bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — har genomförten utvärdering av försöken med en regional ledningscentral i östratullregionen, vilken överlämnades till regeringen. Enligtrapporten har erfarenheterna varit goda av försöksverksamheten, som inte visatsig innebära några tekniska svårigheter. Dessutom har enligt vad departementetupplyst detta inneburit en fullgod bevaknings- och sjösäkerhetstjänst. Denaktuella rapporten har gått ut på remiss. svarframgår av bilaga B 23. Där uppges bl. a. att planerat avsätta entjänst för bemanning av Gryts sambandscentral . Enligt utskottet bör ett uttalande från sida imöjligaste mån alltid beaktas av regeringen. I det aktuella fallet harriksdagen 1985 anvisat medel för en försöksverksamhet med regionalsambandscentral i Östra tullregionen. Därvid skulle bemanningen av de lokalasambandscentralerna - bl.a. - reduceras till förmån för förstärktacentrala insatser. Då vid behandlingen av budgetpropositionen 1986med anledning av motioner uttalade sig så starkt till förmån för attrationaliseringar inom bör genoinföras på ett sätt som inteminskar förutsättningar för en god bevakning och att man då inte underskattarbetydelsen av kontinuerlig närvaro av bevakningspersonal i de berörda regionernaborde regeringen vid behandlingen i budgetpropositionen på ett klarare sättbeaktat mening i frågan. Den pågående försöksverksamheten har genomuteblivna förändringar i det närmaste kommit att permanentas. Utöver detanförda har utskottet inte funnit anledning till något särskilt uttalande. d) Regeringens handläggning av visst anslag till KockumsAB Utskottet har till granskning tagit upp regeringenshandläggning av frågan om viss avvecklingsproduktion vid . Förslag om anslagsmedel för detta ändamål framlades av regeringen i proposition 1986/87:25 (tilläggs budget I till statsbudgeten för /87). Propositionen i föreva rande del föranledde två motioner. 1 den ena yrkades avslag på förslaget. I den andra, vari kritik framfördes mot regeringens handläggning av frågan, begärdes ett uttalande av om att regeringens agerande inte var .83 acceptabelt.Ärendet behandlades av näringsutskottet (NU 1986/87:15), vars KU 1986/87:33 majoritet anslöt sig till regeringens förslag. De bådamotionerna avstyrktes. enreservation av moderata samlingspartiets och ledamöter i utskottetförordades avslag på förslaget. I ytteriigare en reservation av sammaledamöter riktades kritik mot regeringens handläggning av frågan, varvid bl.a. hävdades att regeringen föregripit ställningstagande tillanslagsfrågan och att den information som lämnats till i ärendet Reservanterna ansåg att genom ett särskilt uttalandeborde ge regeringen till känna vad som sålunda anförts. Till grund för granskningen har legat en inomregeringskansliet upprättad promemoria (bilaga B 24). Granskningenhar inte föranlett något uttalande från utskottets sida. e) Försäljningen av statens aktier i Utskottet har till granskning tagit upp regeringenshandläggning av det ärende som lett fram till försäljningen av statens aktier iAktiebolaget . I proposition 1986/87:25 (tilläggsbudget 1 tillstatsbudgeten för /87) framlades förslag om att skullebemyndiga regeringen att överlåta dessa aktier och i samband därmed iklädastaten viss ekonomisk förpliktelse. Frågan behandlades av näringsutskottet (NU1986/ 87:15), vars.majoritet anslöt sig till regeringens förslag. 1 enreservation (m, fp) förordades dels avslag på förslaget, dels ett särskilttillkännagivande från sida, vari påtalades vissa angivna brister iden information som lämnats av regeringen i ärendet. Till grund för granskningen har legat en inomindustridepartementet upprättad promemoria (bilaga B 25). Granskningenföranleder inte något uttalande från utskottets sida. Till utskottet har hänvisats regeringens skrivelse(1986/87:75) med redogö relse för behandlingen av skrivelser till regeringen. 1 likhet har utskottet gjort en översiktlig genomgång av skrivelsen i fråga. Genomgången har föranlett närmare granskning av ett ärende (se nedan). Årets skrivelse avser åtgärder med anledning av riksdagsbeslut som vidtagits av regeringen den 1 oktober 1985den . Redogörelsen från regeringen omfattar sammanlagt 486 riksdagsskri velser, av vilka 13 beslutats av . Fem av sistnämnda skrivelser har slutbehandlats. Av de återstående åtta skrivelserna är det en som beslutats av . Skrivelsen, som är , gäller ett riksdagsbeslut med anledning av motioner om naturvården inom de svenska fjällområdena. Med anledning av skrivelsen har regeringen uppdragit åt att efter samråd med berörda myndigheter och efter den utredning m. m. som finner erforderlig med hänsyn till vad som uttalats av vederbörande riksdagsutskott inkomma med förslag som föranleds härav. regeringensskrivelse har , liksom , angivits att KU 1986/87:33regeringen avvaktar utredning. Vid kontakt med miljö- och harupplysts att numera slutredovisat sitt uppdrag för regeringensamt att regeringen i sin nästkommande redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser kommer att anmäla att den ifrågavarande skrivelsen ärslutbehandlad. Granskningen i denna del föranleder inte något yttrandefrån utskottets sida. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggs tillhandlingarna. Resultatet av den i det föregående redovisade granskningenav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning samtregeringens skrivelse 1986/87:75 med redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen får utskottet härmed för Närvarande: (), (),(), (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), (), (), i (m), (), BengtKindbom (c) och (vpk). punkt 3har () ersatt i (m) och () ersatt () punkt 8har () ersatt i (m) och (vpk) ersatt (vpk) punkt 9 harIngela () ersatt () såvitt avser Singaporeoch () i övrigt samt () ersatt i (m) punkt 12 har IngelaMårtensson (fp) ersatt () punkt 13 har ()ersatt i (m) punkt 16 har () ersatt SörenLekberg (s) och () ersatt () punkt 18 har GunnarHökmark (m) ersatt i (m), MargittaEdgren (fp) ersatt () och (vpk) ersatt (vpk) punkt 20 har ElisabethFleetwood (m) ersatt () punkt 21 har ()ersatt () och Bo (vpk) ersatt (vpk) punkt 22 har () ersatt () punkt 23 d har () ersatt i (m) °-' och () ersatt () punkt23 e har () ersatt i (m) ochMargitta () ersatt (). Reservationer ku 1986/87:33 Remisser till lagrådet (punkt 3) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och IngelaMårtensson (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjar med"Utskottet har" och slutar med "från utskottets sida" bortha.följande lydelse: Utskottet har i samband medgranskningen av regeringens remisser till lagrådet konstaterat att lagrådet vidupprepade tillfällen anmärkt på att remitterade lagförslag inte varit föremålför sådan remissbehandling som avses i 7 kap. 2 § RF. Anledningen till lagrådetsanmärkningar beror på att lagrådet i avsaknad av remissmaterial haft begränsademöjligheter att bedöma frågor om lagstiftningens praktiska konsekvenser ochtillämpning som avses i 8 kap. 18 § RF. Även vid årets granskning harpåträffats fall där anmärkningar av aktuellt slag framförts från lagrådetssida. Ett av fallen - förslaget omen tillfällig förmögenhetsskatt förlivförsäkringsbolag, m. m. 1986/87:61) - har redan berörts av utskotteti yttrande till skatteutskottet (KU 1986/87:9 y). Utskottet får här hänvisatill de uttalanden som därvid gjordes i en minoritetsmening till yttrandet. Utskottet anser det vara en allvariig brist att regeringenvid beredningen av de aktuella ärendena inte föranstaltat om sedvanligremissbehandling. Vad utskotteti denna del anfört ges till känna. Regeringens åtgärder med anledning av mordet på (punkt 8) (), (), (), Hans Nyhage (m), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar "Motbakgrund" och på s. 23 slutar "mot regeringen" bort ha följaridelydelse: Ordningen med en tjänsteman som var närvarande vid den s.k. spaningsledningens möten tillkom på mordnatten i den extraordinärasituation som då rådde. När förhållandena stabiliserats borde denna ordningenligt utskottets uppfaftning ha frångåtts. Den innebär nämligen en stor riskför en grundlagsstridig inblandning i polismyndighetens åtgärder från regeringensoch sida. Regeringen kom på detta sätt all förknippas medpolissidan och misstankar uppkom omen otillböriig styrning av utredningsarbetetfrån regeringens sida. Formerna för regeringens kontakter med den s. k.spaningsledningen och intensiteten i dessa kontakter var också ägnade att skapaproblem. Det kan inte uteslutas att också dessa förhållanden påverkadeutredningsarbetet. Genom sina ensidiga kontakter med polissidan komregeringen att minska sina möjligheter att objektivt kunna bedöma hurorganisationen av utredningsarbetet fungerade. Regeringen fick härigenomalltför sent klart för sig hur allvarliga problemen i utredningsarbetet var.Regeringen borde på ett tidigarestadium ha kunnat vidtaga åtgärder som lett till ett fungerande KU1986/87:33 samarbete mellan polis och åklagare. Regeringens agerande under förspelet tillomorganisationsbeslutet är också ägnat att förvåna. En äv parterna ikonflikten, länspolismästaren, gavs särskilda möjligheter att påverka den nyaorganisationen. Härigenom fick denna på den punkt som gällde den särskilda s.k. stabsgruppen, en oklar utformning. Sammanfattningsvis vill utskottet framhålla attjustitieministern och regeringen i sin helhet inte kan undgå kritik för dessaåtgärder med anledning av mordet på statsminister . Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser tillåtlighet av krigsmaterielexport till och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar "Utskottetsgranskning" och på s. 48 slutar "med riktlinjerna" bort haföljande lydelse: Frågan om lämpligheten av att bevilja exporttillstånd tillIndonesien är viktig. Det har dock för utskottets del inte funnits anledningatt göra en bedömning i den frågan. Syftet med anmälan var en annan. velat vidga granskningen, borde underlaget för granskningen bl. a.kompletterats med utrikespolitiska bedömningar och en mer omfattande genomlysningav situationen i . anfört ges till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser tillåtlighet av krigsmaterielexport till och (båda c) anser att dendel av utskottels yttrande som på s. 47 börjar "Utskottetsgranskning" och på s. 48 slutar "med riktlinjerna" bort haföljande lydelse: bör inte leverera vapen till länder där utdragnaväpnade konflikter förekommer. Utskottet anser att bedömningar av de fortgåendestriderna på borde ha lett till att ytteriigare tillstånd tillvapenexport till inte hade beviljats. anfört ges till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser tillåtlighet av krigsmaterielexport till (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 47 börjar "Utskottets granskning" och på s. 48slutar "med riktlinjerna" bort ha följande.lydelse: Det nu aktuella beslutet, som berördes redan vidföregående års gransk ning, har granskats ingående av utskottet. Därvid har utskottet funnit att såväl den export som tidigare tillåtits som regeringens tillstånd i februari1986 mot bakgrund av förhållandena på inte står i överensstämmelse med de regler och riktlinjer som gäller för krigsmaterielexporten. Indonesiensåledes faller utanför den krets av länder som kan komma i fråga KU1986/87:33 för svensk export av krigsmateriel, kan regeringen inte ungdå kritikför beslutet om tillstånd till utförsel av ytterligareluftvärnspjäser. Vad utskottet anfört ges till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser motiveringar och uttalanden beträffande exporten (), (), () och () anser att den del av utskottets yttrande på s.48 som börjar "Det andra" och slutar "måste följa" bort haföljande lydelse: Granskning i denna del tar sikte på huruvida regeringenvarit tvungen att medge tillstånd till export av luftvärnskanoner eller ej ochom statsrådet vilselett . Granskningen har klarlagt, att det inte förelåg någrabindande åtaganden från tidigare regeringar. Det har också framkommit att deifrågavarande kontrakten tecknats under statsrådet tid somutrikeshandelsminister. Trots detta har som svar på en frågameddelat : "Det gäller inga nya vapensystem utan en uppföljningav tidigare åtaganden - bindande åtaganden som går tillbaka till de regeringar,där partivänner deltog". Inför utrikeskorrespondenternagavs följande information återgiven i Aktuellt : "Vi tillåter försäljning av vapensystem som beslutatstidigare, där vi måste förtsälta leveranser enligt kontrakten". Dessauttalanden utgör endast två exempel ur en lång rad artiklar och uttalanden påsamma tema. Utskottet drar slutsatsen, att och allmänheten utsattsför systematisk desinformation. Syftet synes vara att vilseleda om MatsHellströms och regeringens hela och fulla ansvar för den beviljadevapenexporten saml ge intryck av att tillstånden avsåg något annat än nyavapen. Den socialdemokratiska regeringen tog tidigt ställningtill fortsatta vapenleveranser till . gavs etttillstånd för luftvärnskanoner (föredragande ) och ochjuli 1983 informerades regeringen genom den s.k. beställningsdeklarationen omatt nya kontrakt tecknats. Regeringen hade då möjligheten att stoppa fortsattaförberedelser för exporten men avstod. och beskrivning av konsekvenserna av ettavslag , är inte relevanta för ställningstaganden som gjordes imitten av 1983. I syfte att legalisera den påstådda bundenheten har detgjorts olika försök att omtolka riktlinjer. Vid förra åretsgranskningsdebatt meddelades, att ansåg att ifrågavarandeexport av luftvärnskanoner numera skulle anses som en typ av följdleveransjämställd med ammunition och reservdelar. I årets utfrågning av Hellströmupprepas , att regeringen skall göra en totalbedömning och att idenna ingår en bedömning av i vad mån regeringen är bunden till att ge ett nytttillstånd, om ett tillstånd givits . Riksdagensriktlinjer talar om, att en totalbedömning görs för att bedöma om ett vapen ärdefensivt eller offensivt, eftersom det har blivit allt svårare att göra enenkel avgränsning. Dessa tolkningar av riktlinjerna riskerar få betydandekonsekvenser för KU 1986/87:33 praxis i tillståndsgivningen. Utskottetförutsätter emellertid att den vidtagna granskningen i sig undanröjt denna riskför framtiden. Utskottet konstaterar; att regeringen enligt riktlinjernaför krigsmaterielexporten inte varit tvingad att bevilja tillstånd och haftfull frihet att neka export. Regeringen har beviljat export för nya luftvärnskanoneroch bedömt att detta ligger helt i linje med riktlinjerna trots att man gjortbedömningen att annan export till , också av defensiva vapen, inteskall vara tillåten. Statsrådet har upplyst om, att regeringen numeratar ansvaret för bedömningen och beslutet om sådant. har dockinte givit en sanningsenlig beskrivning av detta förhållande inför riksdag ochallmänhet. Tvärtom har han sökt visa, att han varit tvingad att endastexpediera ett redan tidigare fattat beslut. Därmed har han vilselett riksdagen.För detta finns det anledning att rikta kritik mot statsrådet . Den anförda kritiken mot statsrådet gerutskottet till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvittavser motiveringar och uttalanden beträffande exporten till (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 48 som börjar "Det andra" och slutar "måstefölja" bort ha följande lydelse: Vid granskningen har klarlagts att det inte förelåg någrabindningar som ovillkorligen krävde ett bifallsbeslut. Det är i detsammanhanget angeläget för utskottet att slå fast att varje ansökan omexporttillstånd måste bedömas för sig. Det är vidare av särskild vikt att -inom ramen för den sekretess som regelmässigt råder i dessa frågor - motivenför fattade beslut i krigsmaterielexportärenden redovisas på ett sätt som ärklart och otvetydigt. Mot bakgrund av den berättigade kritik som mot vapenexporten till under tidigare regeringar är detsåledes särskilt anmärkningsvärt att han i egenskap av utrikeshandelsministermedverkat till fortsatt export. Vidare anser utskottet att informationen omregeringens beslut har varit vilseledande. mening borde t. ex. redan från början ha klarlagts att någrabindningar inte förelåg. Den fortsatta vapenexporten till framställdessom ofrånkomlig, medan den socialdemokratiska regeringen i själva verket bortavbryta den export som tidigare regeringar bedrivit. För detta finns detanledning att rikta kritik mot statsrådet . anfört ges till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvitt avser (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 49 (andra stycket)som börjar "Enligt utskottets mening visar" och på s. 50 slutar "uttalandepåkallat" bort ha följande lydelse: Uppgifterhar länge förekommit om olaglig export av Boforstillverkade robot 70till och Bahrein via . Uppgifterna om oegentlighe- KU1986/87:33 ter i samband med krigsmaterielexporten till har varit såalarmerande att särskilda ätgärder borde ha vidtagits. Som anfördes i en reservation (vpk) till föregående årsgranskningsbetänkande (KU 1985/86:25) borde inte regeringen ha tillåtit ettåterupptagande av exporten till , bl. a. mot bakgrund av pågåendepolisutredning. Vapenexporten till har också enligt utskottets meningvarit av sådan omfattning att misstankar om otillåten vidareexport borde hauppstått. Utskottet anser vidare att regeringens kontroll av den svenskavapenexporten uppvisat allvarliga brister och måste skärpas. anfört ges till känna. Krigsmaterielexport (punkt 9) såvitt avser vissa informationsaspekter , Hans Nyhage och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande på s. 51 som börjar "Utskotteträknar" och slutar "utskottets uttalande" bort ha följandelydelse: Utskottet tvingas konstatera att dess granskning i vissaavseenden försvårats genom olika statsråds och kanslihustjänstemäns brist påöppenhet inför utskottet. I detta sammanhang bortses från den generella kritiksom bl. a. statsministern och finansministern riktat mot utskottet då detfullgjort sin grundlagsenliga skyldighet att granska regeringen. Det är anmärkningsvärt att utskottet inte underrättats omatt information på ett tidigt stadium lämnades till krigsmaterielinspektionensamt därefter till och regeringen om att grundade misstankarförelåg om illegal vidareexport äv svenska vapen via till fleraländer. Det är fortfarande oklart hur mycket regeringen känt till om detta ochvid vilka tidpunkter informationen lämnades. Utskottets granskning hade underlättats om tillgängliginformation hade lämnats i samband med de aktuella utfrågningarna eller påannat sätt bringats till utskottets kännedom. Detta hade varit naturligt medtanke på granskningsarbetets karaktär och inriktning. Då ännu inte tillräckligklarhet skapats om vad statsråd och andra berörda inom känttill finns det anledning för utskottet att återkomma till frågan. anfört ges till känna. Utlänningsärenden (punkt 13) såvitt avser praxis i asylärenden m. m. (), (), (), () och (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 64 som börjar "I fråga" och slutar "någotuttalande" bort ha följande lydelse: Utskottet konstaterar att ansvarigtstatsråd i samband med att riktlinjerna för flyktingpolitiken antogs 1983/84starkt underströk vikten av att gällande regler, riktlinjer, motivuttalandenoch praxis blir föremål för en systematisk dokumentation och spridning. Detfinns anledning att rikta kritik mot regeringenför att detta inte har kommit till stånd. De uppgifter om praxis KU1986/87:33 m. m. somfinns i regeringens skrivelse om flyktingpolitiken tillgodoser inte de kravsom har ställts. Likaså uttrycktes lämpligheten av att följer upp förvarsinstitutetstillämpning för att motverka att det används utan tvingande skäl.Statsrådet lovade att återkomma med regeringens föreskrifter som Detta har heller inte kommit till stånd. att det idebatten om förvar framhållits att vissa grupper av flyktingar särbehandlas.Det finns således anledning att uppmärksamma tillämpningen avbestämmelserna om förvarstagande gentemot olika grupper av utvisade. Ett annat förhållande som har uppmärksammats i sambänd medgranskningen är regeringens uppföljning av utvisningsärenden. Utskottet finneranledning att särskilt markera vikten av att - vid sidan av en grundligprövning av förhållandena i olika länder - en ingående uppföljning sker såsnart uppgifter förekommer om att någon som utvisats från grips eller iövrigt blir illa behandlad i ett annat land. anfört ges till känna. Utlänningsärenden (punkt 13) såvitt avser terroristbestämmelserna (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 64 som börjar "Vad slutligen" och slutar "utskottetssida" bort ha följande lydelse: Vad angår terroristbestämmelserna, som tidigare granskatsav utskottet, så har händelser gett anledning att återsätta dem i fråga. Det måste med skärpa understrykas att kampen mot terrorisminte får gå ut över rättssäkerheten. Det är således - vid sidan av detförhållandet att terroriststämplingen av PKK orättfärdigt drabbar kurder iallmänhet - inte tillfredsställande att de som ansetts som terrorister inte påett godtagbart sätt har fått ta del av motiven för besluten. anfört ges till känna. Utnämningar av verkschefer m.m. (punkt 15) , Hans Nyhage och i (allam) anser att den del av utskottets yttrande på s. 67 som börjar "Utskottetvill" och slutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Granskningen har gett vid handen att i stor omfattningunder senare år har till verkschefer utsetts personer som har anknytning tilldet socialdemokratiska partiet. Utan att i och för sig, ifrågasätta dessapersoners kompetens för uppgiften framstår det som anmärkningsvärt att det inte- utom i enstaka undantagsfall - gått att finna andra lämpliga kandidater tillverkschefstjänsterna. anfört ges till känna. Vissatillsättningsärenden a) tillsättning av tjänst som KU 1986/87:33 universitetslektor i fysik vid (punkt 16) och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 67 börjar "Den aktuella" och pås. 68 slutar "särskilt uttalande" bort ha följande lydelse: 1 det aktuella ärendet hade regeringen att ta ställning iärendet med anledning av överklaganden. Av de sökande till tjänsten somordinarie universitetslektor i fysik var enligt den sakkunnige itjänsteförslagsnämnden en av de sökande, , vad gällervetenskaplig meritering jämställd med de främsta av de övriga och vad gällerpedagogisk meritering klart överlägsen. Han hade, enligt den sakkunnige"visat en närmast överväldigande aktivitet genom produktion av läromedel,diskussionsinlägg i olika pedagogiska frågor, initiering och ledning avuniversitetspedagogiska kurser m. Kjöllerström sattes också av den sakkunnige i förstaförslagsrummet och han utnämndes till innehavare av tjänsten av UHÄ. Efteröverklagande undanröjdes detta beslut av regeringen som i stället utnämnde densökande som av den sakkunnige satts i fjärde förslagsrummet. Eftersom regeringsbeslutet saknar motivering är det intemöjligt att med säkerhet avgöra vad som föranledde regeringen att frångå UHÄ:sbeslut. Av handlingarna framgår dock att det som troligen lades Kjöllerströmtill last var att han ägnade sig åt forskningsinformation och att han uppgettatt han hade för avsikt att fullfölja ett större projekt som han ledde påuppdrag av forskningsrådsnämnden. Detta borde enligt utskottets mening istället ha räknats som en positiv merit. I högskoleförordningen (30 §) stadgasdet nämligen bl.a.: "Vikt skall även fästas vid förmåga att informera omforskning och utvecklingsarbete." Det är allvarligt om regeringens beslut i detta ärendeinnebär en nedvärdering av den här angivna tredje befordringsgången! Det ärinte förenligt med gällande bestämmelser och inte med vad uttalat.Det är framför allt olyckligt ur den synpunkten att forskningsinformationenmåste betraktas som mycket angelägen ur samhällets synpunkt. Det är således avstor vikt att regeringens beslut i detta ärende inte blir prejudice-rande. anfört bör ges till känna. Vissa tillsättningsärenden b) tillsättning avtjänst som professor i musikvetenskap vid (punkt 16) (), ()-, (), Hans Nyhage (m), i (m), () ochMargitta () anser att den del av utskottets yttrande på s. 69 sombörjar "Granskningen föranleder" och slutar "ingetuttalande" bort ha följande lydelse: