bet · GA01SoU16 · 1986-12-31 00:00:00 — har tagit vissaav lokalerna avsedda för en ny rättspsykiatrisk klinik i anspråk för vård avsvårt psykiskt störda patienter (främst sådana som på grund av brott dömts tillsluten psykiatrisk vård). Sedan detta kommit till kännedom harsocialstyrelsen skrivit till statens förhandlingsnämnd och pekat på demöjligheter som skulle kunna finnas att i de aktuella lokalerna bereda platsför häktade som skall genomgå rättspsykiatrisk undersökning. Det kan ocksånämnas att riksåklagaren inte haft någon erinran mot att häktade personerplaceras där med hänsyn till kraven på isoleringsmöjligheter beträffande vissahäktade. Utskottet behandlade i samband med förra åretsbudgetproposition vissa motionsyrkanden av liknande innehåll som det nuaktuella (se. SoU 1985/86:16 s. 6-8). Utskottet hänvisade därvid till de ovannämnda förhandlingarna om huvudmannaskapet för de rättspsykiatriska undersökningarnaoch till arbetet med den kommande propositionen om tvånget inom psykiatrin.Utskottet fann att de då aktuella motionerna med hänsyn till det pågåendearbetet inte borde föranleda någon åtgärd av : Riksdageri följdeutskottet (rskr. Utskottet gör nu följandebedömning. Utskottet delar i och för sig motionärens uppfattning att frågan om den 26 rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten måste lösas på ett godtagbart SoU 1986/87:16 sätt ihela landet. Utskottet har emellertid i det föregående uttalat sig för attregeringen skall vidta åtgärder för att komma till rätta med de oacceptablaväntetider som råder inom hela det rättspsykiatriska undersökningsväsendet.Utskottet ser det som naturligt att frågan om utvidgning av verksamheten iUmeå övervägs i det sammanhanget. Av dessa skäl avstyrker utskottet motionSo431 (c). Bibehållande av den fasta paviljongen i Vården av psykiskt sjuka patienter ankommer numera påsjukvårdshuvudmännen. Detsamma gäller vården av psykiskt stördalagöverträdare, vilka av domstol överlämnats till sluten psykiatrisk vård.Vården sker huvudsakligen vid psykiatriska kliniker och mentalsjukhus. Förpatienter som bedöms som särskilt vårdkrävande finns dock särskildariksenheter. Dessa utgörs av specialklinikerna vid f, d, sjukhUsi , S:t,i , specialavdelningarna vid Säterssjukhus och i samt den s. k. fasta paviljongenvid (se dock nedan s. 29). utgjorde tidigare också s.k. fast paviljong men ombilda-des fill specialavdelning . Denfasta paviljongen vid har omvandlats till enspecialavdelning och en fast avdelning. När det gäller var de patienter som bereds vård med stödav LSPV skall placeras är detta normalt en fråga för resp. sjukhus ellerpsykiatrisk klinik. Dessa kan också efter direkt överenskommelse flyttapatienter som bedöms som särskilt vårdkrävande till de särskilda riksenheterna.Flyttning till och fräns, k, fast paviljong får dock ske först efter samråd medsocialstyrelsen (se föreskrifter härom i SOSFS (M) 1981:55),skall emellertid alltid besluta om var de pattenter som avdomstol har överlämnats till sluten psykiatrisk vård skall placeras (12 §LSPV), Flertalet domstolsöverlämnade patienter vårdas på vanliga mentalsjukhusoch psykiatriska kliniker. Riksenheterna har inga avgränsade upptagningsområden ochbetecknas därför som riksenheter för särskilt vårdkrävande patienter. Dessaenheter tar främst emot manliga patienter. De särskildaenheterna vid Säters sjukhus, och iVäxjö är avsedda för att ta hand om särskilt vårdkrävande patienter från helariket. med sina tre kliniker har samma funktion, men dettasjukhus är mer inriktat på rehabilitering av unga icke psykotiska, särskiltvårdkrävande pattenter, ofta med missbruksproblematik. Det finns som framgåttovan möjlighet att efter samråd med flytta över vissa patienterfrän de nämnda enheterna eller andra psykiatriska sjukhus till den fasta paviljongenvid . Vid denna tillämpas én helt sluten vårdmiljö, vilketinnebär att patienterna inte beviljas permission eller frigång. I motion 1986/87:So401 av i/i.fl. (c, m, fp)hemställs att riksdagenbeslutar att hos regeringen begära sådana åtgärder som syftar till., attproblemen med den rättspsykiatriska vården får en snabb lösning i 27 enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 1). Vidare yrkas att SoU 1986/87:16riksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av att den fastapaviljongen vid behålls som riksenhet (yrkande2). Enligtmotionärerna råder det en närmast kaotisk situation i landet när det gäller denrättspsykiatriska vården. En lösning på förhållandena måste snabbt åstadkommas.När det gäller anser motionärerna att fiera viktiga skäl talar föratt bör behållas som en riksenhet för den rättspsykiatriskaspecialvärden även i framttden, I motion 1986/87;So428 av m.fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den fastapaviljongen vid sjukhuset i bör behållas och att vården bör bli enstatlig vårdresurs för särskilt farliga patienter. Även dessa motionärer anseratt det finns behov av en s, k, fast paviljong och en riksanstalt som bör varaen statlig angelägenhet, utredning om behandling av psykiskt avvikande,den s, k, , lade fram betänkandet Psykiskt stördalagöverträdare (SOU 1977:23), tog också upp frågan om denrättspsykiatriska organisationen och föreslog att organisationen skulleförstärkas så att den omfattade vissa vård- och behandlingsresurser (kap, 13),Utredningen menade att landstingen skulle ha driftansvaret för den rättspsykiatriskaorganisationen, medan staten skulle åta sig huvudmannaskapet med resursansvar. En särskild arbetsgrupp inom , den s, k,ASV-gruppen, har utarbetat ett planeringsunderlag - Förslag tillrättspsykiatrisk regionvård -som överlämnats till ,I rapporten föreslås att ansvaret för rättspsykiatriska undersökningar skallsamordnas med vårdansvaret för motsvarande patienter inom allmänpsykiatrin.Arbetsgruppen föreslår införandet av begreppet rättspsykiatrisk regionsjukvård.Denna föreslås ansvara för rättspsykiatriska undersökningar, vård av undersöktapatienter för kortare eller längre tidsperioder, konsultinsatser inom kriminalvårdenoch övertagande av patienter frän hemortspsykiatrin. Utredningens förslaginnebär att den nuvarande rättspsykiatriska organisationen skall överföras frånstaten till landstingen. Socialberedningen överlämnade betänkandet Psykiatrin,tvånget och rättssäkerheten (SOU 1984:64), I betänkandet behandlas denpsykiatriska tvångsvården. Utredningen föreslår en helt ny lagstiftning pådetta område. Man föreslår införandet av tre nya lagar, en lag om akutpsykiatrisk vård, en lag om regler till skydd förvissa åldersdementa m, fl, ochen lag om rättspsykiatrisk vård, Spcialberedningen utgick i sina resonemangfrån att det kommer att finnas en organisation på regional nivå sombåde gör rättspsykiatriska undersökningar och har vårdplatser för i huvudsakpatienter som behöver psykiatrisk vård och är kriminellt belastade.Socialberedningen ansåg dock att dess förslag kunde tillämpas även inom denorganisatton som finns , nämligen på de rättspsykiatriskaklinikerna och på de s, k, riksenheterna för särskilt vårdkrävande patienter. gav ut en rapport och samhällsskydd (PM 133/86), vilken redovisades pä ett möte anordnat av och spreds till alla landsting och psykiatris- 28 kaenheter, I denna rapport hävdas att utvecklingen bör fortsätta på den SoU1986/87:16 inslagna vägen och den sista avdelningen av fast paviljongs karaktärstängas , I rapporten diskuteras ocksä svårigheterna attbedöma farlighet. har verkat för att den ena avdelningen iVästervik skulle omvandlas till specialavdelning, medan den andra avdelningentills vidare skall fungera som fast paviljong. har vidare sedanlänge hävdat att specialavdelningarna bör anordnas som regionala vårdenheter. Den fasta paviljongen vid har underhösten 1986 förändrats så till vida att en av de två tidigare avdelningarnanumera utgör en specialavdelning, medan den andra alltjämt är en fastavdelning. På vardera avdelningen finns tio platser. Det tidigare totalaantalet platser var 24, Båda avdelningarna var i mitten av februari 1987fullbelagda. Som framgått av den tidigare redovisningen pågår förnärvarande arbete i med en ny lagstiftning om psykiatrisktvångsvård. Lagrådsremiss och proposition har aviserats till innevarande år. Utskottet har vid flera tillfälen tidigare behandlatfrågan om bibehållande av den fasta paviljongen i , Vid sin senastebehandling av denna fråga i betänkandet SoU 1985/86:16 (s, 4-6) anfördeutskottet bl, a, följande: Utskottet har även under tidigare riksmöten behandlatmotioner med motsvarande innehåll (se SoU 1983/84:15 och SoU 1984/85:19),Utskottet avstyrkte då motionsyrkandena med hänvisning till att frågor om denframtida användningen av de nuvarande riksenheterna - med eller utan anknytningtill organiserandet av en rättspsykiatrisk regionsjukvård - i första hand varfrågor för sjukvårdshuvudmännen. Utskottet hänvisade även till att frågan om enregionalisering av den rättspsykiatriska vården skulle komma att behandlas isamband med en kommande proposition om den psykiatriska tvångslagstiftningen. Liksom tidigare får utskottet framhålla att användningenav de nuvarande riksenheterna i första hand är en fråga försjukvårdshuvudmännen. Som ovan nämnts har vidare förslag tillrättspsykiatrisk regionsjukvård remissbehandlats och bereds för närvarandeinom . Utskottet hänvisade vidare ttll det pågåendelagstiftningsarbetet och ansåg mot denna bakgrund att de då aktuella motionernainte borde föranleda någon åtgärd. Utskottet gör nu följande bedömning. Utskottet vill inledningsvis erinra om att vården avpsykiskt sjuka och då även psykiskt störda lagöverträdare är en angelägenhet för sjukvårdshuvud männen. Dessa beslutar således i frågor om och lokalisering av vården m, m. Det ankommer emellertid på riksdag och regering att bestämma om den allmänna inriktningen av den psykiatriska vården lika väl som för annan hälso- och sjukvård (jft SoU 1981/82:51 s, 29 samt prop, 1984/85:181 s, 8), Som framgått tidigare bereds förslag till en ny lagstiftning om den psykiatriska tvångsvården och behandlingen av psykiskt störda lagöver trädare i . Enligt vad utskottet inhämtat kommer även frågor om den framtida organisationen av vården av särskilt vårdkrävande 29 patienteratt behandlas i det sammanhanget. Utskottet utgår därför frän att SoU1986/87:16 riksdagenfår tillfälle att ta ställning till de framtida riktlinjerna för vården av desärskilt vårdkrävande patienterna och därmed även till sådana frågor som antaletvårdnivåer och behovet av särskilda riksenheter inkl, den fasta paviljongeni , I avvaktan härpå bör självfallet inga åtgärder vidtas som ärägnade att föregripa beslut. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna So401 (c, m,fp) och So428 (m). Inrättande av yiss professur I motion 1986/87:Ub505 av i (m)hemställs att i samband med budgetbehandlingen för statens institutför psykosocial miljömedicin omvandlar laboraturen i enheten för allmän socialmiljö och hälsa till en professur i samma ämne, Motionäreii anser att dennuvarande laboratorn och chefen för enheten för allmän socialmiljö och hälsavid bör fåsin tjänst som laborator omvandlad till en professorstjärist. () är ettfristående institut under . Institutet har till uppgift attutveckla, värdera och förmedla kunskap om psykosociala risksituationer,riskgrupper och riskreaktioner i den mänskliga miljön. Verksamheten omfattarmålinriktad forskning samt utbildning, dokumentation och information medsärskild inriktning på prakttsk tillämpning inom social-, hälsovårds- ocharbetsmarknadsområdena samt pä problem med anknytning till dessa områden. Inom IPM finns tre enheter, en för allmän social miljö ochhälsa; en för arbetsmiljö och hälsa samt en för vårdmiljö och hälsa.Föreståndaren och chefen har titeln professor. Det är enprofessur vid medicinska forskningsrådet. Tjänsten avses bli omvandlad till enprofessur vid . Det finns också en professur inrättad vidIPM alltsedan institutets tillkomst. Denna professur innehas avchefen för enheten för vårdmiljö och hälsa. Övriga enheter leds av laboratorer, /SR har i förhandlingarna med staten om 1987 ärsforskningsproposition begärt att de laboratorstjänster som för närvarandefinns vid ett femtontal statliga,myndigheter, inkl, IPM, skall omvandlas tillprofessurer. Från regeringens sida har man förklarat sig vara beredd att iannat sammanhang pröva vilka enskilda tjänster som kan få tjänstebenämningenprofessor. Utskottet finner det inte påkallat med någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motion Ub505 (m), varför den avstyrks. Ibudgetpropositionen (bil, 7, s, 66-69) anförs under anslagspunkten E 1, Socialstyrelsenatt medel för hälsoupplysningsverksamhet -30 och medel för tidskriftenVigör i årets budgetproposition har förts över till SoU 1986/87:16 dennaanslagspunkt från anslaget E 16, Hälsoupplysning, sålunda att till för /88anvisa ett förslagsanslag av . Utgiften för /86uppgick till ,, medan anslaget /87 är , Enmotion har väckts som direkt har avseende på detta anslag, I motion1986/87:So42I av och (båda fp) hemställs attsocialstyrelsens hälsoupplysning /88 skall disponera minst likvärdigaoch helst ökade resurser för arbetet (yrkande 1). Vidare hemställs attriksdagen begär att medel för hälsoupplysning även i framtidenskall beräknas under ett separat reservationsanslag (yrkande 2). Medett reservationsanslag avses ett anslag som inte får överskridas men där ickeutnyttjade medel får överföras till senare budgetår. Med ett förslagsanslag avsesett anslag som får överskridas. Icke utnyttjade medel får' dock inte överförasför utnyttjande under senare budgetår. Enligtvad utskottet har inhämtat från avses inte någon minskning iårets budgetproposition av beloppet för hälsoupplysningsverksamhet.Motionens syfte i denna del får därför anses redan vara tillgodosett (yrkande1). Utskottet ser vidare ingen nackdel i att medel för socialstyrelsenshälsoupplysningsverksamhet anvisas under det större förslagsanslag som avserstyrelseris övriga verksamhet i stället för under ett separatreservationsanslag. Utskottet är alltså inte berett att biträda yrkande 2 imottonen. Utskottettillstyrker sålunda den av regeringen föreslagna medelsanvisningen under E 1.Socialstyrelsen och avstyrker motion So421 (fp). När det gäller innehållet isocialstyrelsens hälsoupplysning behandlas fråga härom i utskottets betänkandeSoU 1986/87:20. Utskottethar ovan (s. 23 ff.) tagit upp behovet äv åtgärder och resurser i fräga om den rättspsykiatriska undersökningsverksamheten. Utskottet har i övrigt ingen erinran mot den av regeringen föreslagna rriedelsanvisningen E 5. Rättspsykiatriska stationer och kliniker. ' Utskottettillstyrker vidare de av regeringen föreslagna medelsanvisningarna under E 2.Statlig kontroll av läkemedel m. m.,E 3. Statens rättsläkarstationer, E 6. Statens miljömedicinska laboratorium, E7. Statens giftinforniattonscentral, E 8. ,E 9. WHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar ocii E 10. Hemställan SoU 1986/87:16 1, beträffandeåterinrättande av en medicinalstyrelse att avslår motion 1986/87:So426 yrkande 5, 2, beträffandebenämningen att avslår motion 1986/87:So256, 3, beträffandeåtgärder för en bättre sjukvård att avslår motion 1986/87:So420, 4, beträffandeett statligt attriksdagen avslår motton 1986/87:So423 yrkande 2, 5, beträffandeåterinförandet av en länsläkarorganisation att avslår motion1986/87:So426 yrkande 6, 6, beträffandetillsyn över långtidsvården attriksdagen avslår motion 1986/87:So259 yrkande 5 och motton 1986/87:So489, 7, beträffandepatienternas inflytande över vården att avslår motion 1986/87:So449, 8, beträffandeansvarsfrågor inom hälso- och sjukvärden . att avslår motion1986/87:So446 yrkande 1, 9, beträffandeinvandrare inom vårdpersonalen attriksdagen avslår motion 1986/87:So446 yrkande 2 och motion 1986/87 :So276, 10, beträffandelegitimering av naprapater att avslår motion 1986/87:So439, 11, beträffandeenskilda vårdhem attriksdagen avslår motion 1986/87:So458, 12, beträffandesignering av journalanteckning attriksdagen avslår motton 1986/87:So407, motion 1986/87:So417 och motion 1986/87:So466, 13, beträffande.besvärsordningeni läkemedelsmäl attriksdagen avslår motion 1986/87:So405 och motion 1986/87:So464, 14, beträffandeförskrivning av beroendeframkallande läkemedel att avslår mofion1986/87:So412 yrkandena 1 och 2, motion 1986/87:So465 yrkandena 1 och 2, motion1986/87:So473 och motion 1986/87:So483 yrkandena 1 och 2, 15, beträffandekontrollsystem för handel med läkemedel att avslår motion1986/87:So424, 16, beträffandeläkemedelsinformation tdl patienter att avslår motion 1986/87:So432, 17, beträffandedetaljhandeln med läkemedel att avslår motion 1986/87:So415, 18, beträffandeväntelider för rättspsykiatrisk undersökning attriksdagen med anledning av motion 1986/87:So411 och motion 1986/87:So430 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 19, beträffandeen rättspsykiatrisk klinik i attriksdagen avslår motion 1986/87:So431, 32 20. beträffandebibehållande av den fasta paviljongen i SoU 1986/87:16 attriksdagen avslår motton 1986/87:So401 och motion 1986/87:So428, 21. beträffandeinrättande av viss professur att avslår motion 1986/87:Ub505, 22. beträffandemedelsanvisning tid m. m. attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1986/87:So421till för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 23. attriksdagen för /88 anvisar a) till Statlig kontroll av läkemedelm. m. ett förslagsanslag av , ' . b) till Statens råttskemiskalaboratorium ett förslagsanslag av , c) till Statens rättsläkarstationerett förslagsanslag av , d) tillRättspsykiatriska stationer och kliniker ett förslagsanslag av , e) tillStatens miljömedicinska laboratorium ett förslagsanslag av , f) tillStatens giftinformationscentral ett förslagsanslag av g) tillHälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd ett förslagsanslag av ,, h) tillWHO-enheten för rapportering av läkemedelsbiverkningar ett förslagsanslag av ,, i) tillStatens institutför psykosocial miljömedicin ett förslagsanslag av 3 215 000kr, Närvarande: (), (), GöteJonsson (m), (), (), (), BlendaLittmarck (m), (), Per (), (), (), (), (vpk), () och (). Reservationer SoU 1986/87:16 Återinrättande av en medicinalstyrelse (mom. Ii hemställan) , och (alla m) anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s, 7 som börjar med "Utskottetkonstaterar" och slutar med "\ motionen" bort ha följandelydelse: Utskottetkonstaterar att utvecklingen har visat att det var fel att slå ihop medicinalstyrelsen och till ett verk. Utifrån gjorda erfarenhe ter finns det nu anledning att pä nytt överväga en uppdelning av socialsty relsen, mening bör hos regeringen begära en utredning beträffandelämpligheten av ett återställande av den ttdigare ordningen genom attmedicinalstyrelsen äterinrättas med i huvudsak de uppgifter och densammansättning den ttdigare hade, delsatt utskottet under mom, 1 bort hemställa 1.beträffande återinrättande av en medicinalstyrelse att med anledningav motion 1986/87:So426 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, Motiveringen till mom. 3 i hemställan , och (alla m) anser att detavsnitt i utskottets betänkande på s, 7 söm börjar med "När det" ochslutar med "So420 (m)," bort ha följande lydelse: Idet föregående har utskottet uttalat att det var fel att slå ihopmedicinalstyrelsen och och att det finns anledning att på nyttöverväga en uppdelning av . Detta tillgodoser även kraven imotion So420 på åtgärder för en bättre sjukvård. Något ytterligare initiativfrån sida är därför inte påkallat, varför motion So420 (m) avstyrks, Ett statligt (mom. 4 ihemställan) DanielTarschys och Per (båda fp) anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande som börjar på s, 8 med "Utskottetdelar" och slutar på s, 9 med "yrkande 2" bort ha följandelydelse: Utskottetdelar uppfattningen i motion So423 att det krävs en aktiv hälsoupplysning i syfte att påverka det svenska folkets kostvanor, Säväl för en kvalificerad bevakning av folkhälsoaspekterna vid utformningen av den offentliga politiken på olika områden som för en systematisk upplysnings verksamhet vore det enligt utskottet ändamålsenligt att återupprätta ett statligt . Ett fristående institut skulle ge hälsoupplys ningsfunktionen en ökad auktoritet. Enligt utskottets mening bör hos regeringen begära ett förslag om ett återinrättande av ett , 34 dels att utskottet undermom, 4 bort hemställa SoU 1986/87:16 4.beträffande ett statligt att med anledning avmotion 1986/87:Sö423 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 4, Tillsyn över långtidsvården (mom. 6 i hemställan) , och (alla m) anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s, 11 som börjar med "Utskottet delar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse: Detkommer att dröja länge innan långvården i sin nuvarande form kommer ätt heltkunna avskaffas. Det är därför angeläget att man kommer ttll rätta med demissförhållanden som råder på många håll . Enligt utskottets mening är detangeläget att fillsynsmyndigheter och politiskt ansvariga ökar tillsynen överlångtidsvården och tränger djupare ned i problemen än vad de gjort hittills.Utskottet anser vidare ätt en grundlig kartläggning och granskning avförhållandena inom långtidsvården bör komma till stånd. Regeringen bör tainitiativ till en sådan och sedan återkomma till med förslag till déåtgärder som måste vidtas delsatt utskottet under mom, 6 bort hemställa 6, beträffandetillsyn över långtidsvärden att medanledning av motion 1986/87:So259 yrkande 5 och motion 1986/87:So489 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Patienternas inflytande Över vården (mom. 7 ihemställan) , och (allam) anser delsatt det avsnitt i utskottets betänkande på s, 12 som börjar med "Utskottetdelar" och slutar med "avstyrks därför," bort ha följandelydelse: Utskottet delar motionärens uppfattning om betydelsen av attpatienterna i hälso- och sjukvården ttllförsäkras goda möjligheter att påverkainnehållet i den vård som skall ges dem. Den verksamhet med förtroendenämndersom, funnits har visserligen inneburit en förbättring förpatienternas möjligheter att påverka, sjukvården. Utskottet anser dock att detfinns anledning från statsmakternas sida att skapa ett system som i störreutsträckning än tillgodoser patienternas intressen. mening bör hos regeringen begära förslag pä hur pattentensinflytande över sjukvården skall kunna stärkas, delsatt utskottet under mom, 7 bort hemställa 7, beträffande patienternasinflytande över värden att medanledning av mofion 1986/87:So449 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, . Enskildavårdhem (mom, 11 i hemställan) SoU1986/87:16 (), (), (), (), Per (), () ochRosa Östh (c) anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande på s, 16 sombörjar med "Det finns" och slutar med "1986/87:So458 (m),"bort ha följande lydelse: Det kan ses både som en rättvisefråga och som en fråga omvalfrihet i värden att enskilda vårdhem får ta emot samma patientgrupper somvårdhem inom , om de uppfyller samma krav som man ställer pålandstingets vårdhem för motsvarande patientkategorier. Motsvarande bör gällagentemot primärkommunala vårdhem. Stadgan är dessutom illa anpassad till nyarelagstiftning på vårdområdet. Enligt utskottets uppfattning finns det därför skäl att seöver stadgan och , därmed föreskrifterna rörande vilka patienter som fårvårdas på enskilt vårdhem. Detta bör ges regeringen till känna. dels att utskottet under mom. 11 bort hemställa 11. beträffandeenskilda värdhem attriksdagen med anledning av motton 1986/87:So458 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Signering av journalanteckning (mom. 12 i hemställan) (), (), Per () och () anser dels att det avsnitt i utskottets betänkande som börjar pås. 17 med "Utskottet vidhåller" och slutar på s. 18 med "So466(c)." bort ha följande lydelse: Utskottetgör nu följande bedömning. Det är angeläget att patienternas säkerhet tillgodosesgenom att journalerna förs på ett betryggande sätt. Kravet på journalföringfår dock inte gå ut över vården av patienterna.