid sträckt torde i allmänhet vissa delar av tomten bli så extensivt utnyttjade att de knappast kan anses stadigvarande utnyttjade. Önskemålet att begränsa bebyggelsefastigheternas omfång motiveras enligt propositionen huvudsak ligen av dels det samhällsekonomiska intresset av att marktillgången utnytt jas effektivt, dels intresset av att allmänhetens fillträde dll områden för det rörliga friluftslivet inte hindras. Gildgheten av dessa uttalanden har under strukits i samband med prövningen av rikdinjerna för den fysiska riksplane ringen (prop. 1978/79:213 bil. 2 s. 18). ' Lantmäteriverkethar i sina anvisningar återgett uttalandena i förarbetenaoch beträffande avstyckning av brukningscentrum understrukitmarkhushållningsaspekterna. Det förhållandet att befintlig odlad jord intelängre behövs för jordbruket föranleder därvid, enligt anvisningarna, i ochför sig inte att marken bör läggas till bostadstomt. Den lämpligamarkanvändningen är i stället i sådana fall normalt att marken läggs till annatjordbruk eller tas i anspråk för skogsbruk. Utskottethar tidigare behandlat mofionsyrkanden om det önskvärda i att störrebostadsfastigheter skall kunna bildas på landet (BoU 1984/85:2 s. 4 och 12).Utskottet har därvid funnit att fasfighetsbildningslagen ger utrymme för ettnyanserat synsätt i fråga om storleken på tomter fill bostadsfastigheter.Utskottet ansåg vidare att kornmande överläggningar om betydelsen förfastighetsbildningen av bl. a. strukturfrågor i jordbruksnäringen borde kunnage frågan ytterligare belysning. uttalade sig senast har avgetts ett betänkande (Ds Jo 1986:5) Översynav jordförvärvslagen. I betänkandet föreslogs bl. a. att re-gionalpohtiska målskall ges en ökad betydelse enligt lagen. Sysselsättningsmöjligheterna iglesbygden skall beaktas. Möjhgheterna att förvärva mindre jordbruksfastigheterför deldds- och fritidsjordbruk och skogsbruksfastigheter bör öka. Lagen omskötsel av jordbruksmark bör ge ökade möjligheter att ta jordbruksmark urprodukdon. I remissyttrande överbetänkandet anförde lantmäteriverket bl. Detregionalpolidska hänsynstagandet kommer som förutskickas i betänkandet attmedföra en mera varierad tillämpning av lagen, anpassad dll de särskildaförhållanden som gäller i olika bygder. En förskjutning mot ett sådant synsätthar redan skett, det har märkts inte bara i statistiken över jordförvärvsärenden,utan också i den löpande fasdghetsbildningsvérksamhe-ten. Av det skälet har lantmäteriverketoch lantbruksstyrelsen inlett diskussioner och samarbete angåendetillämpningsfrågor i olika fastighetsbild-ningssituadoner, främst avseendedeltidsjordbruk, fastigheter för kombinerade ändamål och bostadsfastighetersutformning på landsbygden. Föreliggande lagförslag kommer att påskyndautvecklingen i åsyftad riktning. Betydelsen av att dllämpningen avfastighetsbildningslageh ses över ökar ytterligare efter ändring avjordförvärvslagen. Fasdghetsbildningslagenhar i hög grad strukturpolitiska syften. I tredje kapitlet finns bl. a. angivetatt en jordbruksfastighet ska vara beskaffad så att den medgertillfredsställande lönsamhet hos det företag som ska bedrivas på fasfighetén.En liknande bestämmelse finns för skogsbruksfastigheter. Utformningen avbestämmelserna är emellertid avsiktligt inte mer konkret Tanken är att detbakomliggande materiella innehållet vid varje fid- BoU 1986/87:14 punkt skakunna korrespondera mot de gällande jordbrukspolitiska riktlinjerna. Dessutomfinns undantagsbestämmelser som under vissa omständigheter kan medgefasdghetsbildning även i fall då lönsamhetskravet inte är uppfyllt. Genomden förskjutning i rättstillämpningen som skett i jordförvärvs- ochfasdghetsbildningsärenden i framför allt glesbygd har undantagsbestämmelserna,främst 3 kap. 9 §, börjat tillämpas i högre grad . Detta har varitnödvändigt för anpassningen till en ändrad inriktning i strukturpolitiken.Översynen av jordförvärvslagen kan nu leda dll en ännu mer flexibel syn på hurjordbruksfasdgheter ska vara beskaffade. Ska detta slå igenom vidfastighetsbildningen måste undantagsbestämmelserna tillämpas i än högre gradoch sannolikt bli dominerande. Enligt lantmäteriverkets mening är det frånflera synpunkter, bl. a. med hänsyn dll rättssäkerheten, odll-fredsställande omundantagsregler blir dominerande på detta sätt . En översynav fastighetsbildningslagens särskilda bestämmelser om jord- och skogsbruk bördärför övervägas. En sådan översyn kan göras av lantmäteriverket i samråd medberörda myndigheter. Iproposidon 1986/87:122, som hänvisats dll jordbrtiksutskottet, har regeringenfullföljt förslagen om ett ökat hänsynstagande till regionalpohtiska skäl vidtillämpningen av jordförvärvslagen. Förslaget om ökade möjligheter att tajordbruksmark ur produktionen läggs också fram. I propositionen finns ingaöverväganden rörande behovet av ändringar i fastighetsbildningslagstiftningen. Ävenom fastighetsbildningslagen, så som utskottet framhållit förut och som ävenunderstryks i lantmäteriverkets ovan redovisade remissyttrande, medger enanpassning till gällande jordbrukspohdska riktlinjer, kan det finnas skäl attse över regelsystemet i samband med att dessa riktlinjer ändras. Det är därvidnaturligt att inte bara reglerna för bildande av jord- ochskogsbruksfastigheter ses över utan att även de bestämmelser som reglerarbildande av bostadsfastigheter på landsbygden blir föremål för överväganden.Det torde ofta i praktiken vara svårt att dra gränsen mellan de omständighetersom motiverar bildande av en fastighet för deltids- eller fritidsjordbruk ochbildandet av en fastighet för bostadsändamål, men där det finns önskemål omutrymme för enklare djurhållning och odlingar av skilda slag. Sådanakompletterande möjligheter på en bostadsfastighet kan ofta vara ekonomiskt ochboendemässigt värdefulla för dess innehavare. Utskottet förordar med anledningav motionerna 1985/86:Bo407 (fp), 1985/86:Bo408 (m) och 1985/86:Bo427 (fp) samt1986/87:Bo409 (fp) och 1986/87:Bo419 (s), att som sin mening gerregeringen fill känna vad utskottet anfört om en översyn avfastighetsbildningslagen på grund av förslagen i proposifion 1986/87:122 i nu berördahänseenden. Ibetänkandet BoU 1983/84:16 behandlade utskottet senast frågor om fastig hetsbeteckningsreformen. Utskottet vidhöll därvid sin ddigare uppfattning i frågan. Denna uppfattning grundas riksdagsbeslut (prop. 1974:48, CU 30) om att kommun - och inte som fidigare på landet socken - 13 skall vara registerområde.Reformen innebär bl. a. att sockennamnet ingår BoU 1986/87:14 ifastighetsbeteckningen när fler likalydande traktnamn i olika socknar före- -.kommer i samma kommun. Dessutom finns en möjlighet att registrera s.k. särskiltnamn, dvs. bebyggelsenamn eller annat namn av hävd. Sockennamnet framgår avfastighetsregistret i de fall socken- och församlingsindelningen intesammanfaller och kan framgå också t. ex. av ..uppgifter om tidigare beteckningpå en fasfighet! Imodoner års allmänna motionsdd aktiialiseras åter beteckningsreformenoch frågor i anslutning till den. I motion 1985/86:Bo303 (c, s) yrkas ettriksdagsuttalande om justering av riktlinjerna för beteckningsreformen så attdet för /kommun blir möjligt att bibehålla såväl gårds- somsockennamn vid införandet i fasdghetsregistret. Modonärerna framhåller bl. a.att på förekommer ungefär hälften av gårdsnamnen i mer än en socken. Idet lokala språkbruket används regelmässigt gårds-och sockennamnen dllsammans.Modonärerna är medvetna om att utskottet i sitt senaste betänkande utgått frånatt regeringen skulle få förslag.i fråga om en särskild utformning avbeteckningsreformen för från lantmäteriverket. Motionärerna hänvisartill att något sådant förslag inte framlagts. Utskottetnoterar att införandet av det ADB-förda fastighetsregistret - in för vilket beteckningsreformén blir aktuell - ännu inte är tidsplanerät för . Den tidsplanerade verksamheten sträcker sig till . Det finns alltså ännu god tid att närmare överväga den av utskottet förut sedda särlösningen av beteckningsreformen för . Motionäreinas syfte får därmed anses tillgodosett utan någon åtgärd av . Motion 1985/86:Bo303 (c, s) avstyrks. ' Imotion 1985/86:Bo404 (m, s) anför motionärerna att vid6éfecÄ:/ii>igi/-e-formens genomförande i län vissa problem uppstått,troligen beroende på att de intentioner uttalat sig för inte fåttgenomslag i den praktiska hanteringen. Motionärerna yrkar att återskall göra ett tillkännagivande om information omfastighetsbeteckningsreformen. Utskottetoch har redan uttalat sig om betydelsen av att fastig hetsbeteckningsreformen föregås av information om reformens närmare in nebörd. torde inte kunna övervaka hur intentionerna bakom riks dagens beslut förverkligas i det prakdska arbetet. Enligt uppgifter från cen planeras övergång till fastighetsdatasystemet för den första omgången av län dll . Några särskilda problem i län har inte påtalats för utskottet, men skulle sådana fin nas återstår alltså ännu någon tid för deras lösning. Utskottet, som inte fin- ' ner fillräckliga skäl dllstyrka motion 1985/86:Bo404. (m,s), har inte funnit anledning förutsätta annat än att det av gjorda littalandet om vik ten av information vid reformens genomförande vägleder handlandet. Imotion 1985/86:Bo418 (c) begärs att regeringen skall göra en översyn av reglerna vid fastighetsreglering i enlighet med vad som anförs i motionen för att ge de kulturhistoriska värdena större skydd. Motionären anför som ex empel på problem dels att värdefulla ortnamn kan försvinna vid samman- , läggning av fastigheter, dels att sockengränser ändras när. mark från ömse sidor av en sockengräns kommer i samma ägares hand. I anslutning till motionenkan följande uppgifter lämnas. en är inte enkyrklig enhet, utan förekommer endast för indelning BoU 1986/87:14 av detlänsvis - och manuellt - förda jordregistret. Om fasdgheter på ömse sidor av ensockengräns berörs av en ändring i indelningen följer sockengränsenautomatiskt med. I fastighetsregistret, som förs med ADB, har sockenindelningeningen funktion. Sedanår 1982 gäller att ändringar i fastighetsindelningen automadskt medförändringar också i församlingsindelningen. På detta sätt råder alltidöverensstämmande mellan fastighetsgräns och församUngsgräns, med fördelar bl.a. för folkbokföring; fasdghetstaxering och beskattningen. Som enundantagsregel gäller emellertid också att fastighetsregistermyndigheten kanbesluta en oförändrad församlingsgräns, om det finns särskilda skäl. Beslut isådana frågor kan överklagas hos kammarkollegiet. Ortnamnsaspektervid fastighetsbildning och fastighetsregistrering har behandlats i betänkandet(SOU 1982:45) Ortnamns värde och vård. Där uppmärksammas de av motionärenanförda exemplen vid sammanläggning och vid ändring över ensocken/församlingsgräns. Gällande regler ansågs, tillsammans med informationoch rådgivning om ortnamnens betydelse, kunna dllgodose ortnamnsvårdensintressen. Enligtvad utskottet erfarit avser lantmäteriverket att dllsammans med kammarkollegietta upp frågor om hur de gällande bestämmelserna med avseende påförändringar av församlingsgränser har fallit ut i den praktiska tillämpningenoch bör tillämpas. Utskottet anser att motionärernas allmänna syfte, somutskottet instämmer i, kan anses i huvudsak tillgodosett med gällande regleroch kommande överläggningar. Modon 1985/86:Bo41S (c) beträffande ändring avsockengränser m. m. avstyrks därmed. Imotion 1985/86:Bo424 (c) begärsatt ortnamnsrådet skall få i uppdrag attgenomföra en kampanj för komplettering av ortnamnen i samtliga adressre- gister som staten är huvudman för. och telefonkatalogennämns som exempel. Motionärerna anför att det är viktigt att ortnamnen medgårds-, by- eller sockennamn, bostads: eller tätortsnamn bevaras i .adresserna. Kompletta ortnamn har betydelse också t. ex. för räddningstjänsteneller vid varutransporter. ,som inrättade;s på grundval av förslag i betänkandet (SOU1982:45) Orthamns värde och vård och i proposition, 1984/85:100 bil. 10, harenligt vad utskottet inhämtat uppmärksammat de frågor som berörs i motionen bl.a...vid behandUngen ay postens ortnamnsprinciper. Frågan har närmare belysts ibetänkandet (s. 95 f.) och i proposi-donen (s"! 473 f.). Motionens syftekommer enhgt uppgift att beaktas också i ortnamnsrådets fortsatta arbete.Tillräckliga skäl förehgger inte att genomföra förslaget om enkarnpanj för ortnamn. Utskottet avstyrker därför motion 1985/86:Bo424 (c). I modonerna1985/86:Bo410 (m) yrkande 11 och 1986/87:Bo413 (m) yrkande II begärs attbostadsförsörjningslagen skall utvärderas. att minskat byggande göratt den obligatoriska kommunala bostadsförsörj- BoU 1986/87:14ningsplaneringen kan sättas i fråga. Planerna har dessutom, enligt motionärerna,ofta visat sig dåligt förutsäga det verkUga utfallet. Utskottetanser att bostadsförsörjningslagen är ett värdefullt instrument för bl. a.kunskapsförsörjning och samordning avseende bostadsbyggandet. Med stöd av lagenhar regeringen möjlighet att inhämta redovisningar från kommunerna av betydelsebl. a. för bostadsförbättringsprogrammet. Vad , motionärerna anför om minskatbostadsbyggande gäller inte generellt. Utskottet anser inte att lagen nubehöver utvärderas eller ses över. Motionerna 1985/86:Bo410 (m) yrkande 11 och1986/87:Bo413 (m) yrkande 11 om en utvärdering av bostadsförsörjningslagenavstyrks. Enligtbostadssaneringslagen har organisation av hyresgäster tilldelats vissabefogenheter. En sådan organisation har bl. a. rätt att ansöka hos hyresnämndenom upprustningsåläggande och användningsförbud beträffande hyreslägenheter sominte uppfyller lägsta godtagbara standard. Organisationen får också ansöka hoshyresnämnden om förbud mot sådana förbättringsarbeten m. m. som inte kräverbyggnadslov. Krävs byggnadslov för en åtgärd får lov ges endast omhyresgästorganisationen medgett det (hyresgästintyg) eller hyresnämnden getttillstånd. Med organisation av hyresgäster avses i lagen organisation som haravtal om förhandlingsordning för fastigheten eller, om förhandlingsordning integäller, riksorganisation eller förening som är ansluten till sådan'organisationoch inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Imotionerna 1985/86:Bo226 (c) yrkande 20 och 1985/86:Bo227 (fp) yrkande 11 samt1986/87:Bo258 (fp) yrkande 20 detta yrkande såvitt nu är i fråga kridserasbostadssaneringslagens regler i fråga om hyresgästorganisa-donernas ställning.Motionärerna menar att inidativrätten enligt lagen bör ligga hos hyresgästernasjälva eller hos en majoritet av dem i varje berörd fastighet. Utskottethar behandlat liknande motionsyrkanden tidigare (CU 1979/80:13, 1981/82:23 samt BoU 1983/84:29 och 1984/85:12) och därvid bl. a. anfört att den gällande ordningen är avsedd ätt vara neutral till hyres gästernas val av intresseorgånisadon. Utskottet vidhåller tidigare ställnings tagande i fråga om bostadssaneringslagens regler om hyresgästorganisationer nas ställning och avstyrker modonerna 1985/86:Bo226 (c) yrkande 20, 1985/86:Bo227 (fp) yrkande 11 och 1986/87:Bo258 (fp) yrkande 20 såvitt nu är i fråga. ' Imotion 1985/86:Bo210 (vpk) yrkande 1 föreslås ett riksdagsuttalande av innebörd att fastighetsekonomiska skäl inte skall vara särskilda skäl enligt 2 § bostadssaneringslagen. Motionärerna - som torde ha avsett 2 a § i lagen - anför att privata fasdghetsägare bl. a. genom lånereglernas konstruktion alltför ofta totalrenoverar hus som egentligen endast behöver enklare under-. Hyresnämnderna bör inte godta ekonomiska skäl som särskilt skäl för att lämna tillstånd när en hyresgästorganisation motsatt sig en ombyggnad ., Utskottethar vid ddigare behandling av liknande synpunkter funnit att BoU 1986/87:14 bostadssaneringslagenger kommunerna och hyresgästorganisationerna ett avgörande inflytande överförbättringsåtgärder som medför att lägsta godtagbara standard överskrids ochsom alltså skulle kunna innebära en oönskad lyxsanering (BoU 1984/85:12 s.11)..Hur gränsen skall dras mellan nödvändiga och mindre nödvändigatotalrenoveringar är en svår fråga, som knappast kan lösas genomriksdagsuttalanden avsedda att påverka tolkningen av gällandebostadssaneringslag. Utskottet avstyrker förslaget i motion 1985/86:Bo210(vpk) yrkande 1 om innebörden av fastighetsekonomiska skäl enligtbostadssaneringslagen. 7 Bostadsförmedling och bostadsanvisning I4 § lagen om kommunala åtgärder dll bostadsförsörjningens främjande m. m.föreskrivs att kommunerna skall anordna avgiftsfri bostadsförmed-hng, om detbehövs för bostadsförsörjningens främjande. I bostadsanvisningslagen finnsregler som gör det möjligt för kommunerna att för vissa bostadsområden inom enkommun införa förbud för husägare att upplåta lägenhet med hyresrätt ellerbostadsrätt dll någon annan än en bostadssökande som kommunen anvisar ellertill kommunen. I en promemoria (Ds Bo 1987:2) upprättad inombostadsdepartementet föreslås att bostadsanvisningslagen upphävs och ersättsmed en ny lag om anvisningsrätt till bostadslägenheter. Omöverenskommelse mellan husägare och kommunen inte kan nås, skall hyresnämndenenligt förslaget kunna besluta om anvisningsrätt för kommunen. Frågorom övernattningsbostäder och tomma lägenheter tas upp i flera motioner. Imotionerna 1985/86:Bo411 (vpk) och 1985/86:Bo421 (s) samt 1986/87:Bo407 (vpk),kommunisternas partimodon 1986/ 87:Bo408 yrkande 1 såvitt nu äri fråga och motion 1986/87:Bo411 (s) föreslås att regeringen skall lägga framförslag som innebär att övernattningslägenheter och lägenheter som saknar påadressen mantalsskriven boende skall ställas till bostadsförmedlingarnasförfogande. I motion 1985/86:Bo421 (s) efterlyses regler som åläggerfastighetsägare att hyra ut tomma lägenheter. I modon 1986/87:Bo407 (vpk)förordas att i lagen med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter(bristortslagen) införs regler av innebörd att hyresnämndens tillstånd krävsför att en lägenhet skall få stå outhyrd i exempelvis mer än . Motionärernahänvisar till den svära bostadsbristen i de större städerna och till att mångalägenheter där andngen är uthyrda till företag och inrättningar som sällanutnyttjar dem, eller står outhyrda i avvaktan på sanering. Utskottetinstämmer med motionärerna i att det särskilt på orter där det råder stor brist på bostäder är önskvärt att befindiga bostadslägenheter ut nyttjas effektivt och att lediga lägenheter ställas till bostadsförmedlingarnas förfogande. Utskottet har tidigare behandlat förslag om lagsdftning rörande övernattningsbostäder m. m. (BoU 1983/84:4 och BoU 1984/85:1.2 s. 30) och då funnit att regeringens överväganden med anledning av pågående utred ningsarbete bör avvaktas. Som framgått inledningsvis har i en departe- -, mentspromemoria förslagtill en ny lag om anvisningsrätt BoU 1986/87:14 lagts fram.Detta förslag remissbehandlas . Utskottet anser att den pågåendebehandlingen av detta förslag bör avvaktas och avstyrker därmed motionerna1985/86:Bo411 (vpk), 1985/86:Bo421 (s), 1986/87: Bo407 (vpk), vänsterpartietkommunisternas partimotion 1986/87:Bo408 yrkande 1 såvitt nu är i fråga ochmotion 1986/87:Bo411 (s). Icenterpartiets partimotion 1986/87:Bol32 yrkande 6 begärs ett riksdagsuttalandeom behovet av åtgärder mot smygkontorisering och tillskapande avövernattningsrum. Modonärerna anser att kommunen med kraft bör ingripa motkontorisering som sker utan byggnadslov och att kommunerna bör satsa på attbygga övernattningsbostäder som ställs till förfogande för lägre pris änhotellrum. Därigenom skulle många lägenheter kunna ställas till den vanligabostadsmarknadens förfogande.