bet · GA01BoU13 · 1986-12-31 00:00:00 — Denna ändring innebär ju, som framgått ovan, inte oväsentligaförändringar till fördel för en fastighetsskötare som slutar en anställning somvarat än tre är. Utskottet är emellertid inte främmandeför att det inom en relativt snar framtid kan finnas skäl att BoU 1986/87:13studera erfarenheterna av den nu diskuterade lagändringen. Om det därvid visarsig att de i propositionen framförda farhågorna inte uppstår ens för de mindrefastighetsförvaltningarna som saknar lägenhetsreserv utgår utskottet frän attregeringen förelägger ett förslag om ändring i hyreslagen som utgårfrån vad i motion 1986/87:Bo401 (s) förordats. Utskottet förutsätter vidare attregeringen i lämpligt sammanhang för redovisar sin syn pä frågan.Ett tillkännagivande i enlighet med vad motionärerna föreslagit bör därför nukunna undvaras. Regeringens förslag tillstyrks sålunda. 2.3 Rätten att reglera hyresvillkor i kollektivavtal Flertalet av hyreslagensbestämmelser är tvingande till förmän för hyresgästen. Detta innebär att ettavtal mellan hyresvärden och hyresgästen som strider mot sädana bestämmelser ärutan verkan mot hyresgästen (se 1 § fjärde stycket hyreslagen). Ett avsteg fråndenna princip görs emellertid i 67 § hyreslagen som föreskriver att enöverenskommelse om villkor i fråga om hyresförhållanden som beror avanställning gäller mot hyresgästen eller den som har rätt att träda ihyresgästens ställe även om överenskommelsen strider mot vissa tvingandebestämmelser i hyreslagen. En förutsättning är att överenskommelsen har formenav kollektivavtal och på arbetstagarsidan har slutits eller godkänts av enorganisation som enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet är attanse som central arbetstagarorganisation. Mot undantagsregeln i 67 §hyreslagen svarar 24 § lagen om medbestämmande i arbetslivet som möjliggör attkollektivavtal träffas om arbetstagares hyresförhållanden. De tvingande bestämmelser som kan sättas ur spel genom enöverenskommelse i kollektivavtal, är bestämmelserna om uppsägningstid i 4 §,överlåtelse av hyresrätt i 33 35 och 37 §§, upplåtelse av lägenhet i andrahand i 40 §, förlängning av hyresavtal för bostadslägenheter i 46 52 §§,prövning av hyran och andra hyresvillkor för bostadslägenheter i 53, 54 och 55a §§ samt bestämmelserna om förbud mot vissa skiljeklausuler i 66 §. Vid tillkomsten av 67 § hyreslagen fästes särskild viktvid att arbetstagarsidan skulle vara företrädd på ett särskilt kvalificeratsätt för att avsteg från hyreslagens tvingande bestämmelser skulle fä görasgenom kollektivavtal. Genom kravet pä att kollektivavtalet skall slutas ellergodkännas av en central arbetstagarorganisation förelåg enligtdepartementschefen tillräckliga garantier för att arbetstagarens/hyresgästensrättsskyddsintresse inte skulle eftersättas. Enligt vad den ovannämnda arbetsgruppen anför harmöjligheten att genom kollektivavtal reglera hyresvillkoren för bostäder somupplåtits i anslutning till anställning utnyttjats i en betydande utsträckning.Sådana avtal berör bl. a. anställda inom jordbruket, skogsbruket,landstingen och primärkommunerna samt de fastighetsanställda. Erfarenheternaav den nuvarande ordningen förefaller i allt väsentligt BoU 1986/87:13 vara godaoch några egentliga problem för berörda hyresgäster synes inte ha förekommit.Uppkomna tvister har kunnat lösas på ett för de boende godtagbart sätt vidförhandlingar mellan de fackliga organisationerna, och endast få tvister hargått till prövning av hyresnämnd eller arbetsdomstolen. Bostadsministern delar arbetsgruppens uppfattning attarbetstagarorga- -nisationerna har en sådan stark ställning och en sådanerfarenhet av aktuella frågor att arbetstagarens rättigheter blir tillräckligttillgodosedda när kollektivavtal träffas om hyresförhållanden. Några erinringarmot den nuvarande ordningen anges inte heller ha framförts under remissbehandlingen.De arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer som har yttrat sig i frågan harvarit eniga om att det även fortsättningsvis bör finnas en möjlighet attkollektivavtalsreglera hyresvillkoren för hyresförhållanden som beror avanställning. Pä grund av det anförda förordas i propositionen i likhetmed arbetsgruppens förslag att rätten att i kollektivavtal träffaöverenskommelser om hyresvillkor som strider mot hyreslagens tvingande reglerbehälls. Enligt gällande ordning kan kollektivavtalsbestämmelsersom innebär en oförmänligare reglering för hyresgästen än vad som följer avbestämmelserna i hyreslagen inte göras gällande mot en arbetstagare/hyresgästsom inte är medlem i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen och somdärför inte är bunden av kollektivavtalet. Hyreslagen avviker i detta avseende frän vad som numeragäller enligt flera tvingande lagar på arbetsmarknaden. 2 § femtestycket lagen (1982:80) om anställningsskydd, 2§ andra stycket semesterlagen(1977:480) och 3 § tredje stycket arbetstidslagen (1982:673) får en arbetsgivaresom är bunden av kollektivavtal med frän lagen avvikande regler till-lämpaavtalsbestämmelserna även pä arbetstagare som inte är medlemmar i denavtalsslutande arbetstagarorganisationen men som sysselsätts i arbete som avsesmed avtalet. I propositionen anförs att det framför allt fränrättvisesynpunkt är otillfredsställande att arbetstagare som hyr sin bostad avsamma arbetsgivare och vars arbetsuppgifter och bostadsförhållanden ärlikartade kan vara underkastade olika regler i sina hyresförhållanden beroendepå om de tillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen eller ej. Bostadsministern anser bl. a. mot bakgrund härav att 67 §hyreslagen bör kompletteras med en bestämmelse som innebär attkollektivavtalsvillkor som strider mot hyreslagens tvingande regler fårtillämpas även på hyresgäster/arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. I propositionen behandlas mot bakgrund härav frågan omförutsättningarna för tillämpning av kollektivavtalsbestämmelser päarbetstagare som . inte är medlemmar. Regeringens förslag innebär följande. Föratt en hyresvärd skall kunna göra gällande även sådana villkor i ettkollektivavtal som strider mot hyreslagens tvingande regler mötenhyresgäst/arbetstagare som formellt inte omfattas av kollektivavtal bör iförsta hand krävas att hyresvärden och hyresgästen är överens om detta. Sedan hyresavtalet har ingätts kan hyresvärden inteensidigt ändra dess BoU 1986/87:13 innehåll. Om hyresvärden vill att hyresbestämmelsernai ett kollektivavtal skall bli gällande för hyresförhållandet och hyresgästeninte går med på detta, måste hyresvärden begära ändring av hyresvillkoren i denordning som föreskrivs i 54 § hyreslagen. Enligt denna bestämmelse skall denpart som vill att hyresvillkoren skall ändras, skriftligen meddela detta tillmotparten. Om överenskommelse inte kan träffas kan han ansöka hos hyresnämndenom ändring av hyresvillkoren. Ansökan får göras tidigast efter detatt meddelandet lämnats till motparten. Ett beslut om ändring av hyresvillkoren anses som avtal omvillkor för fortsatt förhyrning. Enligt 55 § tredje stycket hyreslagen skall annat villkorän hyra som hyresvärden eller hyresgästen ställt upp gälla i den mån det ärskäligt med hänsyn till hyresavtalets innehåll, omständigheterna vid avtaletstillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Medhänsyn till att syftet med den föreslagna bestämmelsen i 67 § andra styckethyreslagen är att hyresvillkoren skall kunna vara enhetligt reglerade pä enarbetsplats, får det enligt bostadsministerns mening som regel anses skäligtatt ett hyresvillkor införs som innebär att ett kollektivavtalshyresbestämmelser får tillämpas pä hyresförhållandet. Beträffande prövning av tvister som rör kollektivavtaletshyresbestämmelser föresläs i propositionen en ändring i 71 § hyreslagen iavsikt att fä till stånd en enhetlig handläggningsordning avseende hyrestvisteroberoende av om arbetstagaren/hyresgästen formellt är bunden av kollektivavtaleteller inte. Tvister beträffande kollektivavtal enligt 67 § andra stycket föreslåstasupp av arbetsdomstolen eller en tingsrätt enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister. 1 motion l985/86:Bo4l 5 (vpk) föreslås att 67 § hyreslagenskall upphöra att gälla. 1 kommunisternas partimotion1986/87:Bol01 yrkande I a förs fram ett liknande yrkande. I den sistnämndamotionen föreslås i yrkande I b att i 71 § hyreslagen görs de ändringar somblir följden av att 67 § utmönstras ur lagstiftningen. Motionärerna anför att tiotusentals hyresgäster hyr s.k.pérsonalbostä-der. Den största gruppen är troligen landstingsanställdsjukvårdspersonal. Denna personal jämte andra berörda såsom vissakommunalanställda bör enligt motionärerna ha samma rättigheter som andrahyresgäster att kunna byta arbetsgivare och anställning utan att tvingas ut urbostaden. 1 motion 1986/87: Bo 102 (fp) anförs att det finnsrättviseskäl som talar för regeringens förslag att hyresvillkor i kollektivavtalskall kunna tillämpas även pä hyresgäst som inte är medlem i den avtalsslutandeorganisationen men som sysselsätts i arbete som avtalet avser. Dock anförmotionärerna att villkorsändring i kollektivavtal bör bli gällande för den sominte är medlem i den avtalsslutande organisationen endast om hyresvärden ochhyresgästen är överens. 1 motionens yrkande 2 framläggs ett förslag ti 11ändring i 67 § hyreslagen i enlighet härmed. 2.3.3 Utskottets bedömning BoU 1986/87:13 Som framgått ovan (avsnitt 2.3.1) anges i propositionenatt erfarenheterna av den nuvarande ordningen att genom kollektivavtal reglerahyresvillkoren för bostäder som upplåtits i anslutning till anställning i alltväsentligt är goda och att några egentliga problem för berörda hyresgäster intesynes ha förekommit. Uppkomna tvister har kunnat lösas pä ett för de boende godtagbartsätt vid förhandlingar mellan de fackliga organisationerna. Endast få tvisteranges ha gått till prövning av hyresnämnd eller arbetsdomstolen. I kommunisternas partimotion 1986/87:Bol01yrkande 1 a och i motion 1985/86:Bo415 (vpk) förs fram den meningen attmöjligheten att genom kollektivavtal reglera hyresvillkoren för bostäder intelängre bör finnas i hyreslagen. Vad i propositionen anförts talar enligt utskottets meningför att möjligheteräven fortsättningsvis bör finnas att i kollektivavtalreglera hyresvillkor för hyresförhållanden som beror av anställning. Någraerinringar mot denna ordning anges inte heller ha förekommit underremissbehandlingen av arbetsgruppens förslag. De arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer som yttrat sig i frågan anges också ha varit eniga omatt det även fortsättningsvis bör finnas en möjlighet att kollektivavtalsreglerahyresvillkor som strider mot hyreslagens tvingande regler. Utskottet delar uppfattningen att hyreslagen bör innehållaregler av denna innebörd. Även om det kan ha förekommit att de nuvarandereglerna i det enskilda fallet kan ha givit ett inte önskvärt resultat finnsenligt utskottets mening obestridligen fördelar med den nuvarande ordningen.Såväl tidigare erfarenheter som arbetsgruppens kartläggning och de avtalsslutandeparternas inställning i frågan talar för en sådan uppfattning. Det finns såledesinte tillräckliga skäl för utskottet att föreslå att utmönstra 67 §ur hyreslagen. Motion 1985/86:Bo4l5 (vpk) och kommunisternaspartimotion 1986/87:Bol01 yrkande 1 a avstyrks med hänvisning till vad nuanförts. Utskottet har ingen erinran mot att kollektivavtalsvillkorsom strider mot hyreslagens tvingande regler får tillämpas även påhyresgäster/arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutandearbetstagarorganisationen men sysselsätts i arbete som avses med avtalet. Vad rör frågan om beslut om ändring av sädana villkor lettkollektivavtal som strider mot hyreslagens tvingande regler mot enhyresgäst/arbetstagare, bör enligt propositionen i första hand krävas atthyresvärden och hyresgästen kommer överens om detta. Med hänsyn till att syftet med den föreslagna bestämmelseni 67 § andra stycket hyreslagen är att hyresvillkoren skall kunna varaenhetligt reglerade pä en arbetsplats föresläs i propositionen att det skallvara möjligt att, sedan hyresavtalet ingåtts, införa sådana villkor som innebäratt kollektivavtalets hyresbestämmelser genom beslut av hyresnämnd fårtillämpas på hyresförhållandet. I motion 1986/87:Bol02 (fp) yrkande 2 yrkas attvillkorsändring skall kunna bli gällande endast om hyresvärd och hyresgäst äröverens därom. Utskottet vill erinra om och betona vad i propositionenanförs om att för ändring av villkor varom nu år fråga i första hand bör gällaatt hyresvärden och hyresgästen kommer överens om detta. Förstdärefter bör det bli aktuellt att kräva beslut i frågan av hyresnämnd; BoU1986/87:13 detta bl. a. mot bakgrund av att hyresvillkoren bör vara enhetligtreglerade pä en arbetsplats. Mot en sådan ordning kan, med de förbehåll somangivits i propositionen, berättigad kritik inte riktas. Utskottet godtar vad ipropositionen i denna del föreslagits. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag i vaddet avser prövning av tvister som rör kollektivavtals hyresbestämmelser m. (71 § hyreslagen) såvitt paragrafen behandlas i detta betänkande.Avslagsyrkande 1 b i kommunisternas partimotion 1986/87:Bol01 ären följd av yrkande I a i samma motion om att 67 § hyreslagen skall utmönstrasur lagstiftningen. Sistnämnda motionsyrkande har utskottet avstyrkt ovan.Utskottet avstyrker med hänvisning härtill även motionens yrkande I b. Det bör erinras om att utskottet i betänkande BoU1986/87:6 har behandlat 71 § hyreslagen såvitt rör ingivande av besvärshandlingvid överklagande. 2.4 Försäljning av bostadsrätt på offentlig auktion I propositionen föreslås en lagreglering av förfarandetvid försäljning av bostadsrätt på offentlig auktion. Förslaget innebär starktsammanfattat följande. Försäljning av bostadsrätt pä offentlig auktion skallombesörjas av en god man som förordnas av tingsrätten. Den gode mannenshuvudsakliga uppgifter skall vara att offentliggöra och genomföra auktionensamt att fördela köpeskillingen. Om auktionen inte leder till försäljning skallen ny auktion hällas. Leder inte heller den auktionen till försäljning, övergårbostadsrätten till föreningen. Vad i propositionen i denna del anförts har inte givitutskottet anledning till erinran eller särskilt uttalande. 2.5 Bostadsrättsorganisationernas ställning ilagstiftningen Det finns i tre störreorganisationer i vilka bostadsrättsföreningar är organiserade, nämligen HSB,och Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation (SBC).Dessa organisationer och föreningarna inom dem behandlas på något olika sätt ilagstiftningen. Det finns lokalt också vissa mindre organisationer förbostadsrättsföreningar. Enligt lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. (tillständsla gen) föreligger ingen tillständsplikt för folkrörelsekooperativ riksorganisa tion eller regional folkrörelsekooperativ organisation av bostadsrättsför eningar eller bostadsrättsföreningar anslutna till sådan organisation. Med folkrörelsekooperativa organisationer åsyftas endast HSB och (se prop. 1982/83:153 s. 19). Motsvarande uttryck förekommer i bostads rättslagen (1971:479) och fastighetsmäklarlagen (1984:81). Även enligt des sa lagar behandlas organisationerna pä bostadsrättsmarknaden olika i vissa 14 avseenden. Den särställning i lagstiftningen som HSB och Riksbyggenintar i förhål- BoU 1986/87:13 lande till SBC har kritiserats. harockså behandlat motioner i denna fråga (se bl. a. BoU 1984/85:12).Bostadsministern är dock inte främmande för att vissa faktiska skillnadermellan organisationerna också kan motivera vissa skiljaktigheter ilagstiftningen, om detta betingas av lagstiftningens ändamål. Han äremellertid beredd att i viss utsträckning ompröva de ställningstaganden somtidigare gjorts när det gäller behandlingen av bostadsrättsorganisationerna ochtill dem anslutna bostadsrättsföreningar. 1 propositionen beskrivs (s. 38 41) vissa fakta omorganisationerna. Efter att ha konstaterat att HSB och å ena sidanoch SBC ä den andra har mänga olikheter men också företer många likheter anförbostadsministern att han anser det vara en stor fördel för en bostadsrättsföreningatt vara medlem i någon organisation som tillvaratar bostadsrättsföreningensintressen. Detta ger möjlighet till hjälp med förvaltningen, information ochannat bistånd. Det ger också möjligheter till påverkan i olika bostadspolitiskafrågor och främjar på det sättet demokratin. Samhället bör enligt hans uppfattningförhälla sig neutralt vid valet av organisation. Det anges emellertid finnassakliga skäl för att alltjämt upprätthålla en skillnad mellan denorganisationstyp som HSB och representerar och andraorganisationstyper. För att markera att det bör stå varje organisation frittatt organisera en sådan samverkan med bostadsrättsföreningarna söm finns inomHSB och och som såvitt nu är i fråga bör vara en förutsättningför särbehandling, anser han att uttrycket folkrörelsekooperativ organisationbör utgå ur lagstiftningen. I stället bör en i förhållande tillorganisationerna neutral beteckning väljas. Sammanfattningsvis anges i propositionen att de tre ovanangivna bostadsrättsorganisationerna kan betecknas som riksorganisationer förbostadsrättsföreningar. I avsikt att ge lagstiftningen den i förhållande tillorganisationerna neutrala beteckning som eftersträvas i propositionen föresläsatt i tillståndslagen, bostadsrättslagen och fastighetsmäklarlagen uttrycketfolkrörelsekooperativ riksorganisation eller regional sådan organisationersätts med uttrycket riksorganisation eller regional organisation förbostadsrättsföreningar, som är representerad i föreningen och skall godkännaföreningarnas stadga. Vidare föresläs att i tillständslagen införs en regel (2 §första stycket 2 a) i avsikt att undanta hyresgästbildadebostadsrättsföreningar från tillständsplikt enligt lagen, detta oavsett omföreningen tillhör någon riksorganisation eller ej. En förutsättning för attundantag skall medges är att föreningen fattat beslut om fastighetsförvärvenligt de regler som anges i 60 a § bostadsrättslagen. Från lagenstillämpningsområde finns flera undantag. a. fordras intetillstånd för staten, kommuner eller allmännyttiga bostadsföretag. Inte hellerfordras tillstånd för organisationer och bostadsrättsföreningar inom HSB ochRiksbyggen. Frågan ombostadsrättsorganisationernas ställning i lagstiftningen tas upp i fleramotioner. I samtliga yrkas avslag pä regeringens förslag till ändringar itillståndslagen, bostadsrättslagen och fastighetsmäklarlagen. ner,kommunisternas partimotion l986/87:Bol01 yrkande4 BoU 1986/87:13och motion l986/87:Bol04 (s), föreslås att nu gällande regler skall tillämpasäven i fortsättningen. 1 den förstnämnda anförs att det finns betydandeolikheter till folkrörelsekooperationens fördel t. ex. beträffande verksamhetensinriktning och målsättning dä det gäller att främja en socialt inriktadbostadspolitik utan spekulativa inslag samt produktion av bostäder. Varken s.k. byggmästarbildade eller "ombildade" bostadsrättsföreningar anslutnatill SBC kan enligt motionärerna jämställas med folkrörelsekooperativriksorganisation. 1 s-motionen anges bl. a. att HSB och bygger bäggepå en på folkrörelsegrund utformad social bostadspolitik medan SBC blott är enintresseorganisation som tillhandahåller de anslutna föreningarna vissadministrativ och kameral service. HSB och svarar för såvälnyproduktion som förvaltning av de anslutna bostadsrättsföreningarna och hardärutöver en omfattande bospar-verksamhet för de medlemmar som ännu inte fått bostadi någon av de bostadsrättsföreningar som finns och samverkar inom resp.folkrörelse. SBC har inga fysiska personer som medlemmar. Enligt motionärernasmening har i propositionen inte klargjorts skillnaden mellan bostadsrätt ochbostadskooperation. Bostadsrätt är ett lagtekniskt uttryck för en upplåtelseformtill fast egendom. Bostadskooperation är något annat och mera, nämligensamverkan och kontinuitet i produktion och förvaltning och medlem-, marnasaktiva engagemang i bägge dessa arbetsuppgifter. De skäl som motiverade attHSB och särskilt markerades i de tre aktuella lagar-ha är enligtmotionären alltjämt gällande. I motionerna l986/87:Bol02 (fp) yrkandena 3, 4, 5 och 6,yrkande 5 såvitt nu är i fråga, 1986/87:Bol03 (m) yrkandena 2 och 3 samt 1986/87:Bol05 (c) yrkande I yrkas avslag på propositionen i förening med förslag omen ändring i de aktuella lagarna så SBC inte diskrimineras. Förslaget ifp-motionen upprepas i den under allmänna motionstiden väckta motionen1986/87:Bo258 (fp) yrkandena 2 4. Ett tillmötesgående av regeringens förslaginnebär enligt motionärerna i realiteten ingen skillnad i förhållande tilldagens lagstiftning. Genom att det, enligt propositionen, skall krävas att dencentrala organisationen ska|l vara "representerad i föreningarna ochskall godkänna föreningarnas stadgar" kommer i sak ingen förändring attske gentemot dagens ordning. Den organisationsstruktur som HSB och Riksbyggenuppvisar kan inte anses göra dem bättre rustade än SBC. Lagstiftningen börgöras neutral i förhållande till de aktuella organisationerna. 1 den under allmänna motionstiden väckta motionen1985/ 86:Bo227 (fp) föreslås i yrkandena 2 a 2 c, yrkandena 2 a och 2 b såvittnu är i fråga, att bostadsrättslagen, tillständslagen och ombildningslagen ändrassä att de gäller även HSB och . I den likaledes väckta motionen 1986/87 :Bo410 (m) yrkande 3 såvitt nu är ifråga förs fram ett liknande yrkande. Utan direkt anknytning till förslagen i propositionen tasfrågor som rör bostadsrättslagen upp i motionerna 1985/86:Bo227 (fp) yrkande 3,1986/ 87:Bol03 (m) yrkande I och i986/87:Bo258 (fp) yrkande 5. föresläsatt de ändringar som är 1985 gjordes i bostadsrättslagen skall upp- 16 beslöt är l985(BoU i9S4/85:12s. 17-23)omändringari 11 a, BoU 1986/87:13 14 och 62 §§ i bostadsrättslagen i syfte attgöra det möjligt för bostadsrättsföreningar tillhörande HSB eller Riksbyggenatt i sina stadgar ta in förbehåll om förköpsrätt avseendebostadsrättslägenhet. Sådant förbehåll får gälla till förmån för föreningen,folkrörelsekooperativ organisation som föreningen tillhör eller medlemmarna, s.k. hembud. Förbehållet får avse rätt att inom tre är frän upplåtelsen återköpaeller lösa bostadsrätten. 1 bostadsrättslagen anges (60 a §) att enbostadsrättsförenings beslut om förvärv av hyresfastighet för ombildning avhyresrätt till bostadsrätt skall biträdas av hyresgästerna i minst tvåtredjedelar av de uthyrda lägenheter som omfattas av förvärvet. I motionerna l985/86:Bo226 (c) yrkande 15, 1985/86:Bo227(fp) yrkande 2 b, 1985/86:Bo410(m)yrkande 1, 1986/87:Bol02 (fp) yrkande 5,1986/ 87:Bol05(c)yrkande3och 1986/87:Bo4l3 (m) yrkande 1 det första, andra,fjärde och femte yrkandet såvitt.nu är i fråga föresläs att enkel majoritetskall fordras för beslut om orhbildning. Som framgått ovan föreligger inte tillständspliktenV\gt\agen(\915:\ 132) om förvärv av hyresfastighet m.m. (U\\ständs\agen) förfolkrörelsekooperativ riksorganisation eller regional folkrörelsekooperativorganisation av bo-stadgar som vilar på en gemensam bostadssocial grundsyn,något som i propositionen inte angavs gälla den mera heterogena gruppen avbostadsrättsföreningar som är anslutna till SBC. Begreppet "folkrörelsekooperativ" infördes ilagstiftningen efter förslag i proposition 1982/83:153 (s. 1819).Därvid anfördes bl. a. att de till HSB och anslutna föreningarna harenhetligt utformade stadgar som vilar pä en gemensam bostadssocial grundsynnågot som i propositionen inte angavs gälla den mera heterogena gruppen avbostadsrättsföreningar som är anslutna till SBC. Även om enligt propositionen likheter numera finns mellanHSB och ä ena sidan och SBC ä den andra och till dem anslutnabostadsrättsföreningar finns enligt utskottets mening betydande olikhetermellan organisationerna. HSB och skiljer sig frän SBC bl. a. i vadgäller bostadsrättsföreningarnas anknytning till moderföreningen. Till skillnadfrån SBC uppträder de båda andra organisationerna som byggherrar. Även andraolikheter finns.