bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — Den konkreta planeringen och genomförandet avutvecklingsprojekten avses bli en uppgift för ett tillfälligtprogramledningsorgan med företrädare för såväl.de deltagande statligaintressenterna som industrisidan. Det kan finnas motiv för att inrätta ocksåett rådgivande organ med bredare representafion, anförs det. Det föreslåsankomma på regeringen att närmare besluta om organ av nämnda slag. Några motionsyrkanden med anledning av regeringens förslagom riktlinjer för verksamheten eller om anslag och treårsram har inte väckts.Utskottet, som inte heller har någon erinran mot vad som anförts ipropositionen, förordar att godkänner de angivna riktlinjerna och ställermedel till förfogande enligt regeringens förslag. I anslutning till redogörelsen för IT-programmet begärs ipropositionen medel för den del av NMP som avser industriell utveckling inommikroelektroniken. För /88 föreslås ett anslag av 18,5 milj.kr. I sammanhanget anmäls att delprogrammet kommer att behövaförlängas med upp till beroende på dess försenade start. Utskottetbiträder regeringens förslag. I motion 1986/87:N345 från allmännamotionstiden berörs en fråga med viss anknytning till IT-programmet. nämligenfrågan om tillämpningsprojekt inom telekommunikationsområdet. De samladeeffekterna av telekommunikationstillämpningar är stora och får konsekvenser påolika områden, säger motionärerna. De anser att ett antal kvalificerade demonstrationsprojekti full skala bör genomföras, med tonvikt på erfarenhetsinsamling ochkonsekvensanalys kring bl. a. tillämpad tvåvägskommunikation. Projekt av dennatyp måste bygga på industriell medverkan och även ha lämpliguniversitetsanknytning finansierad av forskningsråd, anförs det. Televerketförutsätts medverka genom att ställa lämpliga telekommunikationsresurser tillförfogande. Motionärerna vänder sig emellertid mot att har gettssektorsansvar för teleforskningen. De anser att detta ansvar är oförenligt medteleverkets affärsverksamhet. Det naturliga vore att forskningsansvaret ladespå STU eller forskningsråd, menar de. I proposition 1986/87:74 (bilaga 10) lämnas en redogörelseför forsknings- och utvecklingsinsatser. a. framgår att verket,utöver den insats av 85 milj. kr. som planeras för industriellutveckling inom systemteknikområdét, är berett att satsa ytterligare 15 milj.kr. inom IT-programmets ram på demonstrationsprojekt rörandeinformationsteknologins användning. De flesta av dessa projekt utförs isamarbete med intressenter inom den statliga och kommunala förvaltningen samtnäringslivet på olika håll i landet. Av redogörelsen framgår vidare att televerkskoncernenplanerar att, utöver insatserna inom IT-programmet, på företagsmäs-siga grundersatsa i genomsnitt 700 milj. kr. på forskning och utveckling . deltar i betydande omfattning i olikaeuropeiska samarbetsprojekt på området. kan bedöma ingår ett antal demonstrationsprojekt av det 42 slag somefteriyses i motion 1986/87:N345 (fp) i planerade NU1986/87:30 insatser för forskning och utveckling. Utskottet finner alltså attmotionärernas önskemål i denna fråga kommer att bli tillgodosedda i sak utannågot initiativ av . Beträffande frågan om roll påforskning.sområdet erinrar utskottet om att , i likhetmed andra nationella teleförvaltningar, har bedrivit forsknings- ochutvecklingsarbete av betydelse för den egna verksamheten. harteleverket enligt beslut haft sektorsansvar för teleforskningen. Heltnyligen har , med avslag på ett motionsyrkande av samma innebörd somdet nu aktuella, bekräftat sitt tidigare beslut (/87:17). Utskottet avstyrker motion 1986/87:N345 (fp) medhänvisning till det anförda. Fonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden)inrättades som en statlig stiftelse. Fonden lämnar finansieringsstöd iform av bl.a. villkorslån och royaltyavtal till utveckling av nya produkter,processer och system för industriell produktion. Fondens stiftelsekapitaluppgår till 950 milj. kr. I början av innevarande budgetår uppgick fondensingående balans av likvida medel till 355 milj. kr. I propositionen föreslås nu en delvis ändrad inriktning avIndustrifondens verksamhet. Fonden bör i fortsättningen hos främst de små ochmedelstora företagen stödja potentiellt lönsamma men riskbetonade projekt,särskilt sådana som innebär satsningar på avancerad teknik. Det betecknas somangeläget att fonden arbetar aktivt med projekt som innebär att små ochmedelstora företag engagerar sig i EUREKA-samarbetet. Vidare anförs att ändrade riktlinjer i enlighet medförslaget skulle medföra ett minskat kapitalbehov för fonden, som därmed skullekunna reducera sitt . stiftelsekapital och återföra 155 milj. kr. godkännande härav begärs. Även om Industrifonden är ettsjälvständigt Organ får det enligt regeringens uppfattning förutsättas attfonden efterkommer ställningstagande såvitt gäller bådeverksamhetens inriktning som minskningen av stiftelsekapitalet. Utskottet vill med anledning av det nu refereradeuttalandet anföra följande. Industrifonden är en stiftelse, dvs. en självständigjuridisk person till vilken stiftaren har avsatt kapital för att det fortvarande skall tjäna ettvisst ändamål. Stiftelseformen har ursprungligen tillkommit för att tillgodose enskilda behov, och dess användning för statlig verksamhet har utvecklats efter hand. Särskilt har stiftelseformen i åtskilliga fallvalts för statlig verksamhet, när myndighetsformen av olika skäl har ansetts mindre lämplig. Detta har medfört vissa förändringar i stiftelsebegreppet. En statlig stiftelse bildas i regel för att driva en viss verksamhet. Det betyder bl. a. att förmögenhetsdispositionen, som är grundläggande för de enskilda stiftelserna, kan få en mindre betydelsefull roll och finansieringen av verksamheten helt eller delvis ske via statsbudgeten. Större möjlighet finns 44 också attändra förutsättningarna för verksamheten. Inom NU1986/87:30 utarbetas nu förslag till en samlande lagstiftning om stiftelser avdet slag som finns för aktiebolag och ekonomiska föreningar. De offentligastiftelsernas ställning kan väntas bli behandlad i detta sammanhang. För Industrifondens del gäller att i omgångarhar anvisat stiftelsekapital och angett riktlinjer för verksamheten.Dessa riktlinjer har kommit till uttryck i förordningar som regeringen harutfärdat. Fonden skall enligt sina stadgar bedriva stödverksamhet enligt dessaförfattningar. svarar för att stiftelsen på bästa sättuppfyller sitt ändamål såsom detta framgår av stadgarna. Uppdraget får bl. a.anses innebära att styrelsen har att slå vakt om att stiftelsens kapital inteanvänds för främmande ändamål. En fråga som då kan ställas är huruvidastyrelsen utan uttryckligt stöd i stadgarna kan avhända stiftelsen en del avdess kapital såsom här förutsätts. Enligt utskottets mening bör för att de ipropositionen angivna åtgärderna skall kunna genomföras fondens stadgar ändrasså att styrelsen får erforderlig befogenhet att vidta extraordinära ekonomiskadispositioner. Det torde vara styrelsens sak att ta initiativ tillstadgeändring. Enligt stadgarna skall ändring i dessa fastställas av regeringen. Vad som i propositionen anförs om Industrifonden harföranlett yrkanden i två motioner. I motion 1986/87:N150 (m) sägs attIndustrifonden bör kunna avvecklas och att regeringen bör återkomma med förslaghärom. I motion 1986/87:N143 (c) förutsätts däremot att fonden skall fortsättasin verksamhet i enlighet med regeringens förslag. Motionärerna anseremellertid att fondens benämning bör ändras till Stiftelsen förindustriellt utvecklingsarbete i småföretag (Småföretagsfonden) i enlighet medden ändrade verksamhetsinriktningen. Utskottet avvisar kravet i motion 1986/87:N150 (m) på enavveckling av Industrifonden. Motionen avstyrks alltså i berörd del. Utskottet har ingen erinran mot den av regeringenföreslagna ändrade inriktningen av verksamheten. Under förutsättning att detilltänkta åtgärderna genomförs med iakttagande av antydda formkravtillstyrker utskottet att godkänner vad som i propositionen föreslåsbeträffande Industrifonden. Förslaget i motion 1986/87:N143 (c) om ändrad benämning påfonden kan utskottet inte biträda. Motionen avstyrks i denna del. Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag infördes ett särskilt icke projektbundet stöd föratt främja forskning och utveckling inom mindre företag som i hög grad år beroende av teknisk kompetens inom företaget, s. k. teknikbaserade småföretag. För innevaran de budgetår har 21,7 milj. kr. anvisats för ändamålet. STU, som administre rar stödsystemet, har efter en utvärdering funnit att de generella stimulansef fekterna av systemet är små. Med hänvisning härtill föreslås i propositionen att systemet skall avskaffas. I sammanhanget pekas på att flera andra åtgärder som föreslås i propositionen kompenserar småföretagen för bortfal let av denna stödform, bl.a. den ändrade inriktningen av Industrifondens 45 verksamhet. Regeringens förslag godtas inte i motion 1986/87:N143 (c).Motionärerna NU 1986/87:30 anser att det särskilda stödet tillteknikbaserade småföretag bör finnas kvar. De föreslår att anvisarett anslag för nästa budgetår av 10 milj. kr. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning. Det ärenligt utskottets mening önskvärt att antalet stödformer minskas. Följaktligenavstyrker utskottet yrkandet i motionen om medel även för nästa budgetår.Utskottet biträder regeringens förslag om att stödsystemet skall avskaffas ochatt det särskilda anslaget för ändamålet skall upphöra. Utskottet tar så upp ett yrkande i motion 1986/87:N343(fp) om avslag på regeringens förslag om medel för forskningsbidrag tillteknikbaserade småföretag. Som framgått har något sådant förslag inte lagtsfram. Yrkandet, som uppenbarligen grundas på en missuppfattning, avstyrks påformella grunder. I propositionen (s. 147) anförs att utgångspunkten förregeringens småföretagspolitik är småföretagens stora betydelse för bi. a. dentekniska och affärsmässiga förnyelsen av näringslivet, för sysselsättningen ochför den regionala utvecklingen. Politiken inriktas på att stimuleranyföretagandet och att undanröja hinder för småföretagens utveckling i syfteatt främja näringslivets konkurrenskraft. Målen för småföretagspolitiken bör liggafast, anförs det. Behovet av riktade insatser kvarstår. I propositionen lämnasen översiktlig redovisning av åtgärder som har vidtagits på olika områden ochsom syftar till att stimulera småföretagens produktion, export, förnyelse ochkonkurrenskraft. 1 anslutning härtill behandlar utskottet några motioner ivilka småföretagsfrågor berörs på ett allmänt plan. De små och medelstora företagen kommer att ha en avgörandebetydelse för vårt lands ekonomiska utveckling , sägs det i moderata samlingspartiets motion 1986/87:N383. Dessa företag känneteck nas av flexibilitet och förmåga till förnyelse. Bildandet av nya företag måste underlättas. Småföretagen måste ges möjlighet att expandera med egna vinstmedel. Näringslivsklimatet för dessa företag måste förbättras. Motionä rerna anser att den socialdemokratiska näringspolitiken framstår som allt mindre företagsvänlig. Trots vackert tal om småföretagens betydelse visar man i handling att man inte förstår - eller vill förstå - vad saken gällei. Motionärerna räknar upp en lång rad åtgärder som enligt deras mening bör vidtas för att främja utvecklingen av småföretagen. Exempel härpå är avskaffande av löntagarfonderna, olika skattelindringar, översyn av den arbetsrättsliga lagsfiftningen, införande av lärlingsutbildning, minskad kom munal styrning av detaljhandeln och öppnande av servicesektorn för privata alternativ. Konkreta förslag om sådana åtgärder har i andra sammanhang förts fram från moderata samlingspartiets sida. Motionärerna pekar på att det bakom småföretagandet ofta står en person - företagaren - och dennes 4 familj.Avgörande är därför företagarens ekonomi, tid, arbetsförmåga och NU1986/87:30 kanske framför allt tro . "Det skall löna sig attarbeta." Liknande synpunkter ligger till grund för motion1986/87:N385 (m) som gäller särskilt de mindre företagen på landsbygden.Regleringar och offentliga servicemonopol av olika slag hämmar enligtmotionärernas mening utvecklingen av dessa företag. syn på småföretagspolitiken - som i storadelar sammanfaller med moderata samlingspartiets - framgår av motion1986/87:N330. Också i denna motion hävdas att den socialdemokratiskaregeringen, trots att den redovisar en positiv inställning till småföretagen,har vidtagit en rad för dessa företag negativa åtgärder. Motionärerna betonarstarkt att småföretagaren som person är en enastående resurs i näringslivet ochsamhället. Det är därför nödvändigt att förståelsen hos politiker ochmyndigheter för småföretagarens villkor ökas. a. behövs det en på politiskprioritering grundad förenkling av regelsystemen, menar motionärerna. Deföreslår ett särskilt regelsystem - bl.a. på arbetsrättens område - försmåföretagen som tar större hänsyn till deras speciella förhållanden. Vikten avnäringsfrihet betonas. Kritik riktas mot de offentliga monopolen. I centerpartiels motion 1986/87:N143 sägs attsmåföretagens betydelse för en framgångsrik decentralistisk näringspolitik intekan överskattas. Önskvärdheten för småföretagen av regelförenkling, bl. a. påarbetsrättens område, betonas, dock utaii något särskilt yrkande. Utskottetåterkommer till några yrkanden i samma motion om småföretagensskatteförhållanden. kommunisterna tar i motion 1986/87:N140 uppandra aspekter på småföretagens situation. a. anförs att problemen meddessa företags beroende av de stora företagen inte har beaktats iproposifionen. Mofionärerna redovisar vidare en viss skepsis till detindividuella småföretagandet, som enligt deras mening har omgivits avillusioner. Den producentkooperativa företagsformen betecknas som lämpligare imånga falj för små och medelstora företag. Mot bakgrund därav föreslås enprioritering av denna företagsform. Som har framgått .av denna redogörelse för de fyraoppositionspartiernas syn på småföretagsfrågorna gäller de frågor som berörs ide olika motionerna framför allt de allmänna befingelserna för småföretagandet.Flera av de konkreta yrkandena avser förhållanden som ligger utanförnäringsutskottets område. På samma sätt som vid behandlingen i det föregåendeav riktlinjerna för näringspolitiken kommer utskottet därför nu att göra endasten allmän bedömning av framförda synpunkter och yrkanden. Den kritik för bristande förståelse för småföretagsfrågorsom från de tre borgerliga partiernas sida riktas mot regeringen år enligt utskottets mening grundlös. Det bör särskilt betonas att en rad åtgärder från regeringens sida har tagit sikte just på förbättrade villkor för småföretagandet. Arbetet med avreglering och regelförenkling, som utskottet redan har behandlat, är ett exempel härpå. Som framgår av propositionen kommer detta arbete att intensifieras. I anslutning till vad som anfördes vid diskussionen av den allmänna näringspolitiken vill utskottet också peka på vikten av en helhets bedömning. De små och medelstora företagen har, liksom storföretagen, gynnats av de senaste årens återhämtning inom den svenska ekonomin. Antaletnyetableringar har ökat markant och uppgår nu till ca NU1986/87:30 20 000 . Det finns också tydliga tecken på att ett avhuvudsyftena med regeringens småföretagspolitik - nämligen att stimulera framväxten av teknikintensiva småföretag med hög potential för framtida expansion- harkunnat nås. Utskottet finner alltså att de krav på olika uttalanden avriksdagen som framförs i motionerna 1986/87:N383 (m), 1986/87:N385 (m) och1986/ 87:N330 (fp) grundas på en ensidig och i vissa stycken direkt felaktigbild av verkligheten. Motionerna avstyrks i de delar som behandlats här. Vad beträffar den kritik som från andra utgångspunkterförs fram i motion 1986/87:N140 (vpk) vill utskottet hänvisa til! vad som i propositionen(s. 157 f.) anförs om underleverantörsfrågor. Olika insatser görs av statensindustriverk. Industrifonden, de regionala utvecklingsfonderna och Sverigesexportråd för att stärka underleverantörernas ställning och förbättra derasmöjligheter att möta kraven från köparföretagen. Med anledning av vad som sägs i samma motion om denkooperativa företagsformen vill utskottet anföra följande. Denna företagsformkan i många fall vara lämplig för småföretag. UtskoUet hänvisar till attriksdagen i olika sammanhang har uttalat sig för att kooperationen skall gesmed andra företagsformer likvärdiga villkor. Några åtgärder i syfte att styravalet av företagsform för småföretagen kan utskottet emellertid inte förorda. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1986/87:N140 (vpk) i berörd del. Kravet på personlig borgen Frågan om kravet på personlig borgen vid statliglångivning till egenföretaga-re tas upp i motion 1986/87:N334 (m). Där anförsatt kravet på sådan borgen bör begränsas till att gälla enbartföretagsinteckningar. Motionären anser att en företagare till följd avmedbestämmandelagen har en inskränkt bestämmanderätt över sitt företag och attkravet på personlig borgen därmed inte framstår som lika befogat som . Utskottet har under en följd av år behandlat motioner iämnet av samme motionär, (NU 1985/86:15 s. 18). Mofionernahar avstyrkts med hänvisning till att stor försiktighet torde iakttas vidutkrävande av personlig borgen från ägare till små och medelstora företag isamband med lån från t. ex. de regionala utvecklingsfonderna. Under de tresenaste åren har dock företrädarna för de tre borgerliga opposifionspartierna ireservationer gett stöd åt motionärens krav på en utredning av frågan. Riksdagenhar följt utskottet. Utskottet anser inte att det har tillkommit några nyafaktorer som föranleder en ändrad bedömning av frågan. I tre motioner med anledning av proposition 1986/87:74 tasolika frågor om beskattning av småföretagen upp. Grunden härför synes vara att en översiktlig redogörelse för vissa aktuella utredningar m. m. på skalleområdet 48 lämnas ipropositionen (s. 54-56). Härav framgår bl.a. att en särskild NU 1986/87:30kommitté (Fi 1985:06) gör en översyn av företagsbeskattningen.Vidare erinras om att på regeringens förslag har beslutat omhöjning av fribeloppet för vinstdelningsskatten från . till 1 milj.kr. Detta beräknas innebära att närmare en tredjedel av de företag som hittillshar betalat sådan skatt blir befriade från den. Beträffande beskattningen avkapitalet i rörelsedrivande småföretag erinras i propositionen om att ickenoterade aktier i sädana företag värderas till avsubstansvärdet vid beräkningen av förmögenhetsskatten. Industriministernuttrycker i propositionen förståelse för att förmögenhetsskatten trots dettakan kännas betungande för främst vissa medelstora företag med stortsubstansvärde. Dessa nackdelar, menar han, får vägas mot denfördelningspolitiska aspekten. Frågan om en eventuell förändring avbeskattningen av företags förmögenhet får prövas i samband med den störreöversyn av skattesystemet som har aviserats, anförs det. I motion 1986/87:N149 (fp) hävdas att de högamarginalskatterna verkar starkt hämmande på expansionslust ochexpansionsförmåga hos många småföretagare. Motionärerna anser också attförmögenhetsskatten på arbetande kapital i företagen bör avskaffas. Krav härpåframförs även i motion 1986/87:N143 (c) jämte ett antal krav på andraskattelättnader som ett led i en allmän reform av småföretagsbeskattningen.Motionärerna anser också att vinstdelningsskatten bör avskaffas helt. Det bör påpekas att de skattefrågor som tas upp imotionerna från och hör till skatteutskottets område.Detta utskott har vid ett antal tillfällen , senast ibetänkandet SkU 1986/87:27, behandlat liknande yrkanden från de nämndapartierna - liksom från moderata samlingspartiet - om beskattningen av företagm.m. avser att, med anledning av de nu aktuella motionerna,endast i allmänna termer beröra frågan om skattesystemets betydelse för småföretagen. Effekterna av företagsbeskattningen på företagensexpansionsförmåga och på ekonomins utveckling i stort är en svårbedömd och äveni vetenskapliga sammanhang omstridd fråga. Det ingår i uppdraget för denförenämnda kommittén för översyn av företagsbeskattningen att övervägadenna.och andra frågor. Av direkfiven (dir. 1985:30) framgår aU kommittén skallbeakta kraven på enkla och permanenta regler med tanke inte minst på att demindre företagen har begränsade administrativa resurser. Utskottet kan frånsina utgångspunkter inte finna att motionärerna har redovisat övertygande skålför sina omdömen om det nuvarande skattesystemets effekter. Motionerna ger ivart fall inte anledning till något initiativ i frågan av . Med detsagda avstyrker utskottet motionerna 1986/87:N149 (fp) och 1986/87:N143 (c) iberörda delar. Visst ianspråktagande av allmän investeringsfond I anslutning till frågorna om företagsbeskattningen tarutskottet upp motion 1986/87:N136 (c), i vilken föreslås aft tjänsteproducerande företag skall ha rätt att ta i anspråk investeringsfondsmedel för tekniskt och naturvetenskap- 49 ligtforsknings- och utvecklingsarbete samt kostnader för utbildning av NU1986/87:30 arbetstagare hos företaget. Enligt 5 § lagen (1979:609) om allmäninvestc: ringsfond får endast företag som bedriver industriell tillverkning tai anspråk investeringsfond för angivna ändamål. Det framgår inte av motionen om nämnda bestämmelse harnågra negativa effekter för tjänsteföretagen. Det redovisas över huvud tagetingen motivering för förslaget. Utskottet avstyrker motionen. Beträffandetjänstesektorn i allmänhet hänvisar utskottet fill betänkandet NU. 1986/87:31. I propositionen (s. 149) erinras om att en regionalutvecklingsfond har inrättats i varje län för att genomföra den riktadesmåföretagspolitiken. Fonderna, som är stiftelser, har bildats av staten ochlandstingskommunerna samt i några fall även kommuner. Verksamheten reglerasgenom avtal mellan staten och resp. landsting eller kommun. Landstingen och berörda kommuner utserstyrelsen i resp. fond och bidrar tillsammans med staten till att täckafondernas driftskostnader. utövar statens huvudmannaansvar förfonderna och svarar för viss service till dem. De statliga bidragen tillkostnaderna för utvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m.utbetalas av statens industriverk från anslaget till småföretagsutveckling.Utskottet behandlar frågor om detta anslag längre fram. En huvuduppgift för utvecklingsfonderna är att de skallkomplettera det befintliga utbudet av såväl finansierings- som informations-och rådgivningstjänster till småföretagen. Insatserna riktas i första hand motde tillverkande företagen - inkl. hantverksföretag-och företag somtillhandahåller tjänster till industrin samt turistföretag. Enligt industriministerns bedömning bör nuvarandeinriktning och organisation av fondernas verksamhet ligga fast. Det framgår avpropositionen att regeringen endast på en punkt överväger en viss ändring avgällande bestämmelser för fondernas verksamhet. Utskottet återkommer straxhärtill. har ett antal motioner väckts rörandeolika aspekter på utvecklingsfondernas verksamhet. Motionsyrkandena gäller ihuvudsak fyra frågor, nämligen finansieringsverksamheten, företagsservicen,målgruppen och styrelsernas sammansättning. I flera fall torde yrkandena gä utpå sådana ändringar av verksamheten som förutsätter ändringar i de löpandeavtalen mellan staten och de regionala huvudmännen. Från moderata samlingspartietssida antyds i motion 1986/87:N150- utan att något yrkande framförs nu -attutvecklingsfonderna kan behöva omstruktureras i syfte att verksamheten skall fåen tydligare regionalpolitisk inriktning. Av motion 1986/87:N330framgår likaså att partiet avser att ta upp frågan om organisationensändamålsenlighet på länge sikt i samband med att iiuvarande avtal löper ut vidutgången av . Beträffande utvecklingsfondernas finansieringsverksamhetanförs i propositionen (s. 151 f.) att det finns ett behov av krediter ochriskkapital till småföretagen som komplettering till den ordinariekreditmarknadens utbud.