bet · GA01LU18 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottethar i det föregående godtagit förslaget i propositionen att omförlust av rätt till arv ocksä skall gälla i fråga om rätten för enefterlevande make att göra gällande sina bodelningsanspråk (se s. 37 och 38).Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för att samma ordning bör gällaockså beträffande en efterlevande sambos rätt att fä del i den andra sambonsegendom..Utskottet förordar därför att 12 § sambolagen kompletteras med enregel av nämnd innebörd. Pågrund av det anförda tillstyrker utskottet bifall till propositionens förslagtill lagstiftning rörande sambor med den komplettering som utskottet förordati det föregående och avstyrker därmed bifall till mofionerna L102 yrkande 5,L103 yrkandena 4 och 5, L104, L108 yrkande 1 och Ll 10 i denna del. Utskottetsställningstagande till avslagsyrkandena beträffande sambolagen medför attutskottet inte har nägon anledning att på grund av motionerna L106 och L108yrkande 3 överväga frågan om utformning m. m. av standardavtal för sambor. Avsamma skäl bör inte heller förslaget i motion L108 yrkande 2 om ett utbyggtskydd för sambor med gemensamma barn föranleda någon åtgärd. Utskottetavstyrker således bifall till motionerna L106 och L108 yrkandena 2 och 3. Vissa allmänna frågor om äktenskap m. m. Imofionerna I985/86:L220 (c) och 1986/87:L409 (c) anförs att äktenskapet, som markerar en medveten viljeinriktning och garanterar makars rättssä kerhet och jämställdhet, skall prioriteras som livsvarig samlevnadsform. Enligt motionärerna diskriminerar nuvarande lagstiftning i flera avseenden 47 I bådamotionerna yrkas (yrkande 2 i motion L409) att riksda- LU 1986/87:18 genskall uttala att lagstiftningen inom familje-, skatte- och socialrätten skallges en sådan utformning att den uppmuntrar till ingående av äktenskap. Imotion L409 yrkas vidare (yrkande I) att en utredning tillsättsmed syfte att se över de regler inom familje-, skatte- och sociallagstiftningensom leder till att äktenskapet missgynnas i förhållande till eller likställsmed samboende utan äktenskap. Imotion 1986/87:L402 (c) framhåller motionärerna att det självklart skall varahelt fritt för varje par att välja samlevnadsform, men att det är väsentligtatt de ekonomiska konsekvenserna av äktenskap är sådana att det stora flertaletkan finna detta vara en lämplig och naturlig samlevnadsform. Enligtmotionärerna är det både ett samhällsintresse och en rättighet för berördapersoner att äktenskapet inte diskrimineras. Äktenskapet är resultatet av enaktiv och överlagd handling och skall ge trygghet åt kontrahenterna. Däremotär det enligt motionärerna naturligt att det för ogifta sambor - eller i falldär en sambo är gift med nägon annan - inte kan och bör tillämpas alla deregler som gäller för dem som är gifta med varandra. Olika samlevnadsformerskall, understryker motionärerna, således inte jämställas inom alla områden.Motionärerna betonar att de ställt sig bakom förslaget till sambolag och att deinte tar upp frågor om äktenskap kontra samboende för att argumentera motförslaget till sambolag. Motionärerna anser att det emellertid är synnerligennödvändigt att skatte- och bidragsregler m.m. inte är så utformade attäktenskapet leder till konsekvenser som medför att människor av ekonomiska skälväljer att bo samman utan äktenskap i stället för att gifta sig. Enligtmotionärerna framhålls det ofta att flera regler för beskattning, bidrag, stödm. m. är utformade så att äktenskapet missgynnas, och i motionen ges exempel päsädana regler. Motionärernaanser mot denna bakgrund att det skulle vara mycket värdefullt om det gjordesen fullständig kartläggning av de olika ekonomiska konsekvenserna av äktenskapjämfört med samboende och även jämfört med förhällandet för dem som avstårfrån direkt samboende. Genom en sådan kartläggning skulle enligt motionärernafrämst två fördelar vinnas. Dels skulle klarhet erhållas om de olikakonsekvenserna av olika samlevnadsformer. Dels skulle en sädan kartläggning geunderlag för utarbetande av förslag till erforderliga ändringar av regler säatt äktenskapet inte skall anses vara diskriminerat. Motionärerna yrkar att detanförda ges regeringen till känna. tidigare i detta betänkande understrukit bör det vara ett mål för lagstiftningen att äktenskapet bevaras som den normala och natur liga formen för familjebildning för det helt övervägande antalet människor. Förslaget till äktenskapsbalk liksom övriga förslag i propositionen ligger väl i linje med denna målsättning. Genom att inga äktenskap får parterna tillgäng till ett regelsystem som tillhandahäller lösningar på praktiska pro blem och ger dem skydd i åtskilliga hänseenden. Jämfört med andra samlevnadsformer ger alltså äktenskapet betydande fördelar. Trots detta väljer många människor av olika skäl att sammanleva utan att ingå akten- 48 Detta förhållandemåste lagstiftaren ta hänsyn till. Utrymme måste LU 1986/87:18 därför gesmänniskorna att själva forma sitt personliga liv och bestämma vilka normer somskall gälla för deras familjeliv. mäste det beaktas att en ordningdär människors grundläggande behov och väsentliga intressen blir sämretillgodosedda eller helt åsidosatta enbart av den anledningen att de inte villingå äktenskap inte är godtagbar i ett modernt samhälle. På åtskilliga områdenmåste därför eftersträvas att reglerna i sak blir enhetliga för allasammanlevande oberoende av om samlevnaden sker i äktenskap eller ej. Vidutformningen av sädana regler är det självfallet angeläget att man intepåverkar människors val av samlevnadsform sä att de förlorar pä att gifta sigeller vinner på att separera. Enligt utskottets mening kan det inte heller medfog hävdas att lagstiftningen i vårt land generellt sett missgynnaräktenskapet. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att det inte finns anledning förriksdagen att göra något sådant uttalande som begärs i motionerna L220 och L409yrkande 2. Vadhärefter angår önskemålet om en kartläggning resp. översyn av gällanderegelsystem m. m. vill utskottet framhålla att det i mänga fall kan vara svårtatt utforma reglerna så att inte en samlevnadsform framstår som mera förmånligi ett särskilt hänseende. Vissa speciella bestämmelser exempelvis i skatte- ochsocialförsäkringslagstiftningen kan uppfattas så att lagstiftningen prioriteraren samlevnadsform på bekostnad av en annan. Som utskottet ovan framhållit böremellertid en sädan prioritering inte få förekomma. Att skillnad ändå i vissafall görs mellan äktenskap och annan samlevnad har sin orsak i att - medanäktenskap är ett lätt konstaterbart förhållande - det är svårt att konstrueraenkla och objektiva kriterier för när äktenskapsliknande samlevnad skall ansesföreligga vilka kan användas pä olika lagstiftningsomräden och i skildasyften. Kriterier som kan utnyttjas i civilrättsliga sammanhang därför attparterna har motstridiga intressen kan sålunda vara mindre användbara ioffentligrättslig lagstiftning på grund av att parterna kan ha ett gemensamtintresse av hur bedömningen utfaller. Enligt utskottets mening kommer de nämndasvårigheterna att kvarstå oavsett om den i propositionen föreslagna sambolagengenomförs eller ej. Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte finna att en sådan kartläggning sombegärs i motion L402 skulle kunna fylla nägon annan funktion än att visa att ivissa särskilda hänseenden äktenskap och andra samlevnadsformer rent faktisktbehandlas olika. Ett tillrättaläggande av sädana brister i lagstiftningen somleder till att en samlevnadsform uppfattas som mera prioriterad än en annan börkunna göras i samband med en översyn av reglerna i fräga och utan någonföregående kartläggning. Utskottet förutsätter att så också sker, Nägra bärandeskäl för att kartläggningen skulle tillgodose något verkligt behov har inteheller framförts av motionärerna. Utskottet avstyrker således bifall tillmotion L402. Ställningstagandet innebär att även yrkande 1 i motion L409 böravslås. Imotion 1986/87:LlOl (c) påtalas att inom flera lagstiftningsområden jämställs ogifta som sammanle-ver under äktenskapsliknande förhållanden med gifta. I lagarna uppställs olika kriterier för vad som skall anses utgöra 49 ';:- 1986/87. Enligt motionärerna föreligger det ett be- LU 1986/87:18 hov av en översyn av dessaregler i syfte att man sä långt möjligt skall få till stånd ett enhetligtsambobegrepp. Införandet av ett sådant begrepp skulle underlätta för såvälenskilda som myndigheter att nå klarhet i vilka regler Motionärernayrkar (yrkande 4) att som sin mening ger regeringen till kännaatt en översyn i angivet syfte bör göras. Sommotionärerna framhåller uppställs olika kriterier för näräktenskapsliknande samlevnad skall anses föreligga. För att definierasamlevnadsförhållanden utnyttjas sådana omständigheter som exempelvis tidigaregiftermål, förekomst av gemensamma barn, hushållsgemenskap eller gemensamekonomi och bostad. Kriterierna skiftar från den ena lagen fill den andra. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det skulle vara fill fördel om ettenhetligt sambobegrepp kunde utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. Attsambobegreppet skiftar i olika lagar har emellertid ofta sin förklaring i attdet bestämts efter särskilda överväganden och för att tillgodose olika syften.En orsak är vidare de ovan redovisade svårigheterna att finna enkla ochobjektiva kriterier för en bedömning av när äktenskapsliknande samlevnad skallanses föreligga. mening fär en samordning av kriterierna pä äktenskapsliknandesamlevnad inte vara ett självändamål. Liksom måste sambobegreppet påvarje lagstiftningsområde definieras under hänsynstagande till lagstiftningenssyften. Även om ett enhethgt sambobegrepp kunde konstrueras skulle det såledesi olika sammanhang behöva förses med tillägg eller inskränkningar. En sädanordning skulle inte medföra den av motionärerna önskade förenklingen. Pågrund av det anförda kan utskottet inte dela motionärernas uppfattning att detföreligger behov av en översyn av sambobegreppet. Utskottet vill emellertidframhålla vikten av att man i det fortsatta lagstiftningsarbetet beaktarönskemålet om att kriterierna'för äktenskapsliknande samlevnad är sä enhetligasom möjligt. Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion LlOlyrkande 4, Imotion 1986/87:L101 (c) påpekas att de ingripande förändringar av gällanderegelsystem som föresläs i propositionen kommer att bli av mycket storbetydelse för de allra flesta människor. Enligt motionärerna måste därförinformation om den nya lagstiftningen lämnas i en sådan omfattning attmänniskor kan ta ställning till huruvida de på grund av de nya reglerna börträffa avtal, skriva testamenten, etc. Med hänsyn till att den nya lagstiftningenfår retroaktiv verkan bör samhället ha speciella skyldigheter att informera såatt inte personer på grund av bristande kännedom om reglerna liderrättsförluster. Motionärerna yrkar, yrkande 5, att vad som anförts om vikten aven allsidig information om de nya äktenskaps-, arvs- och samboreglerna gesregeringen till känna. Utskottethar vid åtskilliga tillfällen framhållit behovet av information om ny lagsfiftning och dess innehåll. Genom detta lagstiftningsärende 50 införs nya bestämmelsersom kommer att få genomgripande betydelse för LU 1986/87:18 det heltövervägande antalet människor i vårt land. Viktiga förändringar sker sålunda avolika regler på äktenskapsrättens och arvsrättens område, vilka funnits sedanlänge och är allmänt kända. Vidare införs särskilda bestämmelser för sambor,vilka bestämmelser i huvudsak saknar sin motsvarighet . Som tidigarenämnts är det regeringens avsikt att lagstiftningen skall träda i kraft den 1januari 1988, De nya äktenskapsreglerna kommer med vissa undantag att gälla föralla vid ikraftträdandet bestående äktenskap. De nya samboreglerna kommer attträffa alla dem som vid ingången av är ogifta och lever fillsammansunder äktenskapsliknande förhållanden. Vidare kommer de nya arvsreglerna attgälla i fråga om alla dödsfall som inträffar efter ikraftträdandet. Medhänsyn till det anförda är det enligt utskottets mening mera angeläget äneljest då ny lagstiftning genomförs att en allsidig och brett upplagdinformation om de nya reglerna och deras konsekvenser kommer fill stånd.Utskottet vill också mot bakgrund av att den nya lagstiftningen inte är heltlätfillgänglig understryka vikten av att stor omsorg läggs ned pä utformningenav den information som skall spridas till allmänheten. Av stor betydelsehärvidlag är bl, a, att upplysningarna om de nya arvsreglerna utformas så attmänniskor ges möjlighet att ta ställning till om de nya reglerna bör föranledadem att ändra sina testamenten. Viktigt är vidare att det i samband medinformation om sambolagen klargörs i vilka avseenden rättsverkningarna aväktenskap och samboförhållanden skiljer sig åt. Genomdet sålunda anförda får motionärernas önskemål i allt väsentligt ansestillgodosett. Med hänsyn till vad som anförs i propositionen utgår utskottetfrån att regeringen kommer att vidta erforderliga åtgärder för att allmänhetensbehov av information skall kunna tillgodoses. Något särskilt tillkännagivande isaken frän sida är därför inte påkallat. Utskottet avstyrkersåledes bifall till motion LlOl yrkande 5. Utövervad utskottet anfört i föregående avsnitt föranleder förslagen i propositioneninte några uttalanden från utskottets sida. Motion 1986/87:L103 (c), vari yrkas(yrkande 3) bifall till propositionen utom i vissa avseenden, bör inteföranleda någon vidare åtgärd. 1, beträffande avslag på förslagettill äktenskapsbalk att avslår motion 1986/87:L110 i denna del, 2, beträffande denspråkliga utformningen av lagförslagen att dets antardet i proposition 1986/87:1 framlagda försla get till äktenskapsbalk såvitt avser 5 kap, 2 §, 6 kap, 3 § och 8 kap, 3 § med den ändringen att lagrummen erhåller i bilaga 2 som Utskot tets förslag betecknade lydelse, dels avslår mofion 1986/87:L102 yrkande 4 i den mån motionen inte tillgodoses genom vad utskottet hemställer, 51 3, beträff"ande/yim«g LU 1986/87:18 att med avslag på motion 1986/87:L103 yrkande 1 antar 3 kap, 4 §förslaget till äktenskapsbalk, 4, beträffandebetänketid vid äktenskapsskillnad attriksdagen med avslag pä motion 1986/87:L103 yrkande 2 antar 5 kap, 1 §förslaget till äktenskapsbalk, 5, beträffande jämkning vid bodelning med anledning aväkten- skapsskill/iad attriksdagen dels med anledning av propositionen i denna del och motion 1985/86:L203godkänner vad utskottet anfört, dets antar 12 kap, 1 § förslaget tilläktenskapsbalk, 6, beträffandejä/nkning av äktenskapsförord attriksdagen Je/5 med bifall fill motion 1986/87:L101 yrkande 2 samt med anledningav propositionen i denna del och motion 1986/87:L401 yrkande 1 godkänner vadutskottet anfört, dels antar 12 kap. 3 § förslaget till äktenskapsbalk, 7, beträffandeövertaganderätt och rådighetsihskränkning attriksdagen med avslag pä motion 1986/87:L101 yrkande 1, motion 1986/87:L102yrkande 1 och motion 1986/87:L109 yrkande 1 antar 7 kap, 5 § och 11 kap, 8 §förslaget till äktenskapsbalk, 8, beträffandemakes arvsrätt attriksdagen med avslag på motion 1986/87:L101 yrkande 3 i denna del, motion1986/87:L102 yrkande 3 i denna del, motion 1986/87:L105 yrkande 1 och motion1986/87:L109 yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i såvitt avser 3 kap. 1 § första, stycket, 9, beträffandebasbeloppsgränsen 13 kap. 1 § attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag på motion1986/87:L102 yrkande 3 i denna del, motion 1986/87:L105 yrkande 2 och mofion1986/87:L109 yrkande 3 godkänner vad utskottet anfört, attriksdagen med bifall till propositionen i denna del och med avslag pä motion1986/87:L401 yrkande 3 godkänner vad utskottet anfört, 11, beträffandebasbeloppsregeln 13 kap. 1 § attriksdagen antar 3 kap, 1 § andra stycket förslaget till lag om ändring iärvdabalken, 12, beträffandearvsrätt vid tnakes omgifte attriksdagen avslår motion 1986/87:L101 yrkande 3 i denna del och motion1986/87:L107, 13, beträffandebodelning med anlediung av makes död attnksdagen med avslag pä motion 1986/87:L40I yrkande 2 antar 10 kap, 4 §förslaget till äktenskapsbalk, 14, beträffandeförverkande av rätt till arv m. m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:L404 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om översyn av 15 kap, och lagen(1927:77) om försäkringsavtal. 15, beträffande bevakning avtesta/nente LU 1986/87:18 attriksdagen avslår motion 1986/87:L405, 16, beträffandekrav på bevittning attriksdagen med avslag på motion 1986/87:L102 yrkande 2 antar 7 kap. 3 § och 9kap. 5 § förslaget till äktenskapsbalk samt 23 kap. 4 § förslaget till lag omändring i , 17, beträffandeinternationella rättsförhållanden attriksdagen med anledning av motion 1986/87:L105 yrkande 3 samt motionerna1986/87:L111, 1986/87:L407 och 1986/87:L412 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om framläggande av lagförslag, 18, beträffandesambors gemensamma hem attriksdagen med avslag på motion 1986/87:L102 yrkande 5, motion 1986/87:LI03yrkandena 4 och 5, motion 1986/87:L104, mofion 1986/87:L108 yrkande I ochmotion 1986/87:L110 i denna del antar dels det i propositionen framlagdaförslaget till lag om sambors gemensamma hem med den ändringen att 12 §erhåller i bilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse, dels 3 kap. 7 §,11 kap, 8 §, 18 kap, 1 §, 20 kap, 2, 4, 6 och 10 §§ och 23 kap, 1 § förslagetfill lag om ändring i , 19, beträffande ogifta samboendesgemensam/na bostad tn. m. att avslår motion 1986/87:L106 och motion1986/87:L108 yrkandena 2 och 3, 20, beträffande lagförslagen ipropositionen attriksdagen dels antar förslaget till äktenskapsbalk och förslaget till lag omändring i i den mån de inte omfattas av vad utskottet hemställtovan, dels avslår motion 1986/87:L103 yrkande 3 i den mån motionen intetillgodoses genom vad utskottet hemställt, 21, beträffandeprioritering av äktenskapet attriksdagen avslår motion 1985/86:L220 och motion 1986/87:L409 yrkande 2, 22, beträffande kartläggning av äktenskapetsekonomiska konse kvenser attriksdagen avslår motion 1986/87:L402 och motion 1986/87:L409 yrkande 1, 23, beträffandeöversyn av sambobeg/eppet att riksdagenavslår motion 1986/87:L101 yrkande 4, 24, beträffande information om äkte/iskapsbalkenm. m. att avslår motion 1986/87:L101 yrkande 5. Närvarande: (), (), réasson (s), (), (), (), (), (), (), ding (), (), (), 53 (), () och (). Reservationer LU 1986/87:18 1, Övertaganderätt och rådighetsinskränkning (mom. 7) Per-OlofStrindberg (m), (), (), () ochEwy () anser detsatt den del av utskottets yttrande som böljar på s. 23 med "Motbakgrund" och slutar på s. 24 med "yrkande 1" bort ha följandelydelse: Motbakgrund av det anförda delar utskottet visserligen departementschefensuppfattning att en utvidgning av makes rätt till bostad och bohag som ägs avden andra maken eller makarna gemensamt bör genomföras. Som motionärernaframhåller innebär emellertid förslaget i propositionen en inskränkning avmakarnas avtalsfrihet därigenom att make föreslås få rätt att överta även denandre tillhörig enskild egendom. Från principiella utgångspunkter kan det medfog hävdas att avtalsfrihet skall råda i äktenskap liksom i andrarättsförhållanden. Endast om mycket starka skäl talar för det börinskränkningar av avtalsfriheten ske. I överensstämmelse härmed börhuvudregeln vara att äktenskapsförord och andra avtal mellan makar skall gällautan inskränkning. Att avtalsfriheten i äktenskapet skall upprätthållas liggerockså helt i linje med det grundläggande synsätt som präglar ,nämligen' att makarna i ett äktenskap är två rättsligt och ekonomisktsjälvständiga individer. Utskottetsprincipiella inställning är således att äktenskapsförord skall respekteras. Medutgångspunkt i denna inställning kommer utskottet sena-, re att behandla frågorom jämkning av äktenskapsförord och makes arvsrätt till enskild egendom. Närdet gäller övertaganderätten till bostad och bohag anser utskottet attförslaget i propositionen inte kan förenas med principen om makarsavtalsfrihet. Mot den föreslagna ordningen talar vidare att den leder till attmakarna inte kan förutse de framtida .konsekvenserna av upprättadeäktenskapsförord. Härigenom uppstår risker för rättsosäkerhet. Avsaknaden avmöjlighet för makarna att med bindande verkan kunna avtala omegendomsätskillnad kan vidare medföra att i vissa fall kontrahenterna väljeratt leva samman utan äktenskap, en utveckling som inte bör främjas. Ettavgörande skäl mot förslaget i propositionen är vidare att det rubbar dengällande principen att även egendom som trätt i stället för enskild egendom(substitut) är enskild. Detta avsteg har särskild betydelse när det gälleregendom som gjorts till enskild genom föreskrift vid gåva eller testamente.Eftersom det normalt är givarens eller testators avsikt att vad som träder iegendomens ställe också skall vara enskilt, innebär förslaget i propositionendärom, att övertaganderätten skall omfatta bostad och bohag som bekostats medenskild egendom, åsidosättande av givarens eller testators intressen. En sådanordning kan inte anses godtagbar. Pågrund av det anförda delar utskottet motionärernas uppfattning att enskild egendom inte bör omfattas av övertaganderätten. I konsekvens härmed bör sädan egendom inte vara underkastad rådighetsinskränkning ar. Utskottet förordar således med anledning av motionerna LlOl yrkande I, L102 yrkande 1 och L109 yrkande 1 att tillämpningsområdet för 7 kap. 54 5 § och 11 kap. 8 §äktenskapsbalken begränsas till giftorättsgods: dets att utskottetshemställan under moment 7 bort ha följande lydelse: LU1986/87:18 7.beträffande övertaganderätt och rådighetsinskränkning att medanledning av motion 1986/87: LlOl yrkande 1, motion 1986/87: L102 yrkande 1 ochmotion 1986/87: L109 yrkande 1 -antar 7 kap. 5 § och 11 kap. 8 § förslagettill äktenskapsbalk med den ändringen att lagrummen erhåller i bilaga 3 som'Reservanter/iasförstag betecknade lydelse. Makes arvsrätt (mom. 8) Per-OlofStrindberg (m), (), (), () ochEwy () anser delsatt den del av utskottets yttrande på som börjar på s. 30 med "Ilikhet" och slutar på s. 31 med "och 3" bort ha följandelydelse: Utskottetställer sig som framgått av det föregående bakom strävandena att förstärkaskyddet för den efterlevande maken, oftast hustrun, så att hon kan behållabostad och bohag och så långt möjligt även oförändrad levnadsstandard. Somframhålls i motionerna LlOl och L102 innebär en förstärkning av denefterlevande makens ställning en motsvarande arvsrättslig försvagning förbröstarvingarna. Med propositionens förslag till lösning av frågan blir detfrämst de gemensamma barnen som får sin ställning försvagad i och med att de ejkommer att få ut arv vid den först avlidne förälderns bortgång. Olikalösningar kan väljas för att stärka den efterlevandes ställning, och enligtutskottets mening är det viktigt att härvidlag göra en skälighetsav-vägningmellan den efterlevande makens intresse och behov av att få behålla boet, ä enasidan, och barnens hittillsvarande rätt att ensamma ärva den avlidne föräldern,å andra "sidan. Majoritetenbland de familjelagssakkunniga föreslog att efterlevande make - i likhet medvad som gäller i och - skulle ha rätt att behålla boet oskiftat.Om bröstarvingarna begärde skifte skulle den efterlevande maken enligtutredningsförslaget ha rätt att ärva en tredjedel av den avlidnes egendom. Tvåav de sakkunniga (m resp, c) reserverade sig mot förslaget och ville i ställetstärka den efterlevandes ställning genom en höjning av basbeloppsregeln tillatt förslagsvis gälla egendom till ett värde av sex mot fyrabasbelopp. Dessa båda reservanter krävde också att den avlidnes enskildaegendom liksom enligt gällande rätt skulle ärvas av bröstarvingarna. Utskottetvill erinra om att propositionen - utan att i denna del ha varit föremål förremissbehandling - avviker även från majoritetsförslaget från de sakkunniga. Sompåpekas i motion LlOl har reservanternas förslag till lösning av frågan om stärkande av den efterlevandes ställning tyvärr inte kommente rats eller analyserats i propositionen.