bet · GA01NU17 · 1986-12-31 00:00:00 — av femstörre försäljningsärenden som har behandlats av under senare år.Även ett antal ärenden avseende relativt små bolag har på samma sätt underställtsriksdagen. Utskottet har sålunda (NU 1986/ 87:15) haft att beredafrågan om försäljning av aktierna i , för vilkaköpeskillingen uppgick till endast ca 6,5 milj. kr. Såvitt bekant har det NU 1986/87:17 föreGambrinusärendet inte inom utskottets beredningsområde förekommit att enfråga om försäljning av aktier i ett direktägt statligt bolag har avgjorts avregeringen utan hörande, utom i fall då har lämnatregeringen ett uttryckligt bemyndigande att förfoga över aktierna.' Även dådet har varit fråga om en minskning av statens ägarandel utan att därmedaktier har sålts - som då staten avstod från sin företrädesrätt vid ennyemission i PKbanken - har frågan underställts . Det har alltså funnits en väl etablerad praxis på området.Utskottet anser att det också kan åberopas starka sakskäl för att frågor omförsäljning av aktier i av staten direkt ägda bolag normalt skall prövas avriksdagen. Beslut om det ursprungliga statliga engagemanget har genomgåendefattats under medverkan, t. ex. i form av att medel föraktieteckning har anvisats. I många fall har engagemanget syftat till attallmänna intressen av skilda slag därmed skulle kunna tillgodoses. I vissa fallhar verksamhet i bolagsform valts som ett alternativ till verksamhet imyndighetsform. Utskottet finner det naturligt att frågor om avveckling avstatliga engagemang i fall av nämnda slag prövas av . Därtill kommer att ärenden om försäljning av aktier istatsägda bolag ofta avser stora värden. När det är fråga omfastighetsförsäljningar är, som framgått, regeringens befogenheter nogareglerade. gäller sålunda att fast egendom med ett värde överstigande5 milj. kr. inte får säljas utan samtycke. Den bristandeöverensstämmelsen mellan vad som gäller beträffande regeringensdispositionsrätt över fast egendom resp. lös egendom i form av aktier ter.sigfrån saklig synpunkt omotiverad. Frågor om ändringar i statens aktieinnehav hari allmänhet långt större räckvidd än frågor om ändringar i det statligafastighetsbeståndet. Detta gäller såväl statsfinansiellt som med hänsyn tilleffekterna på samhället i övrigt. Erinras bör också om att frågor om statligtföretagande nu liksom tidigare spelar en central roll i den näringspolitiskadebatten. Mot bakgrund av dessa allmänna synpunkter vill utskottetpeka på några omständigheter i det aktuella försäljningsärendet som särskilttalar för att ärendet hade bort underställas . Såväl vid detursprungliga statliga förvärvet av aktier i som vid två senaretillfällen gavs möjlighet att på grundval av ett omfattande materialpröva frågan om det statliga engagemanget i bryggeriindustrin. Ett huvudmotivför detta engagemang var att statsmakternas alkoholpolitiska intressendärigenom skulle kunna tillgodoses. Dessa intressen ansågs motivera bl. a.särskild parlamentarisk representation i . Vidare kan detkonstateras att visade ett betydande intresse förfrågor om det statliga ägarengagemanget i bryggeribranschen, vilket tog siguttryck bl. a. i ett stort antal motioner. frångick också regeringensförslag , nämligen då motsatte sig enförsäljning till allmänheten av viss del av aktierna i . beslut synes ha tagit siktepå ett varaktigt statligt engagemang i bryggerinäringen. Sammanlagt över 300 milj. kr. anvisades för förvärv av aktier i . Då frågan åter underställdes var det inte för att ytterligare statliga medel behövdes utan för att 10 skulle,'kunna ta ställning till frågor om utvecklingen inom NU1986/87:17 > branschen med hänsyn till statens särskilda ansvar på området. Statsmakter-. .' nasalkoholpolitiska intressen ansågs alltjämt tala för att staten under alla . förhållandenskulle ha ett dominerande inflytande i .' emellertidi proposition 1985/86:150 att de alkoholpolitiska motiven för l- , staten attbehålla ett direktägande i ölproducerande företag har försvunnit.- Att så ärfallet torde numera vara en allmän uppfattning. Så sent som år . 1983 intogdock en motsatt ståndpunkt. Som framgått har också , andra motiv än alkoholpolitiska fidigare legat fill grund för statens engage mang i bryggeriindustrin. Med hänsyn härtill anser utskottet det otillfreds- ställande att inte har givits möjlighet att pröva frågan om. , - avvecklingen av det statliga engagemanget i hela dess vidd. : ' . . i Regeringen synes i det aktuella försäljningsärendet habedömt frågan om medverkan närmast som en lämplighetsfråga. Mot att ärendet : skulle underställas prövning torde ha ansetts tala framför allt den. tidsutdräkt som en sådan prövning hade medfört. Härtill vill utskottet erinra. om att deti andra fall har visat sig möjligt att träffa överenskommelser om försäljninghelt eller delvis av statsägda aktiebolag trots att det från statens sida hargjorts förbehåll för godkännande. I fallet Gambrinus, där köparen är ett statligt företag, borde särskild förståelse för ettsådant förbehåll ha kunnat påräknas. Köparens, dvs. , ställning som helägt statligtföretag innebär att försäljningen av aktierna i utgör en transaktioninom den statliga sektorn. Den samlade statliga förmögenheten påverkas sålundainte realt genom affären. medverkan till försäljningen kan därmed hatett sig som mindre motiverad än om köparen hade varit ett enskilt företag.Från statsrättslig synpunkt är det emellertid ovidkommande om köparen är ett statsägt eller privatägt företag. I och med överföringen tillProcordia upphör aktierna i att vara statlig egendom iregeringsformens mening. kan fritt förfoga över dem, liksom överaktierna i sina andra dotterbolag. har tidigare i ett antal fallöverlåtit företag inom . koncernen till icke-statliga köpare. Sådanaförsäljningar prövas varken av regeringen eller av , även om detgivetvis måste förutsättas att försäljningarna inte strider mot den av ägarenangivna allmänna verksamhetsinriktningen för koncerneii. Utskottet är medvetet om att en formell eller faktiskskyldighet för regeringen att inhämta medgivande till en aktieförsäljning i vissa fall skulle kunna försvåra förhandlingsarbetet och t. o. m. äventyra genomfö randet av försäljningen. En tänkbar väg att minska sådana olägenheter är att ' ' medgivande till viss försäljning inhämtas i förväg. Denna teknik har redan begagnats i några fall då statens inträde som delägare i ett bolaghar tvingats fram' av en akut kris och då statens ågarroll därigenom har framstått, som fillfällig. Exempel härpå är de bemyndiganden in för regeringen att överlåta statens aktier i och Ncb till annan part som lämnade . Utskottet noterar också att regeringen (prop. 1986/87:71) har föreslagit godkännande av att statens andel av det totala röstvärdet i minskas, dock lägst fill hälften, genom framtida utgivning av konvertibla skuldebrev eller riktade nyemissio- 11 ner.Enligt detta förslag, som utskottet kommer att behandla , NU1986/87:17 skullealltså i fortsättningen ha att ta ställning till sådana åtgärder endast omde innebär att staten uppger sin dominerande ägarställning i bolaget.Med det sagda har utskottet velat antyda några möjligheter att förenakravet på fortsatt inflytande från sida över väsentliga ändringarinom den statliga företagssektorn med önskemålet om ökad flexibiliteti fråga om ägarstruktur och kapitalanskaffning inom denna sektor. Utskottet har övervägt behovet av formella regler förregeringens dispositionsrätt över aktier i av staten direkt ägda aktiebolag.Som framgått kan med stöd av 9 kap. 9 § regeringsformen fastställasådana regler. Emellertid har utskottet funnit att det skulle erbjudasvårigheter att generellt föreskriva i vilka fall frågor om försäljning avaktier i statsägda bolag måste underställas . a. uppkommerproblemet huruvida en minskning av statens ägarandel genom t. ex. en riktadnyemission skall behandlas som en aktieförsäljning eller inte. Genom nya formerför anskaffning av riskkapital kan det uppkomma också andra situationer som nuinte kan förutses. Utskottet erinrar även om att frågan om generella riktlinjerför regeringens dispositionsrätt över statlig fast egendom på grundval av dennya regeringsformen inte har fått någon lösning. Sammanfattningsvis anser utskottet från sinautgångspunkter att den ordning som har gällt i frågor om riksdagensmedverkan vid försäljning av aktier i av staten direkt ägda bolag- eller vidandra åtgärder som leder till ett minskat ägarinflytande för staten i sådanabolag - bör tillämpas även i fortsättningen. Utskottet föreslår att ger regeringen till kännasom sin mening vad utskottet har anfört. I övrigt ger den aktuella delen avproposition 1985/86:150 inte anledning till någon erinran från utskottets sida. att med anledning av proposition 1985/86:150bilaga 1 moment 47 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om försäljning av aktier i statsägda bolag. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), (). (fp),Per (), Bo Finnkvist (s), (), (vpk)och (). gotab 1987 12355 12