bet · GA01JoU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av det anförda och med beaktande av att det här inte är fråga JoU1986/87:1 1 om produkter som har ett viktigt medicinskt intresse anserutskottet att det är angeläget att man söker få till stånd en begränsning avdjurtesterna och en övergång till andra testmetoder. Ett verksamt medelhärvidlag skulle enligt utskottets mening kunna vara införandet avobligatoriska uppgifter på varuförpackningarna om använda djurtester. Produktermed uppgifter om verkställda djurtester skulle kunna medföra ett köpmotståndsom i sin tur skulle kunna påverka producenterna att använda alternativatestmetoder. Sädana metoder finns också redan tillgängliga pä marknaden. Vad lagutskottet anfört hade beslutat geregeringen till känna. Riksdagsbeslutet borde enligt jordbruksutskottets mening iviss utsträckning kunna tillgodose syftet med motionerna, såvitt då var ifräga. Pä jordbruksutskottets hemställan beslöt att motionernaskulle lämnas utan vidare åtgärd. Beträffande kosmetikatester pä djur och frågan om etteventuellt författ-ningsmässigt förbud mot sådan typ av djurförsök lämnas idjurförsöks-utredningens betänkande (s. 62 63) följande synpunkter. Utredningen konstaterar att, om man med kosmetika menarskönhetsmedel i egentlig mening, djurförsök för framställning av sådanaprodukter sannolikt inte förekommer i vårt land annat än i mycket begränsadomfattning. Gränsdragningen mellan kosmetika och vissa hygienprodukter avhögre "nyttighetsgrad" är dock inte helt klar. Man kan spm exempelnämna tvål, tandkräm, hårschampo m. m. Sådana undersökningar kan t. ex. varainriktade pä att öka valmöjligheterna för allergiker. Vidare finns vissa,skyddskrämer som av arbetarskyddsskäl används i den kemiska industrin. Av detanförda framgår att "nyttigheten" eller behovet ay vissa produkter intealltid är ett entydigt begrepp. Sä länge som dessa produkter tillhör vårvardagsmiljö bör de enligt utredningens mening för övrigt vara dokumenterattillförlitliga från hälsosynpunkt på samma sätt som gäller för vissa andraprodukter, t. ex. livsmedel och hygienartiklar. Utredningen finner inte någon anledning att föreslå någraåtgärder som skulle innebär att de aktuella försökstyperna särbehandlas. Djurförsökens vetenskapliga relevans riksdagsbehandling Utskottet har tidigare prövat motionsyrkanden som gälltfrågan om djurförsökens relevans. I sitt av godkända betänkande JoU1983/ 84:12 anförde utskottet följande (s. 5): råder stor enighet om attdjurförsöken ofta är oumbärliga inom den vetenskapliga forskningen, främst pädet medicinska området. För flertalet bedömare torde det framstå som uppenbartatt denna forskning skapat bättre möjligheter att förebygga och bota sjukdomaroch annat mänskligt lidande. Pä andra områden, där djurförsöken inte är lika försvarbarafrän etisk synpunkt, har utskottet funnit anledning att ifråga- JoU 1986/87:1 1sätta vissa typer av djurförsök, om än frän andra utgångspunkter än dem som tasupp i motion 1982/83:1623 (se t. ex. JoU 1981/82:3). Utskottet kan dock intedela motionärens bedömning att det finns anledning att generellt ifrågasättadjurförsökens vetenskapliga relevans för mänskliga förhållanden. Motionentorde i denna del få tillgodoses i första hand genom en övergång tillalternativa metoder i de fäll detta är vetenskapligt motiverat. Med hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet ifrågavarande motionsyrkande. I betänkandet JoU 1985/86:6 behandlade utskottet ånyofrågan om djurförsökens relevans med anledning av en motion. Vad som anförts idenna motion gav ej utskottet anledning att ändra den ståndpunkt som utskottettidigare intagit. Utskottet utgick frän att det i de fall som motionären åsyftade,dvs. när den vetenskapliga relevansen kunde sättas i fräga, skedde en successivövergäng till alternativa försöksmetoder. En sädan utveckling torde enligtutskottets bedömning ligga i forskningens eget intresse. Med det anfördaavstyrkte utskottet den ifrågavarande motionen, vilket godkände. Export av icke destinationsuppfödda försöksdjur Vid verksamhet som avses i 12 § första stycketdjurskyddslagen fär endast användas djur som har fötts upp som försöksdjur, s.k. destinationsuppföd-nihg. Sådan uppfödning får ej ske utanlantbruksstyrelsens tillstånd. Lokaler för försöksdjur skall godkännas avlantbruksstyrelsen innan de tas i bruk. Enligt lantbruksstyrelsens bestämmande (LSFS 1984:50)gäller tills vidare vissa undantag frän bestämmelserna omdestinationsuppfödning m. m. Undantaget avser följande djurslag: Häst ochklövbärande husdjur, vilda däggdjur och vilda fåglar, pälsdjur, utom kanin,fjäderfä, kräldjur, grod-djur, fiskar, rundmunnar och ryggradslösa djur. Bestämmelserna i veterinära utförselkungörelsen (1958:552)har till syfte att förebygga spridning av smittsamma djursjukdomar och atttillgodose djurskyddsintresset. Något krav pä kontroll av att försöksdjur somexporteras är destinationsuppfödda finns inte i denna kungörelse eller i någonannan författning. Användning av apa som försöksdjur I används apa som försöksdjur framför allt inompoliovaccinfram-ställningen. Under 19821984 har det ärligen iinköpsförteckningarna registrerats mellan 550 och 848 apor. Den högsta siffranutgör förbrukningen . kan en minskning av behovet av apaförväntas dä man på statens bakteriologiska laboratorium (SBL) planerar attövergå till ett vaccin framställt pä cellkultur. SBL räknar med att successivtupphöra med apanvändningen. Anledningen till att det dröjt längre än planeratatt påskynda avvecklingen av denna användning är att en polioepidemi i åren19841985 ändrade förutsättningarna och medfördéen ökad efierfrä- .- JoU1986/87:11 gan pä det poliovaccin som SBL tillhandahåller. Dessutom hadetillkommande kunskap gett vid handen att resurser för rening och kontroll av'vacciner framställda på kontinuerliga cellinjér, t.ex. Vero-celler, måstebyggas upp till väsentligt högre nivå än vad som tidigare bedömts erforderligt.Mot bakgrund av detta har SBL parallellt med installation av apparatur förframtagande av cellbaserat vaccin fortsatt att framställa vaccin med hjälp avprimära apceller för att komplettera säkerhetslagren som riskerade att blitömda. SBL utnyttjar för denna kompletterände vaccinproduktion tidigareimporterade apor, ca 300 apor , vartill kommer ca 30 aporför kontrolländamäl. Behovet av apor för kontroll av vaccinet kommer att beståäven efter övergängen till en ny produktionsmetod. 1 betänkandet behandlas ett antal under den allmännamotionsfiden väckta motioner om djurförsöken. Utskottet vill till en början erinra om att mänga av defrågor som aktualiseras i motionerna behandlats av djurförsöksutredningen,vars betänkande (Ds Jo 1986:3) Etisk prövning av djurförsök remissbehandlatsöchTör närvarande övervägs inom . Arbetet meddjurförsöks-frågorna samordnas i viss omfattning med den tötalöversyn avdjurskyddslagen (1944:219) som pågår inom departementet. Prövningssystemet m. m. I motion Jo505 av m. '(s) förordas"att de djuretiska ' nämnderna bör ges en starkare ställning (yrkande 2): För att vei"kligenkun na stoppa djurförsök är dét enligt motionärernas mening viktigt att nämn- dernas sammansättning ändras sä att inte en rriajoritetav nämndledamöter na pä olika sätt är knutna till försöksdjursanvändningen och'därmed har -: intressen i en fortsatt sådan användning. Motionärerna anser vidare att tillsynenöver försöksdjurshanteringenbör skärpas (yrkande 5). Det är enligtmotionärernas mening viktigt att lokaler; biirar och rastgårdar utformas så attförsöksdjuren tillåts ett naturligt beteende så långt detta är möjligt. '!motionen hävdas dessutom att krav måste ställas pä utbildning för den personalsom sköter djuren. 1 motion Jo515 av och (bådavpk) förordas att myndigheterna måste ges direktiv att följa 'försöksdjurslagstift- . ning säatt tillämpningen bättre stämmer överens med intentionerna bakom lagstiftningen(yrkande 1). ' 1 motion Jo52l av m. fl. (c) föreslås(yrkande 2)'vissa , ändringar i sammansättningenäv de etiska nämnderna. 1praktiken finris det, påpekar motionärerna, vanligen en klar majoritet av'ledamöter som på ett eller annat sätt är knutna till försöksdjursanvändningen.Enökadiepre-sentation av forskare med erfarenhet äv alternativa metoder,politiskt förtroendevalda och företrädare för djurskyddsintressen bör enligtmotionen övervägas.Vidare bör införas jävsbeslämmelsersom hindraratt en ledamot 1986/87:1 1som deltar i prövningen av ett djurförsök också är anställd vid det företag somskall utföra försöket. I motiorien förordas dessutom att enregel införs somföreskriver att ett djurförsök som är under prövning i en etisk nämnd inte börfå prövas förrän nämnden fattat sitt slutliga beslut. Hanteringen av djuretföre och efter ingreppet bör också omfattas av prövningen. Motionärernaefterlyser en bättre statistik över djurförsöken i . Utskottet understryker vikten av att de etiska nämndernahar en mångsidig sammansättnirig och att möjligheterria att användaalternativa metoder kan bli beaktade, något som utskottet ocksä tidigareframhållit då frågan om nämndernas sammansättning behandlats i (seovan .s. Som riärmare redovisats ovan (s. 4 5) har idjurförsöksutrednirigens betänkande lämnats vissa synpunkter och förslag vadbeträffar organisationen av den etiska prövningen, de etiska nämndernasfunktion och sammansättning m. m. Utskottet anser inte att nu genomnägon åtgärd eller något uttalande bör föregripa regeringens ställningstagandepä grundval av utredningens förslag i dessa delar och av vad som framkommit vidremissbehandlingen därav. Med hänsyn härtill förordar utskottet att motionsyrkandenai aktuella delar lämnas utan åtgärd. 1 anslutning till dei motion Jo521 framförda förslagenrörande införande av dels vissa Javsbestämmelser dels regler som förhindrarpåbörjandet av djurförsök innan den etiska nämnden prövat ansökningeri vill'utskottet hänvisa till djurförsöksutredningens förslag som i dessa hänseenden iallt väsentligt tillgodoser motionärerrias önskemål (ses. 4 5). Även såvitt nuär i fråga bör enligt utskottets mening regeringens bedöming och förslag avvaktasinnan tar ställning. Utskottet föreslär därför att motionen i dessadelar inte bör föranleda någon åtgärd. Utskottet utgår frän att regeringen vid sin översyn avdjurförsöksfrägor- na kommer att beakta behovet av ändringar i regelsystemet på området med hänsyn till åtaganden enligt konvention om skydd för djur (ryggradsdjur) som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Därvid förutsätts att bl. a. de i motion Jo505 berörda utbildnings frågorna samt önskemålet i motion Jo52l om en.bättre djurförsöksstatistik kommer att uppmärksammas. Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening motionerna i nu nämnda delar inte föranleda någon åtgärd. ' Vad därefter gäller den i motionerna Jo505 (yrkande 5)ocli Jo521 aktualiserade frågan om försöksdjurens behandling och förvaringvill utskottet erinra om att den allmänna tillsynen över djurens vård ochbehandling ankommer på de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Någonanledning att förorda en arinan lösning av tillsynsfrågan har utskottet intekunnat finna. Det bör tilläggas att djurförsöksutredningen ansett det naturligtatt frågor om djurens vård och förvaring i större omfattning än som förnärvarande är fallet bör omfattas av den etiska prövningen. Utskottet vill påpeka att senare kan fäanledning att pröva tillämpningen av djurförsökslagstiftningen med anledning av föi-slag fråri regeringen som kan bli resultatet av den översyn av lagstiftningen som 13 Något skäl till att nu hos regeringen /87:11 begära att den ger myndigheterna direktiv att följa 1978 ärsdjurförsökslagstiftning såsom yrkas i motion Jo515 (yrkande 1) kan utskottetdärför inte finna. Pä grund härav avstyrks motionsyrkandet. 1 tre motioner yrkas att den s. k. LD 50-metoden bör förbjudas. 1 motion Jo505 av m.fl. (s), yrkande I,framhålls att LD 50-metodens vetenskaplighet är starkt ifrågasatt. Motionärernahänvisar till att slopat kravet pä LD 50-test som förutsättningför att läkemedel skall kunna godkännas. Trots detta förekommer testmetodenfortfarande i . Även i motion Jo5l5 av och (båda vpk) hänvisas till att ändrat sina anvisningar när detgäller LD 50-testerna. Vidare åberopas att kemikalieinspektionen inte införtkrav pä LD 50-bestämningar. Eftersom den starkt kritiserade testmetoden ändåförekommer i kräver motionärerna att ett förbud mot metoden införs(yrkande 2). 1 motion Jo521 av m. fl. (c) framhållsatt en djurförsöksmetod som uppenbarligen redan nu skulle kunna avvecklas heltär LD 50-testet (yrkande 3). Det hävdas att testmetoden är vetenskapligtotillförlitlig och endast innebär onödiga lidanden för djur. 1 USA harmyndigheterna därför helt avskaffat kravet på LD 50-test. Motionärerna anseratt en motsvarande åtgärd bör vidtas i . Utskottet vill till en början nämna att det i ochmänga andra länder finns föreskrifter om att läkemedel, bekämpningsmedel ochvissa andra ämnen måste testas i fräga om akut toxicitet innan de släpps ut påmarknaden. Den vanligaste metoden är LD 50-metoden. LD stär för "lethaldose" (dödlig dos) och 50 för . Testet, som vanligen utförs pä rättoroch möss, innebär således att man tar reda på vid vilken dos av ämnet avförsöksdjuren dör. Metoden anses av många ha uppenbara etiska nackdelar genomatt försöken kräver relativt stora mängder av försöksdjur. Fördelarna bestårfrämst i metodens enkelhet. Utskottet erinrar om att utskottet tidigare haft LD 50-metodenunder övervägande (se s. 7 8). I sitt av godkända betänkande JoU1985/86:6 hänvisade utskottet bl.a. till de nya riktlinjer för toxicitetstestm. m. genom LD 50-metoden som fastställts av den I Januari1985. Utskottet påpekade att riktlinjerna i allt väsentligt överensstämde medett av CFN beslutat handlingsprogram, enligt vilket LD 50-metoden skulletillämpas endast när det gällde vissa produkter med särskilt hög toxicitet. Utskottet kan konstatera att utvecklingen både utomlandsoch i går mot en alltmer minskad användning av LD 50-metodeh. Alltflera länder frångår kraven pä toxicitetstest genom denna metod. Uppfattningenatt användningen av metoden på grund av dess uppenbara etiska nackdelar börbegränsas sä långt det är möjligt torde ha vunnit en bred internationell anslutning.Mot denna bakgrund kan utskottet instämma i motionärernas , , grundinställningatt testmetoden bör avvecklas. Beträffande möjligheterna att tillgodose motionärernasönskemål om ett JoU 1986/87:11 förbud mot metodens användning i nödgasutskottet dock konstatera att det inte är möjligt att överblickakonsekvenserna av en sädan åtgärd. Det är för utskottet t. ex. inte bekant omdet finns sådana från bl. a. medicinsk synpunkt fullvärdiga alternativtill LD 50-metoden som helt kan ersätta denna metod. Utskottet kan därför intetillstyrka att testmetoden förbjuds utan att följderna av ett sådant förbudförst blivit närmare belysta. Enligt utskottets mening är det lämpligt attfrågan om ett förbud av detta slag övervägs i samband med det arbete meddjurförsöksfrågorna som, pågår inom . Utskottetvill isammanhanget understryka vikten av att alla möjligheter tas till vara för attfä till stånd en snar avveckling av testmetoden. Pä anförda skäl förordar utskottet att medanledning av motionerna Jo505 yrkande 1, Jo515 yrkande 2 och Jo521 yrkande 3ger regeringen till känna behovet av kraftfulla insatser i syfte att åstadkommaen snabb avveckling av LD 50-metoden. 1 flera motioner betonas vikten av ökade satsningar påalternativa försöks-metoder. I motion Jo505 av m. fl. (s) förordas attCFN bör tillföras ökade medel för stöd till utvecklingen av alternativametoder (yrkande I motion Jo509 av och (båda c) hävdas att tiden är mogen att avskaffa plågsamma djurförsök. Människorönskar inte att medicin och andra kemiska produkter skall förbättras genom attdjur tvingas lida. Djurförsökens tillförlitlighet kan också enligt motionärernastarkt ifrågasättas. Motionärerna yrkar att hos regeringen begärförslag till ändringar i berörda lagar så att djurtest kan ersättas med andrametoder. Enligt motion Jo515 av och (båda vpk) utförs mänga djurförsök trots att det finns alternativa metoder.Enligt motionärernas mening måste myndigheterna tvingas att godta resultat avalternativa metoder som anses likvärdiga med resultat av djurförsök. I motion Jo52l av m. fl. (c) förordasdels en översyn av de allmänt förekommande djurförsöksmetoderna (yrkande I), dels ökade resurser för forskningkring alternativ till plågsamma djurförsök (yrkande 4). En samlad granskning avsamtliga mer vanligen förekommande testmetoder är enligt motionärernas meningangelägen mot bakgrund av det lidande djuren förorsakas därav, mängden djursom drabbas och de vetenskapliga resultat som testerna kan ge. En översynborde kunna leda till att ett antal testmetoder helt rensas ut. Det skulleocksä kunna leda till förstärkta forskningsinsatser på vissa områden i syfteatt snabbt fä fram alternativ till försöksmetoder som är särskilt plågsamma fördjuren. I motionen betonas ocksä nödvändigheten av ökade resurser tillforskningen om alternativa metoder, vilket bör kunna åstadkommas t. ex. genomavgiftsfinansiering. 1 motion Jo528 av m. fl. (m) anförssynpunkter liknande JoU 1986/87 :1 de ovan redovisade. Motionärerna hänvisartill krav på att alternativa metoder skall användas omsädana står till buds. Det bör alltid fordras att de ansökningar som ges intill de djurförsöksetiska nämnderna skall innehålla upplysningarom alternativametoder. Forskarna bör också vara skyldiga att utröna sådana metoder ochrapportera om dem, framhåller motionärerna. Utskottet vidhåller sin i tidigare sammanhang framfördauppfattning (se ovan s. 8) att det givetvis år angeläget att användningen avförsöksdjur sä långt möjligt kan begränsas och att en övergång till alternativametoder prioriteras. Som närmare redovisats ovan (s. 8 9) har det också sketten betydande utveckling mot ett ökat bruk av alternativa metoder. Till dennautveckling har bl. a. bidragit de forskningsmedel som tilldelas CFN för attfrämja utvecklingen av alternativa metoder till djurförsök. För /87 har anvisats ett reservationsanslagav . under anslagstiteln till djurskyddsfrämjande åtgärder(prop. 1985/86:100 bil. II s.79-80JoU 1985/86:13 s. 61). Huvuddelen av anslaget kommer enligt CFN attanvändas för ökade insatser inom området ' alternativa och kompletterandeförsöksmetoder. Utskottet vill vidare hänvisa till att läkemedelsindustrin fr.o. m. /85 bidrar till finansieringen av forskning omalternativa försöksmetoder m. m. enligt avtal mellan staten ochLäkemedelsindustriföreningen. Enligt utskottets mening görs följaktligen betydandeinsatser för att sti mulera framtagandet av alternativa och kompletterande försöksrrietoder. Utskottet förutsätter att berörda företag och myndigheter fortsätter pä den inslagna vägen och inte mattas i ansträngningarna att få framalternativa metoder till djurförsöken. Något sådant särskilt tillkännagivande om beho-' ' , vet avsädana metoder som begärs av motionärerna anser utskottet därför inte vara erforderligt. Motionerna i angiven dél bör med hänsyn härtill inte föranledanågon åtgärd från riksdagen.s sida. Kosmetiska tester på djur . ' Frågan om kosmetikatester på djur behandlas i fleramotioner. Enligt motion Jo515 av Vjola och (båda vpk) har kosmetikatester pä djur felaktigt beskrivits som tillförlitligaoch allergiförebyggande. Motionärerna anser att detta slag av tester börstoppas och att företagen rekommenderas att använda de alternativa tester somutvecklats (yrkande 3). 1 motion Jo5l6 av och (båda s) anförs att det egentligen år ofattbart att man i den kommersiella jakten pä nya, allt mer sofistikerade kosmetiska preparat utsätter djur för svåra lidanden. Det borde enligt motionärernas mening vara ensjälvklarhet för producenterna , att stoppa dessa plågsamma djurförsök. Dä detta emellertid inte görs anser motionärerna att samhället bör ingripa med,lagstiftning i syfte att stoppa användandet av försöksdjur för kosmetikaproduktionen. Även i motion Jo52l av .Erik m. fl. (c) yrkasförbud mot användning av djurförsök för testning av kosmetiska preparat (yrkande 5). " Förbud mot sådant brukligger enligt ifiotionärena i linje med strävandena JoU 1986/87:1 att istörsta möjliga utsträckning begränsa användningen av djurförsök i tester avolika produkter och preparat. Förbud att utföra tester av kosmetiska och hygieniskapreparat på djur yrkas ocksä i motion Jo522 av (), yrkande I. Motionären hänvisar till riksdagensbeslut (LU 1984/85:39) att ge regeringen till känna vad lagutskottetanfört om kraftfulla insatser föratt fä till stånd en deklaration på kosmetiskaoch hygieniska preparat med angivande av om preparatet eller nägon av beståndsdelarnatestats på djur. Enligt motionärens mening måste beslut ses som eiisteg på vägen mot att stoppa alla djurförsök inom kosmetikaindustrin både iSverige och i andra länder. Motionären anser att ett förbud mot djurtesteravkosmetiska och hygieniska preparat skulle dels leda till ytterligare stöd försträvandena att arbeta fram alternativa metoder, dels bidra till att idet internationella arbetet kan verka med ökad styrka. Som utskottet tidigare framhållit då frågan om kosmetiskatester varit aktuell i (se s. 910) finns'det anledning att inta enrestriktiv hållning till djurförsök som förekommer vid frarinstållriingen avkosmetiska och andra "lyxbetonade" produkter. Enligt vad utskotteterfarit intar man ocksä, åtminstone i , en starkt restriktiv inställningtill de s. k. kosmetikatesterna. Vid den hearing som utskottet hållit medföreträdare för mot plågsamma djurförsök upplystes attendast enstaka sådana tester utförts inom landet. De exempel påkosmetikatester som anförts har gällt bl. a. hudkräm och tandkräm. Trots den mycket begränsade förekomsten av tester av dettaslag i kan det i och för sig finnas skäl att pröva förutsättningarnaför att införa ett förbud mot testerna i enlighet med motionärernas önskemål.Utskottet fär härvidlag hänvisa till djurförsöksutredningens betänkande därfrågan om ett sådant förbud närmare övervägts (se ovan s., 10). Utredningenpåpekar att det är svårt att dra en gräns mellan kosmetika och vissa hygienprodukterav högre "nyttighetsgrad". Sä länge som kosmetikaprodukterna tillhörvår vardagsmiljö bör de enligt utredningens mening för övrigt vara dokumenterattillförlitliga från hälsosynpunkt pä samma sätt som gäller förvissa andraprodukter, t. ex. livsmedel och hygienartiklar. Utskottet vill understryka angelägenheten av att manvidmakthåller den mycket restriktiva hållningen till användningen av.försöksdjur vid framställningen av kosmetika och andra liknande produkter. Närdet gäller motionärernas önskemål om införande av ett förbud mot kosmetiskatester på djur övervägs detta inom . Utskottetanser att regeringens bedömning och förslag bör avvaktas innan tarställning i denna fråga. Med det anförda anser utskottet att motionénia i berörddel i viss mån blivit tillgodosedda och därför inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. I motion Jo5l9 av m. fl. (vpk) framförs kravpå en offentlig utredning av djurförsökens vetenskapliga relevans. Imotionen redovisas ' i- utförligten rad invändningar mot värdet av djurförsök. För studium av JoU 1986/87:1 1invändningarna hänvisas till innehållet i motionen. Motionärerna konstaterarsammanfattningsvis att de logiska och teoretiska invändningarnare-dan vid ettförsta påseende är så allvarliga att de ger skäl för en grundlig undersökningom djurförsökens värde. Enligt motionärernas mening framstår det under allaförhållanden som i hög grad tvivelaktigt om resultaten av djurförsöken äröverförbara på människan. Även i motion Jo522 av () yrkas (yrkande 2)att en utredning tillsätts för att pröva djurförsökens vetenskapliga relevans.Enligt motionärens mening skulle en opartisk utredning av frågan vara avsynnerligen stor vikt för att fä rätt perspektiv på djurförsökens roll inomden medicinska forskningen, för allmän testverksamhet och i undervisningen.Djurförsökens verkliga betydelse för samhället, för människorna, för djurenoch för naturen skulle också kunna belysas genom en sädan utredning.