bet · GA01UbU4 · 1986-12-31 00:00:00 — UbU 1986/87:4 1985/86:Ub299 av () och ()vari -såvitt nu är i fråga yrkas 2. att hos regeringen begär förslag om skärptaförkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap. 1985/86:Ub300 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 2. att hos regeringen begär att bildspråket fåren starkare ställning (utbildningen av förskol-, grundskol- och gymnasielärare. 1985/86:Ub503 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om utbildning av järnmetallurger vid högskolan i . 1985/86:Ub513 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attinslaget av. utomhusmetodik i barnomsorgsutbildningen bör ökas. 1985/86:Ub519 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet att förbättra utbildningen pä högskolan avseendehandikappade och handikapproblem. 1985/86:Ub543 av () och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad somi motionen anförts om förbättring av utbildningen i miljövård vid de tekniskahögskolorna. 1985/86:Ub558 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om bättre läkemedelsundervisning vid vårdskolorna. 1985/86:Ub566 av m.fl (m) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 4. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ett grundläggande krav förtillträde till de medellånga vårdutbildningarna bör vara dokumenteradekunskaper i matematik, fysik och kemi, 5. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att utbildning- 1 1986/87. en inomhälso- och sjukvårdslinjen i ökad utsträckning bör omfatta natur- UbU1986/87:4 vetenskapliga ämnen. 1985/86:Ub580 av () och IngbriU Irhammar(c) vari yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts rörande en förutsättningslös studie avmöjligheterna att i värt land eller på gemensam nordisk bas åstadkomma enkvalificerad utbildning som kombinerar sång och dans. 1985/86:Ub582 av () och () vari yrkas att beslutar att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anges om miljövårdsundervisning somobligatorisk del i civilingenjörs-, bergsingenjörs- och arkitektutbildning. 1985/86:Ub591 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om återinförande av förpraktik i socionomutbildningen. 1985/86:Ub603 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen initierar en utredning om förändring avinnehållet i värdutbildningarna med syfte att öka de studerandes förmåga tillinlevelse/empati. 1985/86:Ub606 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av att all sjukvårdspersonal ges erforderligutbildning i etik. 1985/86:Ub619 av m. fl. (m) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottetremitterade motionen 1985/ 86:Sf345 - yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om att behandlingen avhandikappade bör ges större utrymme i sjukgymnastutbildningen. 1985/86:Ub726 av (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om möjligheter att inrätta tjänst somadjungerad högskolelektor och som adjungerad forskarassistent vid högskolan. 1985/86:Ub804 av () och ()vari yrkas att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna attgöra till ett marint utbildningscentrum för havsforskning ochvattenteknik på gymnasie- och högskolenivå. 1985/86:Ub806 av m.fl. (c) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1985/ 86:So218 - säviu nu är i fråga yrkas 1. att beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om inriktningen i arkitektutbildningen m.m. 1985/86:Ub809 av m.fl (vpk) vari - såvitt nuär i fråga -yrkas 3. att hos regeringen begär att tilluniversitets- och högskoleämbetet överlämna synpunkterna i denna motion förbeaktande vid utarbetande av utbildningsplaner för lärarutbildningar. 1985/86:Ub811av () och () vari - UbU 1986/87:4 såvittnu är i fråga yrkas 1. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utbildningsplaner för olika lärarutbildningar. 1985/86:Ub818 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottetremitterade motionen 1985/86:Sf283 - såvitt nu är i fråga yrkas 3. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om utbildning om psykisktutvecklingsstörda för sjukgymnaster. 1985/86:Ub826 av () och () variyrkas att hos regeringen begär en utredning beträffande behovet avoch formerna för en universitetsutbildning och forskning i ämnet socialförsäkringskunskap. 1985/86:Ub828 av m. fl. (s) vari -såvitt nu är i fråga - yrkas 3. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att de hörselhandikappades teckenspråk bör bli obli gatoriskt ämne i all utbildning som syftar till att arbeta med hörselhandi- kappade. 1985/86:Ub829 av () och ()vari - såvitt nu är i fråga yrkas 4. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som anförts om utbildningsplaner för lärarutbildning. 1985/86:Ub831 av m.fl. (fp) vari - medhånvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottet remitterademotionen 1985/86:A604 - såvitt nu är i fråga yrkas 2. att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildningen. I detta betänkande behandlas motioner vilka väckts underallmänna motionstiden under /86 och som tar upp frågor omhögskolan. Utbildning för tekniska yrken Bergsvetenskaplig utbildning ges på materialtekniklinjenvid tekniska högskolan i (KTH); tidigare benämnd bergsvetenskapligalinjen, och på geoteknologilinjen vid högskolan i . Utbildningen på debåda linjerna har profilerats mot olika områden. Utbildningen i ärinriktad mot anläggningsindustri, gruvindustri, mineralindustri ochmetallurgisk industri. Utbildningen vid KTH är inriktad mot materialtekniska,främst metallurgiska,problemställningåi'. Utbildning av järnmetallurger sker på UbU 1986/87:4materialtekniklinjen vid KTH. I motion 1985/86:Ub503 (s) yrkas att järnmetallurger skallutbildas även vid högskolan i . Det är enligt mofionen svårt för företageni övre att rekrytera dem som utbildats i . Mofionärerna anseratt det bör vara möjligt att utbilda järnmetallurger i om ca 25 poäng ibefintlig utbildning byts ut mot sex nya kurser, varav tre kan ges vidhögskolan i och tre måste föriäggas till KTH. Utskottet erinrar om att frågan om lokalisering avutbildningen och forskningen i metallurgi på regeringens uppdrag sågs av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Resultatet redovisadesi 1983:3 Materialteknik Forskning Utbildning. I anslagsframställningenför /85 konstaterade UHÄ med rapporten som grund attutbildningen i metallurgi vid KTH ganska väl svarade mot det förväntade behovetav metallurger. UHÄ ansåg vidare att utbildningen och forskningen i metallurgiinte borde flyttas frän KTH till mot bakgrund av de kostnader dettaskulle medföra, bl. a. kostnader för nyetablering i av ett antal förmetallurgin nödvändiga ämnen. Med tanke på kostnaderna och pä behovet av atteffektivt utnyttja tillgängliga resurser ansåg UHÄ ätt det inte är möjligt attlokalisera metallurgin till både KTH och högskolan i . Utskottet harinhämtat att UHÄ har samma uppfattning som den som redovisades för treår sedan. Av årets anslagsframställning framgår att högskolan iLuleå inför /88 inte fört fram något förslag om resurser för ensådan förändrad utbildning som föreslås i mofion 1985/86:Ub503. Däremot harhögskolan högt prioriterat en permanentning av den befintliga donationsprofessureni processmetallurgi. UHÄ har dock inte fört fram högskolans förslag i sinanslagsframställning, vilken bereds inom . Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår mofion 1985/86:Ub503. Förslag om att göra till ett marint centrum förhavsforskning och vattenteknik har enligt motion 1985/86:Ub804 (fp) förts frami olika sammanhang. Motionärerna anser för sin del att de resurser som finnsvid i pch yid Kungl. Vetenskapsakademiensmarinbiologiska station i nära bör utnyttjas även förutbildning på gymnasie- och högskolenivå inom havsforskning och vattenteknik.Denna fråga bör enligt motionärernas mening utredas i syfte att göra Lysekiltill ett marint utbildningscentrum inom de nämnda områdena. Frågor som rör havsforskning m. m. i harbehandlats av vid de tvä senaste riksmötena. Jordbruksutskottetframhöll i sitt betänkande JoU 1984/85:32 (s. 24) med anledning av dä aktuellaförslag om flyttning av havsfiskelaboratoriet att detta skulle ligga kvar iLysekil. Vid /86 uttalade jbrdbruksutskoUet (JoU 1985/86: 13 s.50) att det är angeläget att frågan om havsfiskelaboratoriets lokaler i bringas till en lösning. Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen sedermeragivit ett uppdrag i denna fråga. Resurser UbU1986/87:4-inom havsforskningen kommer således att finnas även iLysekil och dess närhet, både vid havsforskningslaboratoriet och vidKristine-bergs marinbiologiska station. Dä det gäller frågan om att anordna utbildning pågymnasienivå på en viss ort ankommer det på den kommunala huvudmannen för gymnasieskolanatt planera för utbildningen och framföra sina önskemål om den tilllänsskolnämnden, vilken i sin tur har att besluta om fördelning av tillgängligaresurser varje läsår. Utbildning i vattenbruk m. m. finns inomGöteborgs och län i form av en tvåårig specialkurs i ivattenbruk, fisk- och skaldjursodling och en likaledes tvåårig specialkurs iGöteborg i kustfiske och vattenbruk. Högskoleutbildningar inom havsforsknings-och vattenteknikområdet finns vid i . Där anordnasutbildning dels pä den tvååriga fiskevärdslinjen, dels pä en enstaka kurs om 10poäng i vattenbruk. Denna kurs bygger på fiskevärdslinjen. Med hänvisning till det redovisade föreslär utskottet attriksdagen avslår motion 1985/86: Ub804. I två motioner, nämligen 1985/86:Ub543 (fp) och1985/86:Ub582 (fp), be- ' gärs en förbättrad miljövårdsundervisning vid detekniska högskolorna. I den senare motionen yrkas att miljövårdsundervisningenskall vara ett obligatoriskt inslag i civilingenjörs-, bergsingenjörs- ocharkitektutbildningarna. I motionerna hänvisas bl. a. till skrivelser i fråganfrän () och UHÄ. Utskottet vill inledningsvis erinra om att varjeår har att behandla ett antal motioner som rör innehållet i utbildningsplanerför allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinjer inom högskolan. .Utbildningsutskottethar därvid redovisat fördelningen av ansvaret för innehållet iutbildningslinjerna och konstaterat att antar riktlinjer för enutbildningslinje när den inrättas eller ändras i vad avser längd och inriktning,att UHÄ fastställer utbildningsplaner utifrändessa riktlinjer samt att delokalt ansvariga högskolemydigheterna fastställer lokala planer över kurser somskall ingå i linjer samt kursplaner. Mot denna bakgriind har avslagitmotioner som avsett utbildningsplanefrågor (senast UbU 1985/86: 3). Då det gäller de nu aktuella tvä mofionsyrkandena villutskottet redovisa följande. De ansvariga för miljövärdskurserna vid de tekniskahögskolorna överlämnade en skrivelse till statsrådet ochchefen för med krav på förbättradmiljövårdsutbildning vid dessa högskolor. uppdrog regeringen ätUHÄ att utreda vissa frågor beträffande miljövårdsutbildning mot bakgrund bl.a. av denna skrivelse och en UNESCO-deklaration i frågan. UHÄ fann att IVAgjort en utredning som fill stor del täckte uppdraget. IVA:s utredningsrapportremitterades därför av UHÄ till samtliga universitet och högskolor föryttrande. I sin redovisning av uppdraget till regeringen den 24 oktober 1985anförde UHÄ att det inte ankommer på UHÄ utan på resp. linjenämnd att geföreskrifter om obligatoriska kurser i utbildningen. UHÄ ansåg dock att UbU1986/87:4 miljövårdsundervisningen inom civilingenjörs- och naturvetarutbildning- arna borde förstärkas och att miljövårdsaspekter borde integreras i alla teknikämnen samt beaktas mer än vad som dittills skett inom forskarut bildningen. UHÄ pekade på att miljövårdskravet skärpts vid den pågående revisionen av utbildningsplanerna för civilingenjörslinjerna och naturve- tariinjerna och att följande hade intagits i utbildningsplanerna: "Utbild ningen skall----- ge kunskaper om 1. sambandet mellan den naturveten skapliga och tekniska utvecklingen och människans livsmiljö, 2. energins och andra naturresursers begränsning samt vikten av att dessa resurser tillvaratas." UHÄ underströk vidare att en förlängning av de aktuella linjerna till 180 poäng (vilken sedermera genomförts fr. o. m. i enlighet med beslut, UbU 1985/86:21, rskr. 1985/86:269) endast skulle innebära en omklassificering och inte ge utrymme för ett utökat innehåll i utbildningen. UHÄ anförde också att utbudet av kurser för fortbildning och vidareutbildning inom miljövård borde utvecklas. gav regeringen i uppdrag att beaktabehovet av att miljövärdsfrågorna integreras i civilingenjörs- ochnaturvetarutbildning-arna i samband med att utbildningsplanerna förändras. Motbakgrund av den stora vikt miljöfrågorna har i dagens samhälle framhöllregeringen att det är nödvändigt att t. ex; civilingenjörerna får kunskaper ommiljöns betydelse och teknikens möjligheter att främja samhällets utveckling såatt miljöskador undviks. UtskoUet kan således konstatera att miljövårdsfrägornasplats i utbildningarna vid de tekniska högskolorna har uppmärksammats på flerasätt . Något särskilt uttalande frän sida bör motdenna bakgrund inte vara nödvändigt för att utbildningen vid de tekniskahögskolorna skall fä ett tillräckligt inslag av miljövårdsundervisning. Utskottetföreslår mot denna bakgrund att avslår motionerna 1985/ 86:Ub543 och1985/86:Ub582. Utbildning för administrativa, ekonomiska och socialayrken bör enligt motion 1985/86:Ub591 (s) geregeringen till känna att förpraktik äter bör införas / socionomutbildningen.Motionärerna anser att bristen på arbetslivserfarenhet före utbildningen kanmedföra svårigheter i de studerandes kommande yrkesverksamhet och även ledatill att de för sent kommer till klarhet om att de gjort ett felaktigtyrkesval. De praktikterminer som ingår i utbildningen bör inte tas borti samband med att förpraktik återinförs i enlighet med motionen. Utskottet erinrar om att tillträdesutredningens betänkande(SOU 1985:57) Tillträde till högskolan bereds inom regeringskansliet.I detta betänkande har frågan om förpraktik tagits upp. Utskottet anser attriksdagen inte bör föregripa den pågående beredningen av utredningens förslaggenom ett uttalande i en speciell delfråga. bör därför avslå motion1985/86:Ub591. Enutredning om behovet av och formerna för universitetsutbildning och UbU1986/87:4 forskning /ämnet socialförsäkringskunskap begärs i motion1985/86:Ub826 (m). Motionärerna framhåller att varken ämnet socialrätt ellerämnet socialförsäkringsrätt ingår som ett obligatoriskt inslag ijuristutbildningen. Det finns även ett stort behov av utbildning isocialförsäkringsrätt i form av enstaka kurser för vidareutbildning ochfortbildning. Motionärerna hävdar att forskningen på socialrättens områdehittills har liten omfattning, vilket står i kontrast till storleken på detsocialpolitiska reformarbetet. Utskottet har från UHÄ inhämtat att utbildningsplanernaför både den juridiska linjen och den sociala linjen skall ses över och attfrågan om utrymme för ämnena socialrätt och socialförsäkringsrätt därvid skalltas upp. Utskottet förutsätter därför att det i motionen påtalade behovet avutbildning i socialförsäkringsrätt blir tillgodosett. Vid föregående riksmötebehandlade utskottet ett motionsyrkande om en professur i socialrätt (UbU1985/86:32 s. 9). Utskottet fann då att inte borde göra någotuttalande som kunde föregripa det pågående beredningsarbetet med den kommandeforskningspropositionen som framläggs . Med hänvisning till detanförda föreslär utskottet att avslår motion 1985/86: Ub826. Vårdpersonalens läkemedelskunskaper ochläkemedelsundervisningen inom vårdutbildningen tas upp i två motioner, nämligen1985/86: Ub558 (m) och 1985/86: Ub566 (m) yrkandena 4 och 5. I båda motionernapoängteras vikten av att de som antas till hälso- och sjukvårdslinjen inomhögskolan har tillräckliga förkunskaper i matematik, fysik och kemi. Motionärernapåpekar att de som går pä gymnasieskolans vårdlinje har möjlighet att väljaannat ämne än matematik. Motionärerna anser vidare att de naturvetenskapligaämnenas utrymme bör öka på hälso- och sjukvårdslinjen och att undervisningen iläkemedelsräkning pä denna linje bör förbättras. Som påpekas i motionerna gjorde ettuttalande om ökad säkerhet inom läkemedelshanteringen. (SoU1982/ 83: 14 s. 15-16) anförde därvid bl. a. att UHÄ kunde ha anledning attöverväga behovet av ytterligare vägledning till de lokala beslutsorganen närdet gäller utformning av lokala planer öch kursplaner för hälso- ochsjukvårdslinjen. Utskottet har inhämtat att UHÄ vid konferenser ochhögskolebesök uppmärksammat linjenämnder och högskolor på uttalandeom säkrare läkemedelshantering och vikten av att värdpersonalen hartillräckliga kunskaper i läkemedelsräkning. UHÄ har i samband medremissyttranden under senare är över utredningar om gymnasieskolanuppmärksammat frågan om värdpersonalens behov av bättre kunskaper i matematikoch naturvetenskapliga ämnen. Två utredningsförslag bereds , vilka harbetydelse för den aktuella frågan, nämligen tillträdesutredningens betänkande(SOU 1985:57) och det förslag (SOU 1986:2-3) om en treårig yrkesutbildning somlagts fram av arbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesut- bildningen(ÖGY). Arbetsgruppen anser bl. a. att det bör ges utrymme för UbU 1986/87:4matematikundervisning pä värdlinjens gren mot hälso- och sjukvård (SOU 1986:3 s. 41). Med hänsyn till det redovisade pågående beredningsarbetetanser utskottet att inte bör göra några uttalanden omnaturvetenskaplig undervisning pä vårdlinjen i gymnasieskolan eller omtillträdeskraven och matematik- och läkemedelsundervisningen på hälso- ochsjukvårdslinjen i högskolan. Motionerna 1985/86: Ub558 och 1985/86: Ub566yrkandena 4 och 5 avstyrks därför. En utredning om en förändring av innehållet ivårdutbildningarna krävs i motion 1985/86: Ub603 (fp). Förändringen skall syftatill att öka de vårdstuderandes förmåga till inlevelse, även kallad empati. godkände allmänna mål för hela sektornför utbildning för vårdyrken (prop. 1978/79:197, UbU 1979/80:7, rskr. 1979/80:100). Enligt dessa mål skall utbildningen inom värdsektorn anordnas sä att denstuderande utvecklar sin självkännedom och förmåga fill inlevelse och därmedfår beredskap att möta människor också i svåra situationer. Målen finns intagnai samtliga utbildningsplaner inom vårdsektorn. Som utskottet vid tidigareriksmöten påpekat.ankommer det på de lokalt utbildningsansvariga att se tillatt dessa mål präglar undervisningen. Utskottet föreslår med hänvisning tilldet anförda att avslår motion 1985/ 86:Ub603. All medicinsk personal bör enligt motion 1985/86: Ub606(m) ges erforderlig utbildning i medicinsk etik. Motionärerna anser attmedicinsk etik bör utgöra ett eget ämne i dessa utbildningar. De anför att denmedicinska forskningen och den medicinska tekniken under de senaste decenniernaskapat många nya och tidigare aldrig aktuella möjligheter och att det ocksåuppstått tidigare okända etiska frågor. Dagens sjukvård ställer stora krav påutövarna. Då är det en styrka att ha en god etisk grund att utgå från. Utskottetvill med anledning av motionen anföra följande. Frågor om medicinsk etik och näraliggande frågor ivårdutbildningarna har behandlats av . Vidriksmötet /83 beredde regeringen tillfälle att ta del av vad somanfördes i regeringsskrivelsen /83: 3 om vård i livets slutskede (UbU1982/83: 3). \ skrivelsen angavs bl. a. vissa normer för vården av döende.Vidare förutsattes att kursplanerna för vårdutbildning skulle utvecklas ienlighet med dessa normer och att de utbildningsansvariga skulle genomförautbildningen i enlighet härmed. På initiativ (SoU 1984/85:4, rskr. 1984/85: 23)beslöt regeringen att inrätta ett råd för medicinsk-etiskafrågor. Med anledning av en motion väckt vid /86 omutbildning i medicinsk etik anförde socialutskottet (SoU 1985/86: 18 s. 22-23)aU allmänna frågor om utbildning och medicinsk etik är väl lämpade för diskussioni det . ansåg vidare att det mot bakgrundav den snabba medicinska utvecklingen är viktigt att de etiska frågorna fårökad uppmärksamhet även inom utbildning och fortbildning av hälso- ochsjukvårdens personal. I sammanhanget nämnde socialutskot- tet ocksåatt Svenska läkaresällskapets delegation för medicinsk etik an- UbU1986/87:4 ordnat en kurs i medicinsk etik för lärare inom iäkär- ochsjuksköterskeutbildningarna. Med hänvisning till det redovisade avstyrktesocialutskottet den då aktuella motionen. Arbetsgruppen för översyn av den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY) föreslår i ett av sina betänkanden (SOU 1986: 3, s.48-49) att man särskilt bör uppmärksamma att vårdetiken får erforderligtutrymme på vårdlinjen. Betänkandet bereds inomregeringskansliet. Mot bakgrund av vad som redovisats anser utskottet attriksdagen inte bör göra något uttalande av det slag som begärs i motion1985/86: Ub606. Motionen avstyrks därför. En förbättrad undervisning om handikappade och derasproblem inom sjukgymnastutbildning och utbildning av samhällsplanerare,arkitekter m. fl. yrkas i fyra motioner. Enligt motion 1985/86: Ub619 (m) bör behandlingen avhandikappade ges större utrymme i sjukgymnastutbildningen. I motion 1985/86:Ub818 (fp) yrkande 3 hemställs om att det skall ges information isjukgymnastutbildningen om utvecklingsstörning och möjligheterna tillförbättringar för utvecklingsstörda genom sjukgymnastik. I utbildningsplanen för rehabiliteringslinjen, pä vilkensjukgymnaster och arbetsterapeuter utbildas, sägs bl. a. att utbildningen skallbehandla de handikappades situation i samhället samt rehabilitering ochhabilitering. Detta utvecklas närmare i de delar av utbildningsplanen som rörsjukgymnastutbildningen resp. arbetsterapeututbildningen. I enlighet medriksdagens beslut (UbU 1984/85:27, rskr. 1984/85:291) finns fr.o.m. den 1 juli1986 en påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster om 20 poäng. Linjen har fyraolika inriktningar som den studerande kan välja mellan, nämligen motprimärvård, mot läns- och regionsjukvård, mot psykiatrisk vård samt mothabilitering vilken skall utgå från målen för samhällets omsorgs- ochhabili-teringsverksamhet. Utskottet, som erinrar om att det ankommer pä UHÄ attfastställa utbildningsplaner och på de lokalt utbildningsansvariga attförverkliga innehållet i utbildningsplaner och kursplaner, föreslår mot bakgrundav det anförda att avslår motionerna 1985/86: Ub619 och 1985/86:Ub818 yrkande 3. Enligt motion 1985/86: Ub519 (s) bör geregeringen till känna att utbildningen om handikappade bör förbättras inomvissa högskoleutbildningar, såsom utbildningen av samhällsplanerare, ekonomer,tekniker, arkitekter, socialarbetare m. fl. Även i motion 1985/86: Ub806 (c)yrkande 1 yrkas att handikappkunskapen skall ökas i arkitektutbildningen ochutbildningen av andra som deltar i samhällsplaneringen. Dessa yrkeskategorierskall genom en bättre utbildning fä större förmåga att i sin yrkesverksamhetkunna skapa sådana miljöer som ger alla, dvs. även de handikappade,möjligheter att delta i samhällslivet. I utbildningsplanerna för utbildningarna vid de tekniskahögskolorna finns en allmän föreskrift med innebörd att de studerande skall fåkunskaper om sambandet mellan den naturvetenskapliga och tekniska utvecklingenoch människans livsmiljö. I t. ex. utbildningsplanen för arkitekfiinjen utvecklasdetta närmare, varvid det uttalas att utbildningen bl. a. skall ge UbU1986/87:4 kunskap om den byggda miljöns påverkan på människors levnadsvillkor.Inom sektorn för utbildning för'administrativa, ekonomiska och sociala yrkenfinns i varierande omfattning föreskrifter i utbildningsplanerna om att kunskapom socialpolitiken skall ingå i undervisningen.