bet · GA01AU13 · 1986-12-31 00:00:00 — 21. beträffandeinplacering av i stödområde att avslår motion1986/87: A441, 22. beträffandemöjligheter tiU lokaliseringsstöd vid nyetablering eller utvidgning av företaginom , och kommuner attriksdagen avslår motion 1986/87: A460 yrkande 2, 23. beträffande ändraderiktlinjer för regionalpoUtiskt stöd såvitt avser stöd tUl tjänste- och servicesektorn samt till affärsverk och uppdragsmyndigheter attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen i motsvarande del, 24. beträffande regionalpolitiskt stöd i sambandmed etablering av verksamhet med uppbörd av TV-avgift i attriksdagen godkänner vad som förordats i propositionen i motsvarande del, 25. beträffande utformningen av företagsinriktatregionalpolitiskt stöd attriksdagen avslår motion 1986/87: A421 yrkande 13, 26. beträffande ettsystem med riskgarantilån m. m. res. 11 (m) att avslår motion 1986/87: A448 yrkandena 2, 7och 8, 27. beträffandestatliga kreditgarantier res. 12 (fp, c) att avslår motionerna 1986/87: A420 yrkande 5 och res. 13 (m) 1986/87:A421 yrkande 19 i motsvarande del. AU 1986/87:13 14 (fp) 15(m) 28. beträffandestödområdesindelningen som grund för bedömning av regionalpoUtiska insatseratt avslår motion 1986/87: A444, 29. beträffandeavskaffande av offertstödet att avslår motion 1986/87: A420 yrkande9, 30. beträffande nyaformer av offertstöd att avslår motion 1986/87: A421 yrkande 14, 31. beträffande kriterierna vid fördelning avregionalpolitiska me del på länsnivån att avslår motionerna 1986/87: A206 yrkande 4, 1986/87:A410 yrkande 1 och 1986/87: A493 yrkande 1, 32. beträffande stöd tdl kontorslokaler för uthyrtung ochtiU im materiella investeringar attriksdagen avslår motion 1986/87: A423, 33. beträffande villkorad avskrivningsrätt för studielån res. 17 (c) att avslår mofionerna 1986/87: A421 yrkande 27 c och res. 18 (m) 1986/87: A468 34. beträffande avskaffandeav sysselsättningsstödet i stödområ- res. 19 (fp, c) de C res. 20 (m) att med bifall till propositionen i motsvarande del avslår motionerna 1986/87: A417 yrkande 1, 1986/87: A420 yrkande 7, 1986/ 87: A421yrkande 22, 1986/87: A424 yrkande 1, 1986/87: A480 yrkande 3, 1986/87: A493yrkande 7 och 1986/87: A495 yrkande 2, 35. beträffanderegionalpoUtiskt stöd vid etablering av läkarprak- res. 21 (m) , tik attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A411 och 1986/87: A496 yrkande 5, 36. beträffandestöd tiU turistnäringar attriksdagen avslår motion 1986/87: A495 yrkande 4, 37. beträffandeöversyn av glesbygdsförordningen attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A401 och 1986/87: A412, 38. beträffandestödet tiU samhällelig service i glesbygder att avslår mofion1986/87: A409, 39. beträffande enöversyn av glesbygdsstödels funktion att avslår motion 1986/87: A437, 40. beträffandeinrättande av permanenta lokalrådgivartjänster att avslår motion1986/87: A413, 41. beträffandesamlingslokaler i glesbygd res. 22 (c) att avslårmofion 1986/87: A459, 42. beträffandehögsta belopp för avskrivningslån res. 23 (fp, c) att avslår motionerna 1986/87:A421 yrkande 17 och 1986/87:A479 yrkandena 1 och 2, 100 43. beträffandehögsta belopp för IKS-bidrag res. 24 (fp, c) att avslår motionerna 1986/87:A421 yrkande 18 i motsvarande del och 1986/87: A479 yrkande 3, 44. beträffandeäldre arbetslösas företrädesrätt till IKS res. 25 (c) att avslår motion 1986/87: A421yrkande 18 i motsvarande 45. beträffande geografiskoch branschmässig avgränsning vid res. 26 (m) nedsättning av socialavgifter res. 27 (fp) att avslår motionerna 1986/87: A420 yrkande 3, 1986/ res. 28 (c) 87: A421 yrkandena 23 och 24, 1986/87: A434, 1986/87: A448 yrkan de 5 och 1986/87: A451 yrkande 2 i motsvarande del. Industricentra m. m. 46. beträffande ett ökatstatligt engagemang i centra attriksdagen avslår motion 1986/87: A429, 47. beträffande ökat utnyttjande avindustricentrums lokaler i attriksdagen avslår motion 1986/87: A491 yrkande 3, 48. beträffande etablering av ett industricentrumi kom mun attriksdagen avslår motion 1986/87: A493 yrkande 4, 49. beträffande ändrade regler för upprustning avkommunala industrilokaler attriksdagen avslår mofion 1986/87: A493 yrkande 3, Anslag tUl regional utveckling /88 50. att riksdagenmed bifall till proposifionen i motsvarande del fill Visst regionalpoUtisktstöd för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 51. att riksdagenmed bifall till propositionen i motsvarande del res. 29 (m) samt med avslagpå motionerna 1986/87: A420 yrkande 10 och res. 30 (fp) 1986/87: A448yrkandena 9 och 12 till Lokaliseringsbidrag ni. m. för /88anvisar ett reservationsanslag av ,, 52. att riksdagenmed bifall till propositionen i motsvarande del res. 31 (m) samt med avslag på motionerna 1986/87: A420 yrkande 6, res. 32 (fp, c)1986/87: A421 yrkande 19 i motsvarande del och 1986/87: A448 yr- kände 13 till Lokaliseringslånför /88 anvisar ett reservationsanslag av , 53. att med anledning av delspropositionen i motsva- res. 33 (s) rande del, dels motionerna 1986/87: A420 yrkande 11, 1986/87: A421 yrkande15, 1986/87: A448 yrkande 14 och 1986/87: A451 yrkande 4 AU 1986/87:13 tillRegionala utvecklingsinsatser m.m. för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 54. beträffande anslagsfördelningen på länsstyrelserna res. 34 (s) att med anledning av motion 1986/87: A421 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 55. beträffande omfördelningen mellan lokaliseringsstöd och projektmedel attriksdagen avslår motion 1986/87: A208, 56. beträffande utveckling av hushållningssällskapensGården projekt attriksdagen avslår motion 1986/87: A4I4, 57. beträffandelänsanslaget tiU res.35 (s) att avslår motion 1986/87: A489 yrkande 2, 58. beträffandelänsanslagei till res. 35 (s) att avslår motion 1986/87: A488 imotsvarande del, 59. beträffandelänsanslagei lill res. 35 (s) att avslår motionerna 1986/87: A416 imotsvarande del, 1986/87:A478 i motsvarande del och 1986/87: A486 yrkande 5, 60. beträffandelänsanslaget till res. 35 (s) att avslår motion 1986/87: A415yrkande 1, 61. beträffandelänsanslaget tUl res.35 (s) att avslår motionerna 1986/87: A480 yrkande 4 i motsvarandedel och 1986/87: A495 yrkande 1, 62. beträffandelänsanslagei tiU län res. 35 (s) att avslår motion 1986/87: A424 yrkande 3, 63. beträffandelänsanslaget till res. 35 (s) att avslår motion 1986/87: A453,' 64. beträffandelänsanslaget tdl res. 35 (s) att avslår motion 1986/87: A466, 65. beträffande länsanslagettill res. 35 (s) att avslårmofionerna 1986/87: A417 yrkande 2 och 1986/ 87: A480yrkande 4 i motsvarande del, 66. beträffandelänsanslaget till res.35 (s) att avslår mofion 1986/87: A498 yrkande 1, 67. beträffandelänsanslaget till res.35 (s) aft avslår motionerna 1986/87: A461, 1986/87: A462 och '' 1986/87: A477, ' ....;...: . 68. beträffande länsanslageilill län res. 35 (s) att avslårmotion 1986/87: Å455, 69. beträffandelänsanslaget liU Krislicihslåds län res. 35 (s)' att avslår motion 1986/87:A4r9, ' beträffande särskilda medel lUl projektet förVänern res. '36 (vpk) att avslår motionerna 1986/87: A432 imotsvarande del, res. 37 (sj 1986/87: A470, 1986/87: A485 samt 1986/87:Jo411, 71. beträffande den regionala projektverksamheten att lägger till handlingarna revisorers förslag 1986/87:8. ' '-' " "' " ' ' " '' " ' ' ' 102 72. att med bifall till propositionen imotsvarande del AU 1986/87:13 medger att statlig kreditgaranti för lån till företag i glesbygder och för låntill kommersiell service får beviljas i sådan omfattning att det sammanlagdabeloppet för utestående garantier som beslutats efter den Ijuli 1985 uppgårtill högst , 73. att riksdagenmed bifall till propositionen i motsvarande del till -Täckande av förlusterpå-grund av kreditgarantier till företag i glesbygder m.m. för budgetåret1987/88 anvisar ett förslagsanslag av , 74. att riksdagenmed bifall fill propositionen i motsvarande del res. 38 (m) samt med avslag på motionerna 1986/87: A420 yrkande 4, res. 39 (fp)1986/87: A448 yrkande 6 och 1986/87: A451 yrkande 2 i motsvarande res. 40(vpk) del till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för budgetåret 1987/88anvisar ett förslagsanslag av , 75. att med bifall till propositionen imotsvarande del res. 41 (m) samt med avslag på motionerna 1986/87; A420 yrkande 8 och res. 42 (fp,c) 1986/87: A448 yrkande 15 till Sysselsätlningsstöd för budgetåret 1987/88anvisar ett förslagsanslag av , 76. att med bifall till propositionen imotsvarande del res. 43 (c) samt med avslag på motion 1986/87: A421 yrkande 20 till Expert gruppen för forskning om regional utveckling för /88 anvisarett reservationsanslag av , 77. att riksdagenmed bifall till propositionen i motsvarande del till KapiialtiUskott till enutvecklingsfond för Västnorden för /88 anvisar ettreservationsanslag av , 78. att riksdagenmed anledning av motionerna 1986/87: A420 yr- res. 44 (s) kände 12 och1986/87: A448 yrkandena 3 och 11 delsavslår propositionen i vad avser begäran om anslag för /88 tillSärskUda regionalpoUtiska insatser för infrastrukturutbyggnad m. m. samtmotion 1986/87: A482 yrkande 3,' dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om särskilda insatser för infrastrukturutbyggnad. Åtgärder i län och regioner 79. beträffanderegionalpoUtiska insatser i res.46 (s) att avslår mofionerna 1986/87: A464, 1986/87: A465, . 1986/87: A489 yrkandena 1 och 3-5,, 80. beträffande regionalpolitiska insatser iNorrlands inland. 45 (vpk) att avslår mofionerna 1986/87:A427, 1986/87: A442, 1986/, res. 46(s) 87: A486 yrkande 3 samt 1986/87: A494, 81. beträffanderegionalpoUtiska insatser i res.46.(s). att avslår motion 1986/87: A488 i motsvarande.del, 82. beträffandesatsningar på turism i res. 46 (s). att avslår motion 1986/87:A483, . 83. beträffandeåtgärder för ADB-utveckUngen i Sundsyallsre-.. res, 46 (s) gionen aftriksdagen avslår motion 1986/87: A435, 103 84. beträffande regionalpolitiskainsatser i res. 45 (vpk) att avslår motionerna 1986/87: A416 i motsvarande del, res. 46(s) 1986/87: A449, 1986/87: A456, 1986/87: A478 i motsvarande del samt 1986/87:A486 yrkandena 1 och 2, 85. beträffanderegionalpolitiska insatser i Bergslagen res. 47 (vpk) att avslår motionerna 1986/87: A457, 1986/87:A472 och res. 48 (s) 1986/87: A473, 86. beträffanderegionalpolitiska insatser i res.49 (vpk) att avslår motionerna 1986/87: A432 i motsvarande del, res. 50 (s) 1986/87: A480 yrkandena 1 och 2, 1986/87: A492 och 1986/87: A493 87. beträffande/öw/nr/outvecklingsinsatser i län att avslår motion 1986/87:496yrkandena 1 -4 och 6, 88. beträffandeåtgärder för kvinnornas arbetsmarknad i attriksdagen avslår motion 1986/87: A471, 89. beträffanderegionalpolitiska insatser i attriksdagen avslår mofionerna 1986/87: A402 och 1986/87: A415 yrkande 2, 90. beträffandeåtgärder i res. 51 (m) att avslårmotionerna 1986/87: A405. 1986/87: A443, 1986/ res. 52 (vpk) 87: A458,1986/87: A463 yrkandena 1 och 2 samt 1986/87: A497, 91. beträffandeeffekter av regionalpolitiska åtgärder för Got- res. 53 (s) lands län attriksdagen avslår motion 1986/87: A475, 92. beträffandeåtgärder i attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A481 och 1986/87: A484, 93. beträffandeåtgärdsprogram för res. 54 (vpk) att avslår motion 1986/87: A433, 94. beträffandemiljö- och arbetsmarknadsmässiga konsekvenser res. 55 (vpk) för Västsverigevid avveckling av bUinduslrin attriksdagen avslår motion 1986/87: A234 yrkande 1, 95. beträffanderegionalpoUtiska insatser i att avslår motion 1986/87: A408, 96. beträffandekvinnors arbetsmarknad i att avslår motionerna 1986/87: A410 yrkande 2 och 1986/87: A460yrkandena 1 och 3, 97. beträffandeinsatser i län attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A213, 1986/87: A447 och 1986/87:Bo224, 98. beträffandeåtgärderför en bättre infrastruktur i att avslår motion1986/87: A438 yrkande 1, 99. beträffandeåtgärder i attriksdagen avslår motionerna 1986/87: A422 och 1986/87: A490, AU 1986/87:13 100.beträffande samordnad skäi-gårdspoUtik res. 56 (s) att avslår motionerna 1986/87: A407, 1986/87: A439, 1986/87: A450, 1986/87: A452 och1986/87: A463 yrkande 3, Närvarande:Lars Ulander (s), (), (), (), StenÖstlund (s), (), (), i (c), (vpk), (), (m), SiggeGodin (fp), (), () och (). Reservationer au 1986/87:13 Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom. 1) AndersG Högmark, och (alla m) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "För sin"och på s. 32 slutar med "i framställningen" bort ha följande lydelse: Deregionala balansproblemen har förvärrats. Befolkningen i storstadsregionerna,främst , ökar kraftigt medan situationen är den motsatta ibl. a. skogslänen. Bergslagen och sydöstra . Dennautveckling måste bromsas upp och tillväxten fördelas mera balanserat över riket.Detta måste ske utan att man kväver tillväxtregionerna. Alternativet tillföretagande i är nästan aldrig etablering i en svag region utan iandra länder, eller i värsta fall ingen etablering alls. Enpositiv utveckling i storstäderna är en nationell tillgång. Detta innebäremellertid inte att det endast är storstäderna som kan expandera. Om andraorter och regioner ges bättre förutsättningar växer attraktionskraften och deblir reella alternativ när det gäller företagsetableringar m. m. Utskottetanser sålunda i likhet med motion A448 (m) att man inte kan uppnå utvecklinggenom att bromsa vissa områden - däremot kan resultatet av en gynnsam politikbli att storstäderna växer långsammare samt att andra orter och regioner blirmera attraktiva relativt sett. Detär uppenbart att den socialdemokratiska politiken har bidragit till deregionala balansproblemen. Politiken har präglats av en centralistisk inriktning,vilket medfört att kan sägas vara mer centraliserat än någonsin.Trots att decentralisering har varit ett vanligenförekommande uttryck i det politiska språket har politiken drivits icentraliserande riktning. Detta har medfört att enskilda människor i mindreutsträckning kan påverka beslut som rör dem själva. I sin tur har detta letttill en farlig passivitet; allt fler måste vänta på att politiker,myndigheter och offentliga serviceorgan försöker lösa problemen. Utvecklingenmot en ökad centralisering präglar även näringslivet. Debetydande förändringar som sker inte bara ändrar vårnäringsstruktur utan även yrkesstrukturen. I framfiden kommer människor att iallt högre grad arbeta med kvalificerade arbetsuppgifter. Industrin blir alltmer beroende av högteknologi, vilket kommer att ställa högre krav påarbetskraftens utbildning och röriighet. Dentekniska utvecklingen kommer inte automatiskt att innebära att de regionalabalansproblemen försvinner. Det krävs mottaglighet för förändringar för attkunna dra nytta av den nya tekniken. I vissa avseenden kommer den nya tekniken- trots möjligheterna till elektronisk kommunikation - att främja tillväxten istorstäder. Härför talar bl. a. betydelsen av ett visst slags kreativ miljö iform av t. ex. vetenskapliga institutioner. Inget högt utvecklat land kandärför, som tidigare framhållits, kväva vissa tillväxtregioner. Densocialdemokratiska regionalpolitiken har i alltför hög grad varit kortsiktig och har dessutom saknat den nödvändiga helhetssynen. serna har huvudsakligenbetytt att staten delat ut bidrag till industrietable- AU 1986/87:13 ringar.Både utformningen och handläggningen av det regionalpolitiska stödet är i höggrad politiserad, vilket medverkat till att bevara existerande strukturersnarare än att ge förutsättningar för framtida utveckling. Stödformerna ärmånga, varför varken myndigheter eller företag kan få någon klar överblick överstödstrukturen. Utrymmet för missbruk och felsatsningar är stort. Denuvarande stödformerna är också mindre effektiva. De har inte nämnvärt kunnatöka sysselsättningen eller skapa tillväxt i de utvecklingssvaga regionerna.Det kan behövas selektivt stöd även , men tyngdpunkten måste liggapå andra områden. Föratt öka tillväxtkrafterna i de svaga regionerna behövs nu långsiktigainvesteringar i infrastrukturen, dvs. kommunikationer, utbildning m.m.Regeringen har eftersatt dessa möjligheter, för att i stället inrikta sig påmassiva kortsiktiga AMS-åtgärder. Närdet gäller utbildningen vill utskottet i likhet med motion A448 (m) framhållabetydelsen av högskoleutbildning för en regions tillväxtmöjligheter. I dagställs allt större krav på utbildning såväl inom näringslivet som inom denoffentliga sektorn. Här krävs förutom en modern yrkesutbildning igymnasieskolan en förbättrad kvalitet på den högre utbildningen. Det är ocksåangeläget med en ökad frihet för de mindre högskolorna att utvecklas eftersina egna och regionens behov och förutsättningar. Påkommunikationsområdet behövs kraftfulla insatser för upprustning och tillkomstav vägar, flygförbindelser m. m. Vidare måste telenätet rustas upp ochmoderniseras mot bakgrund av kapacitetsproblem och datatrafikensbehov av en god ledningskvalitet. Deoffentliga transfereringarnas omvända regionalpolitiska profil böruppmärksammas. Särskilt uttalad är denna profil i vad gäller de specialdestineradestatsbidragen, vilka klart missgynnar de mindre kommunerna. Det bör därför varaen angelägen uppgift för den nya regionalpolitiska utredningen att ägna dennafråga stor uppmärksamhet med bl. a. ERU:s framtagna material som utgångspunkt,vilket också ett enhetligt utskott uttalat sig för. Avdet anförda framgår att utskottet med tillstyrkan av mofion A448 anser att det behövs en ny inriktning av regionalpolitiken. Den av utskottet föreslagna nya regionalpolitiska utredningen bör i sitt arbete utgå från vad utskottet ovan anfört. Avslutningsvisbör framhållas att regionalpolitiken inte ensam kan vända utvecklingen. Här krävsén samlad politik som främjar tillväxten i riket. Utskottet vill ansluta sigtill de tillväxtfaktorer som förs fram i motion A448. Det gäller sänktskattetryck, låga kommunalskatter, étt positivt näringslivsklimat, en mérflexibel arbetsrhärkhad, bra skolundervisning, möjligheter till enskildainitiativ samt goda kommunikationer. anfört om inriktningen av regionalpolifiken bör med tillstyrkan avmotionerna A448 och A469 ges'regeringen till känna. Övriga i sammanhangetbehandlade motioner bör avslås. dels att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse: AU 1986/87:13 1.beträffande regionalpolitikens allmänna inriktning att med bifalltill motionerna 1986/87: A448 yrkande 1 och 1986/87: A469 samt med avslag påmotionerna 1986/87: A229 yrkande 13, 1986/87: A406,' 1986/87: A420 yrkandena Ioch 13, 1986/87: A421 yrkandena 1, 2, 4-9, 25 och 27 b och d, 1986/87: A426,1986/87: A431, 1986/87: A451 yrkandena 1 och 3, 1986/87: A467, 1986/87: A486yrkande 4, 1986/87: A487, 1986/87: A493 yrkande 6, 1986/87: Bol 12 yrkande 1samt 1986/87: Bol32 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom. 1) och (båda fp) anser delsatt den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "För sin"och på s. 32 slutar med "i framställningen" bort ha följande lydelse: Utvecklingenmot en försämrad regional balans är oroande. En utveckling som innebär enkoncentration av befolkningen till storstadsregionerna och en avfolkning avövriga delar av riket måste motverkas. Utvecklingenkan - som framhålls i mofion 1986/87: A420 (fp) - ses som ett tillväxtproblem.När tillväxten är låg och investeringarna inte är tillräckliga slår detta extrahårt mot de svagare delarna av landet. De traditionella kostnadssänkandestyrmedlen förutsätter investeringsvilja och investeringar, vilka sedan viaekonomiska stimulanser kan styras till regioner eller orter med problem. Enallmänt tillväxtfrämjande politik skulle enligt detta resonemang kunna dämparisken för regionala obalanser. Tyvärr tycks dock bakgrunden till dagensfarhågor och utveckling vara mer sammansatt än så - ett faktum som understryksav de ökade regionala obalansproblemen även under högkonjunkturen åren1984-1986. Enicke oväsentlig orsak synes, som framhålls i motion A420, vara självakaraktären hos de delar av näringslivet som är stadda i snabb utveckling.Om tidigare regionalpolitik i hög grad handlade om att möta problemen i sambandmed lantbrukets rationalisering och tillverkningsindustrins expansion står vii dag inför en situation som i stora delar betingas av introduktionen av nyteknik inom informationsbehandling, biokemi och andra"kunskapsintensiva" eller "högteknologiska" områden. Äventjänstesektorn, med sina speciella krav på kundkontakt, kan nämnas i dettasammanhang. Denförändrade situation som regionalpolitiken har att möta ställer nya krav.De områden som ibland räknas som liggande vid sidan om den egentligaregionalpolitiken kommer att få än större betydelse. Det gäller t. ex.infrastruktur och utbildning. Regionalpolitik måste framöver handla om mer äncentral omfördelning genom kostnadspåverkan och i ökad utsträckning inriktas påatt stödja nyskapande och kreativitet på lokal och regional nivå. Målet måstevara att ytterligare understödja miljöer för nyföretagande och egna initiativäven utanför storstäderna. Somframhålls i motion A420 kan sägas att om 1960-talets regionalpolitik AU1986/87:13 handlade om lokalisering måste handla ommobilisering. Det handlar också om att tillåta ökad flexibilitet och att byggapolitiken på öppenhet för variation och skilda lösningar i olika delar avlandet. Statenoch andra organ kan skapa en kreativ miljö även utanför de större städernagenom att skapa gynnsamma förutsättningar för den. Här spelar bl.a.utbildningsväsendet och annan infrastruktur en central roll. Viktigagrundelement i en kreativ miljö är nämligen tillgång till kunskaper och godakommunikationer. Slutsatsenav detta förhållande är att regionalpolitiken i högre grad än tidigare måsterikta sig mot mindre företag. Det är i mindre företag -oavsett om de ärnyetablerade eller "avknoppade" från större enheter -som en stor delav de för regionalpolitiken viktiga initiativen kommer att tas. Regionalpolitikbör inte endast syfta till rättvis fördelning utan också till ekonomisktillväxt. Såväl den ekonomiska som den tekniska utvecklingen framöver kan antasske i allt snabbare takt. Sannolikt ser vi endast början på demöjligheter som den nya tekniken kommer att föra med sig. Idetta läge är det en styrka, även för ett litet land som , attupprätthålla mångfald och flexibilitet i vad gäller miljöer för nytänkande. Enalltför kraftig koncentration riskerar enligt motionärerna att leda tillsårbarhet. Med ökade möjligheter att mobilisera lokala resurser och ta tillvara lokal initiativkraft nås en "riskspridning" som kan vara tillgagn för riket som helhet. Utskottetinstämmer med uppfattningen i motion A420 att regionalpolitiken måste innebäraatt vi slår vakt om den typ av utvecklingscentra som de större städerna utgörmot bakgrund av att det finns verksamheter som är beroende av de storautbildningsinstitutioner och de speciella kontaktytor som finns i städerna. Enöverhettning i storstadsregionerna bör emellertid av hänsyn till bl. Företagensallt större behov av närhet till högre utbildning är uppenbar. Nyskapande inomolika områden förutsätter i ökad utsträckning tillgång till särskild kompetens,och genomförande ay nya idéer - dvs. själva produktionen - blir alkmer beroendeav tillgång till välutbildad arbetskraft. Vidarehar kommunikationerna en mycket stor betydelse för den regionala utvecklingen.Den pågående utbyggnaden av datanät bör kunna komma även Norrlandsinland till del. Utskottetdelar uppfattningen i motion A420 att de centralt givna stödformerna i högregrad bör vara generella och lätta att administrera. Besluten bör också istörsta möjliga utsträckning decentraliseras. Utskottetanser i likhet med motion A420 att kommunernas insatser inom näringspolitikenbör begränsas till att skapa goda förutsättningar för företagsamheten genom godservice när det gäller social omsorg, transporter, arbetsplatsområden, bostäder,kulturaktiviteter osv. Slutligenvill utskottet framhålla att regionalpolitiken inte ensam kan klara de regionala balansproblemen. Här krävs en samverkan över sek- 109 torsgränserna.Särskilt bör nämnas betydelsen av en ekonomisk politik som främjar en positivutveckling inom bl. a. företagsamheten.