bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Skrivelser avseende vissa frågor om PBL har inkommit frånstatens planverk. , föreningsbankers förbund, Näringslivets byggnadsdelegation,Föreningen . Handikappförbundens centralkommitté.Lantbrukarnas riksförbund. Svenska cellulosa-och pappersbruksföreningen,, Sveriges skogsägareföreningars riksförbund.Kvinnors byggforum, ornitologiska förening, Movium, Samhällsföretagoch Regionala ROT-samordnare i och i och län.Skrivelser har också inkommit från enskilda personer. BoU1986/87:1 1 Behovet av en ny plan- och bygglag 1 Behovet av en ny plan- och bygglag m.m. Det i proposition 1985/86:1 framlagda förslaget till nyplan- och bygglag (PBL) skall ersätta byggnadslagen (1947:385), byggnadsstadgan(1959:612) samt lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande. PBL-förslaget förutsätter en samordning med annan lagstiftning bl. a.med en ny lag om hushållning med naturresurser (NRL). Sistnämnda lagförslagbehandlar utskottet i betänkandet BoU 1986/87:3. Förslaget i propositionen bygger i allt väsentligt på ettav regeringen till lagrådet remitterat förslag till ny PBL samtpå lagrådets yttrande över förslaget. I propositionen anger bostadsministern(s. 56) att han med några få undantag i allt väsentligt biträder lagrådetsförslag till ändringar. Utskottet anser i likhet med vad som anförs ipropositionen att den plan-och byggnadslagstiftning som tillkom i storadelar alltjämt är hållbar. Ett karaktäristiskt drag i denna lagstiftning ärföreningen av beprövade metoder för bebyggelsereglering med nya tankegångar omen av sociala välfärdsideal styrd planläggning som ett viktigt medel att skapagoda levnadsförhållanden och en god miljö. Byggnadslagen (BL) har emellertid genomgått storaändringar . a. överfördes vissa delar av regleringenenligt BL till en ny byggnadsstadga (BS). Denna stadga har i sin tur revideratsvid åtskilliga tillfällen. Ur BL och BS bröts ut bestämmelserna ompåföljder och ingripanden vid olovligt byggande och samlades i en särskild lag(LPI). Det torde råda en bred enighet om attbyggnadslagstiftningen ganska väl svarat mot de senaste decenniernas storasamhällsexpansion. Det finns emellertid anledning att bättre än för närvarandeanpassa lagstiftningen till dagens delvis nya planeringssituation; en situationsom innebär att ombyggande och bevarande fått ökad betydelse. Det finns ocksåanledning anpassa lagstiftningen till det synsätt som vuxit fram inom ramen förden fysiska riksplaneringen. Vidare har dagens byggnadslagstiftning ändrats vidåtskilliga tillfällen, något som inneburit att lagstiftningen blivitsvåröverskådlig. En fråga som mot bakgrund av vad nu anförts inledningsvisbör ställas är om en revision av lagstiftningen skall bygga på de principer påvilka dagens byggnadslagstiftning vilar. En annan fråga som också inledningsvis bör ställas är omden fortsatta reformeringen av plan- och byggnadslagstiftningenfortsättningsvis skall ske genom delreformer eller om en ny lag skall utgöragrunden för utvecklingen på området. Enligt bostadsutskottets uppfattning hör de båda frågornanära samman och det finns därför anledning att behandla dem i ett sammanhang. De principer på vilka nu gällande byggnadslagstiftningvilar kan, med utgångspunkt i vad i propositionen anförts, sammanfattas påföljande sätt. I ett samhälle som präglas av en demokratisk grundsyn och avsolidaritet människor emellan måste både samhällets organ och de enskildamänniskorna ha ett ansvar för att den fysiska miljön utformas, vårdas ochanvänds så att en samhällsutveckling med jämlika och goda socialalevnadsvillkor kan uppnås för människorna nu och för kommande generationer. Vadnu angetts har kommit till uttryck närmast i 1 kap. 1 § PBL-förslaget. Det torde vara en allmänt omfattad uppfattning attavvägningar som måste göras för att åstadkomma en lämplig samhällsutvecklingofta bör ske genom planläggning. Inom ramen för en sådan planläggning av vårmiljö måste sålunda avvägningar göras mellan förekommande motstridiga intressen.Gemensamma och långsiktiga intressen anges i propositionen därvid böra vägatyngre än privata och kortsiktiga. Planeringen enligt PBL är en del av detmönster av rättsregler och ekonomiska styrmedel som ingår i samhällsplaneringeni vid mening. Den fysiska planeringen, som skall utformas mot bakgrundav sektoröver-gripande bedömningar, skall upprättas med beaktande av demarkanspråk och önskemål om miljöutformning som konkretiseras genom olikasekto-riella utredningar. En viktig uppgift för den fysiska planeringen är attlösa konflikter mellan konkurrerande anspråk. Ett annat syfte med planläggningenär att - mot bakgrund av idéerna om demokrati och solidaritet - hushålla mednaturresurser och energi och långsiktigt bevara värdefulla natur- ochkulturvärden. Avslutningsvis anförs i propositionen i detta sammanhangatt flera av de principer på vilka den nuvarande byggnadslagstiftningen vilaralltjämt är aktuella och att de i stor utsträckning bör tas till vara och förasöver till PBL, låt vara i omarbetad form. Det förslag till PBL som genom proposition 1985/86:1förelagts vilar på den ovan redovisade grundsynen om atf ettsamhälleligt och demokratiskt inflytande över bebyggelseutvecklingen skallutgöra grunderna för byggnadslagstiftningen. PBL-förslaget överensstämmer i väsentliga delar med BL ochBS. Dock bör redan inledningsvis erinras om att PBL lägger större vikt ändagens byggnadslagstiftning bl. a. vid frågan om resurshushållning samt vidförnyelse av tätorterna. En sådan delvis ny inriktning och ett ökat intresseför dessa frågor är naturlig mot bakgrund av samhällsutvecklingen under desenaste 15 åren. Dessa frågor kommer, som utskottet anfört ovan, otvivelaktigtatt framstå som väsentliga även . Tillsammans med de principer somutgör grunden för dagens plan- och byggnadslagstiftning bör dessa tillkommandeoch delvis grundläggande uppfattningar om det samhälleliga inflytandet övervåra resurser och påverkan på vår miljö tillmätas stor betydelse. BoU 1986/87:1 1 Behovet av en ny plan- och bygglag Vad rör frågan om en framtida bygglagstiftning skallreformeras genom delreformer inom ramen för BL och BS eller om en helt ny lagskall stiftas vill utskottet erinra om vad lagrådet i sitt yttrande den 12 mars1985 anfört i frågan. Det avsnitt av lagrådets yttrande som utskottet syftar påoch som har tagits in i propositionen (s. 55) har följande lydelse. Såväl byggnadslagen som byggnadsstadgan är efter åtskilligaändringar oeh tillägg svåröverskådliga. Byggnadsstadgan har dessutom svaghetenatt ha ömsom bestämmelser av lags karaktär ömsom regler som hör hemma i enförordning. Det är tillfredsställande att regeringen nu lagt fram ett förslagtill ny byggnadslagstiftning som innefattar en genomgripande och systematiskbearbetning av dagens splittrade regler. Självfallet är det förknippat medsvårigheter att i ett sammanhang genomföra en så omfattande lagstiftning. Medhänsyn till den snabba utvecklingen i samhället är det svårt att hållalagstiftningen aktuell. Det är också nästan ogörligt att fullständigtöverblicka konsekvenserna av varje bestämmelse. Om antar förslagettill PBL, får man räkna med att en översyn av olika detaljer kan bli nödvändigefter en tids erfarenheter. Lagrådet vill emellertid framhålla att det valdatillvägagångssättet att i ett sammanhang reformera byggnadslagstiftningen urlagstiftningsteknisk synpunkt är att föredra framför försök att genom partiellareformer komma till rätta med bristerna i nuvarande lagstiftning. Beträffande frågan om att tillgodose behovet av en nyplan- och bygglag genom delreformer anser bostadsministern detta vara enolämplig lösning bl. a. genom att det stora antal delreformer som ägt rum sedan1947 har gjort byggnadslagstiftningen till ett svåröverskådligt lappverk somdet är svårt att förstå för såväl allmänheten som förtroendevalda med uppdrag istaten och kommunerna. Från demokratiska utgångspunkter samt frånrättssäkerhetssynpunkt finner bostadsministern det angeläget att degrundläggande lagreglerna är utformade så att de kan förstås även av andra änen begränsad krets av experter. Lagsystematiken behöver därför enligt hansuppfattning ses över i sin helhet. Genom att i samlad form tillgodose angelägnareformbehov får också allmänheten och de tillämpande myndigheterna i ettsammanhang en helhetsbild av det nya systemet. I moderata samlingspartiets partimotion 1985/86:66 avvisasförslaget till PBL. Enligt motionärernas uppfattning bör den nuvarande lagstiftningenrevideras successivt genom att delreformer genomförs inom vissa angelägnaområden. bör enligt motionärernas uppfattning hos regeringen begäraförslag till reformerad plan- oeh bygglagstiftning med den inriktning som imotionen föreslås. Propositionen bör avslås. Även i partimotion 1985/86:80 yrkas avslag påpropositionen. Bl.a. yrkas att hos regeringen bör begära ett nyttförslag vilket tillgodoser de förbättringar motionärerna för fram. Bl.a. anförde att den enskildes ställning skall stärkas gentemot stat och kommun, attkravet på innehållet i översiktsplanerna inte bör ställas alltför högt och attnågon maximitid beträffande genomförandetiden inte bör anges i lagen. Utskottet delar lagrådets uppfattning att det ärtillfredsställande att regeringen lagt fram ett förslag till nybyggnadslagstiftning som innefattar en genomgripande och systematiskbearbetning av dagens splittrade regler. Som lagrådet emellertid påpekar är detsvårt att hålla lagstiftningen aktuell. Man får enligt lagrådet också räkna medatt en översyn av olika detaljer kan BoU1986/87:1 / Behovet av en ny plan- och bygglag Liksom lagrådet anser bostadsutskottet att det ipropositionen valda tillvägagångssättet att i ett sammanhang reformerabyggnadslagstiftningen från lagstiftningsteknisk synpunkt är att föredraframför försök att med partiella reformer komma till rätta med bristerna ilagstiftningen. vill för sin del tillägga att även utifrånandra synpunkter än lagstiftningstekniska det är tillfredsställande attriksdagen i ett sammanhang ges möjlighet att ta ställning till den framtidaplan- och bygglagstiftningen. Även om det kan visa sig nödvändigt med enöversyn av olika detaljer , finns goda skäl för uppfattningen atten totalreform är att föredra framför en ordning att genom delreformer skapaett nytt system för fysisk planering m. m. Enligt utskottets uppfattning harinte minst det omfattande utredningsarbete som föregått propositionen visat påbehovet av ett nytt och i ett sammanhang reformerat plansystem. Utskottet harförståelse för uppfattningen att ett genomförande av ett så genomgripandeförslag som PBL kan innebära stora konsekvenser för enskilda, myndigheter ochför kommunerna. Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att introduktionen avPBL skall föregås av omfattande informationsinsatser. Utskottet ansluter sig till den mening som förts fram avlagrådet och av vissa av de remissinstanser som yttrat sig över betänkandena Nyplan- och bygglag (SOU 1979:65 och 66) och som alltså innebär att enreformering av bygglagstiftningen bör ske genom en totalreform. Vid en sådanuppfattning är det alltså inte aktuellt att förorda en förändring avbyggnadslagstiftningen genom delreformer. Utskottet finner det därför intemotiverat föreslå den ordning som förts fram i moderatasamlingspartiets partimotion 1985/86:66 och som utgår från att ett reformbehovskall tillgodoses genom delreformer och att regeringens förslag till PBL avdenna anledning därför skall avslås. Motionen avstyrks, yrkande 1 såvitt nu äri fråga och yrkande 2. Inte heller kan utskottet ansluta sig till förslaget ifolkpartiets partimotion 1985/86:80 yrkande 1 att propositionen bör avslås utansakgranskning av . Avslagsyrkandet har i motionen följts upp medyrkanden om omarbetning av regeringsförslaget avseende vissa frågor (yrkandena3 aI). Enligt bostadsutskottetsuppfattning är det, som utskottet framhållit ovan, angeläget att en ny PBL kanantas av utan ytterligare dröjsmål. De av motionärerna föreslagnaändringarna i sak är inte av den karaktären att de inte skulle kunna övervägasav utskottet och vid behandlingen av nu föreligganderegeringsförslag. Utskottet kan således inte dela motionärernas uppfattningatt propositionen bör avslås av den anledningen att i partimotioni vissa sakfrågor framförs kritiska synpunkter på regeringens förslag.Utskottet finner, i motsats till motionärerna, det angeläget och väl motiveratatt i sak granska propositionen. Yrkande 1 i partimotion1985/86:80 avstyrks sålunda. Nedan granskar utskottet de förslag tilländringar som bl.a. förs fram i yrkandena 3 a-1 i motionen. I motion 1985/86:Bo506 (c) föreslås att en parlamentariskkommitté tillsätts med uppgift att följa effekterna av. Att följa effekterna av PBL är en huvuduppgift för statensplanverk. Det bör vidare erinras om att byggforskningsrådet stöder projekt somavser att BoU 1986/87:1 1 Behovet av en ny plan- och bygglag En kommitté med den sammansättning som förordas av motionärenkan inte anses erforderlig. 1 de båda motionerna 1984/85:2319 (c) och ]985/86:Bo520(c) yrkas att hos regeringen begär att i lagtexten i det aviseradePBL-förslaget skrivs in att en utgångspunkt för samhällsplaneringen skall varaatt skapa förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Som framgått ovan stadgas i lagens 1 kap. 1 § bl. a. attbestämmelserna i lagen syftar till att främja en samhällsutveckling med bl. I PBL-förslaget anges bl. a. att en avutgångspunkterna som bör beaktas vid utformningen av den fysiska miljön är attskapa förutsättningar för jämlikhet och för jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Vidare betonas i propositionen (s. 112) jämställdhetsfrågornas betydelseför bedömningen av en lämplig samhällsutveckling. Mot bakgrund av vad nu redovisats finns enligtbostadsutskottets uppfattning i allt väsentligt en överensstämmelse mellanmotionärernas förslag och förslaget i propositionen när det gällerjämställdhetsfrågorna. Enligt utskottets bedömning har dessa frågor beaktats irimlig omfattning i propositionen. De kommer också till uttryck i lagförslagetsinledande bestämmelser. Det finns enligt bostadsutskottet inte anledning attförorda ett tillkännagivande enligt motionärernas förslag. Motionärernasyrkanden får sålunda anses vara tillgodosedda varför utskottet avstyrkermotionerna 1984/85:2319 (c) och 1985/86:Bo520 (c). Med hänvisning till vad i propositionen anförts oeh vadutskottet nu redovisat finner bostadsutskottet det lämpligt att en ny plan- ochbygglag vilar på de principer som väglett förslaget i propositionen och somkortfattat redovisats ovan. Sett ur detta översiktliga perspektiv har enligtbostadsutskottets uppfattning några invändningar mot det i propositionen fördaprincipiella resonemanget, utöver vad ovan redovisats, inte rests genom förslagi motioner. BoU1986/87:1 1 Behovet av en ny plan- och bygglag 1.2Lagförslagets huvudsakliga inriktning m. m. enligt propositionen I propositionen (s. 67-68) sammanfattar bostadsministernlagförslagets huvudsakliga inriktning på följande sätt. o Alla kommuner skall ha en aktuellöversiktsplan som omfattar kommunens hela yta. Översiktsplanen kan ändras ochfördjupas för olika delområden. Områdesbestämmelser skall kunna antas, omkommunen vill säkerställa syftet med översiktsplanen inom begränsade områdeneller en lämplig användning av områden som är av riksintresse enligt NRL.Dagens stadsplan och byggnadsplan ersätts av en enda plan, som kallasdetaljplan. Regionplan skall kunna användas för samordning av flera kommunersplanläggning o Nybyggnadsförbuden avvecklas. Enprincipiell rätt införs att återuppföra byggnader som har rivits eller brunnitned. Detaljplaner skall ha en genomförandetid som begränsar byggrätten i tiden.Efter genomförandetidens utgång skall kommunen ha rätt att lösa in fastighetersom inte har bebyggts i huvudsaklig överensstämmelse med planen. Om en byggnadstrider mot detaljplanen, får fastighetsägaren ändå göra både yttre ochinvändiga ändringar av byggnaden. En rätt till kompletteringsätgärder införsbeträffande en- eller tvåbostadshus utanför områden med detaljplan o fastställelseprövningav planer slopas. Tyngdpunkten i arbete läggs vid samrådet.Länsstyrelsen skall ha möjlighet att i efterhand granska och upphävadetaljplaner och områdesbestämmelser. Upphävande får beslutas endast på vissa,i lagen angivna grunder, nämligen om kommunens beslut - kan medföra attett riksintresse enligt NRL inte tillgodoses, - innebär attregleringen av sådana frågor om användningen av mark och vatten som angår tvåeller flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt, - innebär att enbebyggelse blir olämplig med hänsyn till de boendes och övrigas hälsa ellertill behovet av skydd mot olyckshändelser Översiktsplanerskall inte prövas av , som dock skall avge ett yttrande underutställningen, varvid skall redovisa vilka anmärkningar som finnsmot planen i nu nämnda hänseenden o Medborgarinflytandet förbättras.Vid planläggning skall genom information och debatt eftersträvas ett såfullständigt beslutsunderlag som möjligt för de politiska organen o Alla boende som berörs av en planeller ett beslut om tillstånd skall, liksom hyresgästernas organisationer, hasamma ställning som sakägarna o Tillstånd till byggande m. m.lämnas i form av bygglov, rivningslov och marklov. Förhandsbesked kan lämnasbeträffande åtgärder som kräver bygglov o Skyldigheten att söka lov skallkunna varieras genom kommunala beslut. Kommunen skall under vissaförutsättningar kunna besluta att vissa åtgärder inom områden utan detaljplanfår utföras utan bygglov, nämligen bl. a. komplementbyggnader, mindretillbyggnader och inre ändringar av byggnader. För områden med detaljplan kankommunerna i planen besluta att enklare fritidshus, kolonistugor och liknandebyggnader på det sätt som anges i planen får uppföras eller byggas till ellerändras på annat sätt utan lov o Ansvaret för att byggnader m.m.uppfyller PBL:s krav läggs i större utsträckning än på byggherren.Byggnadsnämnden behöver inte detaljgranska konstruktionsritningar m. m. o PBL föreslås ersätta bl. a.byggnadslagen, byggnadsstadgan och lagen om påföljder och ingripanden vidolovligt byggande m. m. Bostadsministern anser att följande övergripande politiskasyften ligger bakom förslaget, nämligen o au decentralisera ansvar förplanläggning och lokal miljö till kommunerna genom att begränsa statenskontroll, o alt ge bättre förutsättningar förde boende att delta i planeringen och påverka utformningen av närmiljön, o all gestörre frihet och ansvar för den enskilda människan. o an ge den fysiskariksplaneringens riktlinjer ett lagfäst stöd i de kommunala planerna, o altförenkla och modernisera plansystemet, o alt ge en starkare ställning försociala och ekonomiska hänsyn i planering och byggande, o all avskaffa de långvariganybyggnadsförbuden' och ge möjligheter för kommunerna att upphäva eller ändrainaktuella detaljplaner, o an ge bättre förutsättningar förplanering av stadsförnyelse och andra förbättringar i befintliga områden. BoU1986/87:1 / Behovet av en ny plan- och bygglag 2Plansystemets förenlighet med regeringsformens normbegrepp En fråga som behandlas ingående bl.a. i lagrådets yttrandeöver PBL-förslaget gäller hur PBL:s reglering av kommunernas planläggning förhållersig till bestämmelserna om normgivning i regeringsformen (RF). Denna fråga harockså ägnats stor uppmärksamhet i propositionen och under riksdagsbehandlingen.Beträffande översiktsplanerna har satts i fråga om dessa kan anses innefattabindande riktlinjer. Vad rör områdesbestämmelser och detaljplaner är frågan omdessa skall anses utgöra föreskrifter enligt RF:s mening eller om de ärförvaltningsbeslut. I ett yttrande till bostadsutskottet anförkonstitutionsutskottet att det i dessa frågor finns utrymme att komma tillolika tolkningsresultat och att det inte är acceptabelt att denna osäkerhetkvarstår. Med anledning av de olika uppfattningar som förts fram harbostadsutskottet utarbetat ett förslag till ändringar i propositionens lagförslagi avsikt att undanröja oklarheten i fråga om PBL-förslagets förenlighet mednormgivningen enligt RF. beslöt inhämtalagrådets yttrande över förslaget. Lagrådet avgav ett yttrande överförslaget. lagrådsremiss samt lagrådets yttrande har tagitsin i en bilagedel till detta betänkande. En sammanfattning av lagrådetsyttrande, propositionen och bostadsutskottets förslag till ändringar lämnas idet följande. BoU1986/87:1 2 Plansystemets förenlighet med regeringsformens normbegrepp 2.2Lagrådets yttrande över PBL-förslaget Lagrådet anförde i sitt yttrande av överregeringens lagrådsremiss bl.a. följande i frågan. Ett karakteristiskt drag i förslaget är att det kommunalainflytandet över planläggningen förstärks. Länsstyrelsernasfastställelseprövning av planer slopas i sin nuvarande form och kommunerna fårett betydande mått av frihet att inom ramen för lagens allmänt hållnabestämmelser själva utforma planerna och reglera markanvändning och bebyggelse.En huvudfråga att i detta sammanhang ta ställning till är om denna reglering,sådan den föreligger enligt förslaget, är förenlig med bestämmelserna iregeringsformen (RF) om normgivning. I lagrådsremissen berör departementschefenfrågan endast såvitt gäller ett av planinstituten nämligen översiktsplanen;lagrådet återkommer strax fill det åsyftade uttalandet. I övrigt är dennakonstitutionella fråga inte behandlad vare sig av eller,såvitt lagrådet kunnat finna, av dem som yttrat sig över utredningens förslag. Enligt 8 kap. 3 § första stycket RF skall föreskrifter omförhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden förenskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiskaförhållanden, meddelas genom lag dvs. i föreskrifter beslutade av riksdagen.Frågor om användningen av mark- och vattenområden och om bebyggelse hör tilldet lagstiftningsområde som avses i nämnda lagrum. Med stöd av 8 kap. 7 §första stycket 3 kan utan hinder av 3 § i lag bemyndiga regeringenatt genom förordning meddela föreskrifter om "utformning av byggnader,anläggningar och bebyggelsemiljö". Denna rätt att delegera normgivning ifråga om byggande tillkom genom en ändring av RF . 2 1986/87.19 saml. (prop.1975/76:209 s. 162 f) mofiverades av behovet att kunna' ta in byggnadsstadgansmera detaljbetonade regler om byggande samt föreskrifterna i Svensk byggnorm1975 i en eller flera regeringsförfattningar. En i , väckt motion medyrkande om avslag på propositionen under hänvisning till att ett för deenskilda människorna centralt område skulle komma att undandras riksdagenslagstiftning avstyrktes av . Utskottet erinrade om attriksdagen vid begagnande av den föreslagna delegationsmöjligheten kunde ochborde närmare precisera de befogenheter regeringen skulle få och att avsiktensjälvfallet inte var att delegeringen skulle omfatta annat än befogenheter attmeddela detaljbetonade föreskrifter (KU 56 s. 41). Om med stöd av 8 kap. 7 § RF bemyndigarregeringen att meddela föreskrifter, kan också enligt 8 kap. 11 §medge regeringen att överlåta åt förvaltningsmyndighet eller kommun attmeddela bestämmelser i ämnet, s. k. subdelegation. Subdelegation måste gå överregeringen. kan inte delegera sin normgivningsmakt direkt till enförvaltningsmyndighet - här bortses från myndigheter som lyder direkt underriksdagen - eller till en kommun. Kommunernas rätt enligt PBL att ge.föreskrifter om utformning av byggnader, anläggningar och bebyggelsemiljögrundar sig inte på någon delegation utan följer direkt av vissa i PBL givnalagregler. kan inte avhända sig sin iiormgivningsrnakt i annanordning än den 8 kap. RF föreskriver. Av det anförda följer att PBL:s lagreglerom rätt för kommunerna att reglera markanvändning och att ge föreskrifter omutformningen av byggnader m. m. ärgrundlagsenliga endast under förutsättningatt regleringen inte utgör normer i RF:s mening. RF:s normbegrepp är inte närmare preciserat i RF. Inteheller ger RF:s förarbeten någon säker ledning när det gäller att klargörainnebörden av det normbegrepp på vilket 8 kap. vilar.