bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Slutligen avstyrker utskottet förslaget ivpk-motionen,1986/87:A239 om införande av en sysselsättningsbudget. uppfattning ingår överväganden beträffandesysselsättningskonsekvenserna av besluten på olika politikområden i detfortlöpande beredningsarbetet i regeringens kansli. Med det anförda tillstyrker utskottet de riktlinjer somregeringen presenterar i budgetpropositionen beträffandearbetsmarknadspolitiken. Till arbetsmarknadsbudgetens olika delområdenåterkommer utskottet i den fortsatta redovisningen. De i sammanhangetbehandlade motionerna avstyrks i aktuella delar. Utskottet går härefter över till att behandla motion1986/87:A209 av () i vilken föreslås ett överförande av huvudansvaret för arbets marknadspolitiken liU kommunerna. Enligt motionären innebär arbetsmark nadspolitikens snabba tillväxt att systemet kan bli tungrott och byråkratiskt. Arbetsmarknadspolitiken bör integreras med annan samhällsverksamhet och inflytandet över den decentraliseras. Kommunerna som har överblicken och ansvar för ungdomarna bör ta ett större ansvar. Staten bör ge kommunerna anslag för detta i förhållande till antalet arbetslösa eller i åtgärder. Även ansvaret för arbetslöshetsersättningen föreslås bli överförd 29 Därmed skulle dessa få ett sysselsättningsansvar. AU 1986/87:11 Utskottets uppfattning är att huvudprincipen när detgäller ansvarsfördelningen inom arbetsmarknadspolitiken bör vara oförändrad.Den innebär att staten har huvudansvaret för denna politik. Till detta ställningstagandekom för övrigt också i sina överväganden i frågan (SOU 1985:7Arbetsmarknadsverkets ansvarsområde). Kommunerna spelar emellertid en alltviktigare roll. De har särskilda möjligheter att bedöma och medverka vidutvecklingen av sådan sysselsättning som har lokal anknytning. Kommunerna harockså en viktig roll vid genomförandet av arbetsmarknadspolitiken. Derasengagemang grundar sig bl. a. på de problem av social och annan natur somarbetslöshet för med sig för individer och samhälle. Utskottet vill mot dennabakgrund stryka under vikten av en nära samverkan mellan arbetsmarknadsmyndigheternaoch kommunerna. Den fr. o. m. gällande nya organisationen förarbetsförmedlingen med i huvudsak kommunanknutna arbetsförmedlingsnämnderligger enligt utskottets uppfattning väl i linje med sådana strävanden. Påolika områden pågår dessutom ett samarbete mellan AMS och kommunerna, bl.a.beträffande behovet av utbildning. AMS har för övrigt antagit etthandlingsprogram beträffande insatserna i kommuner och landsting. Detta hartagits fram i samarbete med bl.a. kommun-och landstingsförbunden. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion A209. Slutligen tar utskottet i detta avsnitt upp ett yrkande imotion 1986/ 87:A261 av () i vilket begärs ökade möjligheter förAMS an själv omdisponera medel mellan olika anslag. Därmed skulleflexibiliteten öka när olika enskilda individer skall hjälpas. Dessutom skulleAMS snabbare och mer resolut kunna vidta åtgärder vid behov utan att anslagsfördelningenmellan olika konton begränsar möjligheterna. Utskottet vill för sin del framhålla att AMS redan i daghar stor frihet vid val av olika åtgärder för individen. Anslagsstrukturen ochmöjligheterna till omdisponeringar är ernellertid också uttryck för deninriktning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna som regering och riksdagbeslutat orn. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion A261 i dennadel. Arbetsförmedlingslagen m. m. Enligt lagen (1935:113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling får arbetsförmedling med nedan beskrivet undantag inte bedrivas i förvärvssyf te, dvs. med avsikt att ge vinst. Arbetsförmedling mot självkostnadsersätt- . ning får däremot bedrivas efter tillstånd av AMS. Sådant tillstånd ges endast till organisationer och föreningar. AMS fastställer maximiavgifter och meddelar de ytterligare föreskrifter som behövs för verksamheten. Tillstånd att bedriva arbetsförmedling har beviljatsorganisationer som förmedlar artister och arbetskraft på kontorsområdet.Avgiftsfri förmedling får bedrivas utan tillstånd, men anmälan härom skallgöras till AMS från det verksamheten börjat. Genom en ändring i arbetsförrhedlingslagenöppnades möjlighet att i begränsad omfattning bevilja enskild person ellerannan tillstånd att i förvärvssyfte bedriva arbetsförmedling för musiker ochscenartister. stånd fårendast ges för förmedling av anställning utomlands åt i AU1986/87:11 bosatt person eller av anställning i åt den som är bosatt iutlandet. AMS är tillståndsmyndighet när det gällerarbetsförmedlingslagens efterlevnad. Den som bedriver enskild arbetsförmedlingär skyldig att föra anteckningar över verksamheten och hålla dessa tillgängligaför AMS samt i övrigt lämna de uppgifter om verksamheten som behövs förövervakning och samordning med övrig arbetsförmedling. Brott mot arbetsförmedlingslagen är belagt med böter ellerfängelse . 1 åtta motioner begärs vidgademöjligheter att bedriva arbetsförmedling i alternativa former. Moderata samlingspartiet anför i motion 1986/87:A259 attarbetsförmedlingsmonopolet bör upphävas så att möjligheter öppnas föralternativa arbetsförmedlingaräven i privat regi. Den offentligaarbetsförmedlingen bör dock spela en viktig roll även . anser i motion 1986/87:A229 att det är svårtatt förstå det envisa motståndet mot att prova parallella förmedlingsformer. Deoffentliga arbetsförmedlingarna bör kunna tillhandahålla en god service överhela arbetsmarknaden. De skall i princip vara en förmedling för alla. Därförbehövs enligt motionen kännedom om alla lediga platser för extern rekryteringoch ett väl utbyggt kontorsnät med god teknisk utrustning. När en sådan servicefinns tillgänglig för alla utan avgift, kan det finnas klara fördelar med attge utrymme för privata förmedlingar som komplement. Servicen till såvälarbetssökande som arbetsgivare skulle förmodligen förbättras och också kunnaresultera i en stimulerande utmaning för de offentliga förmedlingarna. Mot denangivna bakgrunden föreslås i motionen att arbetsförmedlingslagen ses över. föreslår i motion 1986/87:A267 att en totalöversyn av arbetsförmedlingslagen måste komma till stånd med syfte attmöjliggöra alternativ och komplement till de offentliga arbetsförmedlingarna.Det finns enligt motionen specialområden där den offentliga förmedlingen visatbristande effektivitet. Liknande synpunkter som de ovan redovisade förs fram ocksåi motionerna 1986/87:A218 av m. fl. (m, fp). 1986/87:A240 avMargitta och (), 1986/87:A278 och 1985/86:Fi713 bådaav () samt 1986/87:A463 av m.fl. (m). Utskottet står fast i sin tidigare redovisade uppfattningbeträffande en översyn av arbetsförmedlingslagen i syfte att möjliggöraarbetsförmedling i alternativa former. Ansvaret för verksamheten medarbetsförmedling i landet bör i enlighet med åtaganden i intesplittras upp. Det bör även i fortsättningen ankomma på arbetsmarknadsverketatt ha ett samlat ansvar för förmedlingsverksamheten. Härför talar för övrigtinte minst den nya teknikens införande ute på arbetsförmedlingarna somväsentligt ökat förutsättningarna till en rikstäckande information till dearbetssökande om lediga platser. Utskottet inser emellertid att det faktum än gått sedan arbetsförmedlingslagen kom till innebär att den i vissa avseenden kan ' vara svåratt tolka och tillämpa. Med hänsyn härtill samt till de snabba AU1986/87:11 förändringarnapå arbetsmarknaden med nya verksamheter som kan förete vissalikheter med arbetsförmedlingsverksamhet framstår den pågående översynenav arbetsförmedlingslagen i som angelägen.Mot den angivna bakgrunden har utskottet anledning utgå från attarbetet bedrivs skyndsamt och målmedvetet. Med hänvisning till vad utskottet sålunda anfört i dennafråga bör de i sammanhanget upptagna motionerna lämnas utan bifall. Utskottet övergår härefter till frågor avseende lagen omallmän platsanmälan. I motion 1986/87:A259 (m) föreslås ett upphävande av lagenom allmän platsanmälan. Liknande yrkande har tidigare framställts av moderatasamlingspartiet utan att vinna bifall. Utskottet vidhåller sin tidigare redovisade uppfattningatt lagen är ett betydelsefullt hjälpmedel för arbetsförmedlingen att få en sålångt möjligt fullständig överblick över den dagsaktuella efterfrågan påarbetskraft. Ett sådant grepp om arbetskraftsefterfrågan blir så mycket merönskvärt efter hand som förmedlingens möjligheter förbättras att meddatateknikens hjälp matcha arbetssökande och lediga platser. Motionen avstyrkssålunda i denna del. I motion 1986/87 :A267 (c) begärs en ändring i lagen omallmän platsanmälan. Skyldigheten för arbetsgivare att anmäla lediga platsertill den offentliga arbetsförmedlingen omfattar anställningar som beräknas pågåminst . Kortare anställningar behöver alltså inte anmälas. I motionenhävdas att lagen inte bör omfatta arbeten som varar . Försådana korttidsanställningar är det inte rimligt att kräva platsanmälan. Enligt utskottets uppfattning rimmar motionärernas förslagdåligt med de strävanden som finns inom arbetsmarknadsverket - och somriksdagen ställt sig bakom - att intensifiera sina insatser beträffandekorttidsanställningarna. Vidgade insatser på detta område kan bl. a. vara tillhjälp för ungdomar som ofta utnyttjar vikariat och tillfälliga jobb som ettsätt att bli etablerade i arbetslivet. Motion A267 avstyrks därför i denna del. Slutligen i detta avsnitt tar utskottet upp förslag imotion 1986/87: A711 av m.fl. (vpk) om obligatorisk platsförmedlingm. I motionen framhålls att det inte bör vara arbetsgivarna som bestämmervem som skall anställas. Det helt avgörande inflytandet bör i stället ligga hossamhället och de arbetandes organisationer. En obligatorisk arbetsförmedlingskulle även göra det lättare för kvinnorna att komma in på arbetsmarknaden.Slutligen skulle en obligatorisk arbetsförmedling förhindra"yrkesförbud" och andra former för svartlistning på arbetsmarknaden.Förekomsten av svartlistning, personundersökningar och åsiktsregistreringar påarbetsmarknaden bör för övrigt förbjudas i lag. Utskottet har tidigare behandlat motsvarandemotionsyrkan den, senast i betänkandet AU 1985/86:14. Utskottet har därvid bl. a. hävdat att de problem det här är fråga om i första hand bör angripas genom ett ökat inflytande över företagens personalpolitik inom de ramar som medbestäm mandelagen ger. Utskottet vidhåller denna uppfattning varför motionen 32 avstyrks i här aktuell del. Med ungdomslagens tillkomst minskadearbetslösheten bland tonåringarna avsevärt. Detta var en avsedd effekt.Därefter har som framgår av nedanstående tabell arbetslösheten legat på en istort sett oförändrad nivå. Arbetslöshet och sysselsättning bland ungdomar 1982 1983 f984 i985 i986~ Arbetslösa ungdomar 20-24 år 25 000 27 000 24 000 31 000 11 000 30 000 10 000 30 000 9 000 30 000 12 800 25 300 12 900 35 700 13 000 12 300 30 500 Sysselsatta ungdomar 20-24 år 208 000 425 000 204 000 421 000 211 000 427 000 211 000 445 000 199 000 454 000 Arbetsmarknadssituationen för ungdomar har så till vidaförbättrats att antalet sysselsatta ungdomar har stigit - dock inte mellan åren1985 och 1986 - som insatserna av åtgärder i form avarbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbeten och ungdomslag har minskat.Detsamma gäller om insatserna inom ramen för det kommunalauppföljningsansvaret. var således i genomsnitt ca 11 000 16-17-åringar anvisade ungdomsplatser. Härtill kommer att rekryteringsstödet, somår 1984 användes i stor utsträckning för att underlätta arbetsplacering avungdomar inte längre har samma betydelse på grund av de omprioriteringar somhar gjorts för användningen av stödformen. utgick stödet ungdomar . Vad nu sagts om vissa förbättringar avsysselsättningsläget för ungdomar skall inte undanskymma det faktum somtabellen åskådliggör, nämligen att arbetslösheten har förblivit oförändrat högför de äldre ungdomarna () och sålunda inte nämnvärt har kunnat bringasned trots de senare årens förbättrade konjunktur. Detta bekymmersamma drag iutvecklingen påtalas såväl i budgetpropositionen som i de parti- ochkommittémotioner som redovisas i det följande. har inskolningsplatserna tillkommit som enny stödform för ungdomar. Dess användning behandlas i det följande. Några nya åtgärder därutöver föreslås inte i årets budgetproposition, bortsett från en vidgad möjlighet för handikappade ungdomar att arbeta i ungdomslag. 3 1986/87. hadsministernpåpekar (prop. s. 20) att man inom för AU 1986/87:11närvarande bereder de förslag som har lämnats av utredningen om översyn ay dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). De regeringsförslag beredningen kan ledatill kan komma att påverka omfattningen och eventuellt också utformningen avungdomslagen och inskolningsplatserna. I de motioner som redovisas i det följande och somutskottet nu övergår till att behandla föreslås däremot betydande förändringarav insatserna för ungdomar. Moderata samlingsparfiet anger i kommittémotion1986/87:A258 allmänna förutsättningar för en växande arbetsmarknad förungdomar. Motionärerna framhåller betydelsen av en hög ekonomisk tillväxt. Föratt uppnå en sådan tillväxt krävs enligt motionärerna bl. a. att skattesystemetförändras och att hindren för den privata tjänstesektorn undanröjs. De pekar påatt inte minst den hushållsinriktade servicen måste få expandera. En sådanexpansion sägs hindras äv bl. a. skattesystemet och olika slagsregleringar. Vidare betonas betydelsen av att den nya teknikens möjligheter tastill vara. Därigenom skapas nya produkter och nya företag, vilket ger ungdomarnya möjligheter att få arbete. Motionärerna begär att vad de anfört i motionenom förutsättningar för en växande arbetsmarknad för ungdomar skall delgesregeringen. Utskottet kan instämma i vad motionärerna anför om denekonomiska tillväxtens betydelse för sysselsättningen. Ekonomisk tillväxtbetyder att det skapas nya arbetstillfällen till fördel inte bara för ungdomarutan även för ändra grupper med svårigheter på arbetsmarknaden. Om än olikasynsätt gör sig gällande när det blir fråga om metoderna att främja tillväxteni landet så råder en bred politisk enighet om att det är en central uppgift förden ekonomiska politiken att stimulera en ökad tillväxt. Med detta konstaterandekan det enligt utskottets mening knappast vara påkallat att på nytt slå fastdenna vedertagna uppfattning genom ett särskilt tillkännagivande tillregeringen. Motion A258 bör sålunda i denna del lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida. I motion A258 föreslår moderata samlingspartiet vidare attdet införs ett nytt och utvidgat uppföljningsansvar för ungdomar i åldern 15-19år. Det nya uppföljningsansvaret skall ersätta ungdomslagen. Motionärernahävdar att alla de negativa verkningar av ungdomslagen som kunde befaras vidverksamhetens tillkomst därefter har infriats, bl.a. genom omfattandeinlåsningseffekter som sägs ha bidragit till att förlänga ungdomarnasarbetslöshetsperioder. Lagstiftningen om ungdomslag bör på grund härav upphävasfr. o. m. . Motionärerna riktar stark kritik också mot de nyainskolningsplatserna, och i en annan motion, 1986/87:A260, föreslår de att ävenden verksamheten skall avbrytas . De båda nu berördaverksamheterna för ungdomar skall enligt motionärerna ersättas med åtgärder somenligt deras mening underlättar ungdomarnas övergång från skola till arbetslivoch grundas på de positiva erfarenheterna av det kommunala uppföljningsansvaretför 16-17-åringar. Till dessa åtgärder hör förändringar inom som moderata AU 1986/87:11samlingspartiet förordar i en partimotion om utbildningspolitiken, bl.a.skolstart . Åtgärderna är avsedda att börja successivt införasunderhösten . Motionärerna går härefter in mer i detalj på hur detutvidgade uppfölj ningsansvaret skall utformas. De framhåller att däri skall ingå attindividuella planer görs upp för var och en av de berörda ungdomarna.-Till varje plan skall höra ett uppföljningsprogram med studie- och yrkesorientering, personlig vägledning, facklig information och annan arbetslivsorientering. Motionärerna understryker att de första åtgärderna för att hjälpa arbetslösa ungdomar skall vara att stimulera dem att skaffa sig utbildning som gör dem mer attraktiva på arbetsmarknaden. Andra ungdomar bör få intensifierad arbetsförmedlingshjälp. Ungdomar som har varit arbetslösa bör erbjudas en arbetspraktikplats. Denna placering skall normalt vara i sex i månaderoch inrättas i första hand i det privata näringslivet. Statsbidrag ' förutsättsutgå till kommunerna och bör läggas på en sådan nivå att dagersättningen till18-19-åringarblir högreänför 1617-åringar. Avtal bör kunna träffas omersättningen till ungdomar i arbetspraktik på ungefär samma villkor som gälleri nuvarande avtal för ungdomsplatser. Förnyad placering på arbetspraktikplatsbör i normalfallen föregås av en ny aktiv sökperiod efter arbete. Härutöver förelår moderata samlingspartiet en särskUdyrkesutbildning för långtidsarbetslösa ungdomar med sociala problem.Utbildningen avses ha formen av utbildning i företag med ettlöhekostnadsbidrag om 75, 50 och under första, andra resp. tredjeutbildningsåret. Till åtgärdsprogrammet för ungdomar enligt motion A258 hörslutligen riktade insatser inom arbetsmarknadsutbildningen för 20-24-åringar,möjligheter till förlängd provanställning och en förbättradlärlingsutbildning. Arbetsmarknadsutbildningen behandlas i ett följande avsnittoch övriga nu nämnda frågor i andra sammanhang. föreslår i kommittémotionen 1986/87: A267att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdrag att arbeta fram förslagtill ett sammanhållet uppföljningsansvar för ungdomar mellan 16 och 24 år.Motionärerna utgår från att kommunerna bör ha huvudansvaret för de praktiskainsatserna mot ungdomsarbetslösheten. Dessa insatser bör utformas så att deutgör ett led i ungdomars gymnasiala utbildning, val av yrke och yrkespraktik.Statsbidraget till kommunerna bör utformas på sätt'som motsvarar det bidrag somnu utgår till kommunernas uppföljningsverksamhet. Staten bör fastställa dénersättning som utgår till ungdomarna under yrkespraktiken. Ersättningsnivån böi;vara högre ju äldre grupper av ungdomar som avses. Det bör också vara möjligtatt träffa avtal om ersättningarna på samma villkor som gäller för ungdomar påungdomsplatserna och inom de ramar som statsbidragen ger. Den stödformmotionärerna förespråkar och som skall ge ungdomar arbete över helaarbetsmarknaden skall ersätta ungdomslagen. I avvaktan på att reformengenomförs bör, understryker motionärerna, alla ungdomsplatser ge heltidsarbeteoch platser i ungdomslag i ökad utsträckning förläggas till den privatasektorn. Ettliknande åtgärdsförslag läggs fram av () i motion 35 1986/87:A261,vari föreslås att ett praktik- och läriingssystem för alla AU 1986/87:11ungdomar utarbetas av en av regeringen tillsatt arbetsgrupp. Utskottetvill för sin del anföra följande. redovisade AMS och olikapå regeringens uppdrag gjorda rapporter om verksamheten med ungdomslag och omarbetslösa ungdomar . Materialet har kompletteratsmed en forskningsrapport om ungdomslagen. Mot bakgrund av då föreliggandemateri?l föreslog regeringen i kompletteringspropositionen att desärskilda stödåtgärderna för ungdomar skulle byggas ut med inskolningsplatser idet enskilda näringslivet. Det bedömdes nämligen som angeläget att i väsentligtstörre omfattning än utnyttja näringslivet för att gearbetslivserfarenhet åt ungdomar. Utbyggnaden av stödåtgärderna ger utskottet anledning attunderstryka den rangordning som skall gälla vid valet av insatser. I förstahand skall arbete på ordinarie villkor eller utbildning vara den normalalösningen för arbetssökande ungdomar. Placeringar i någon av de särskildastödåtgärderna skall sålunda föregås av aktiva förmedlitigs- ochutbildningsinsatser. Placeringar på inskolningsplatser och - i sista hand - iungdomslag skall alltså vara åtgärder som tillgrips när andra utvägar inte stårtill buds. Verksamheten med ungdomslag har minskatoch med tillkomsten av inskolningsplatserna har man räknat med attplaceringarna i ungdomslag skall gå ned ytterligare. Därmed är inte sagt som moderata samlingspartiet och vill helt kan avvara dennastödform. Ungdomslagen har till syfte att ersätta sysslolöshet med meningsfulltarbete. Utskottet uttalade att ungdomslagen på det hela taget välhar tillgodosett detta syfte och finner inte något skäl att nu frångå dettaomdöme. Verksamheten med inskolningsplatser har haft svårt att komma i gång -utskottet återkommer till den saken i det följande. I motsats till moderatasamlingspartiet anser utskottet att sådana svårigheter inte är något skäl föratt stoppa verksamheten innan den ens har hunnit börja. Utskottet har sålunda uppfattningen att det inte äraktuellt att avveckla nuvarande särskilda stödinsatser för ungdomar och ersättadem med helt nya åtgärder, vare sig detta skall ske tämligen omgående sommoderata samlingspartiet föreslår eller något mer - efter ettparlamentariskt utredningsarbete - som förordar. Det fårkonstateras att i varje fall förslag accepterar att ungdomar gårarbetslösa i perioder mellan utbildning och praktik, vilket är ett direktavsteg från den sysselsättningsgaranti som ges genom lagstiftningen omungdomslag. Utskottet avstyrker därmed motionerna A258, A261 och A267 i de nubehandlade delarna. Inte heller är utskottet berett att tillstyrka förslaget imotion 1986/87: A258 om särskild yrkesutbildning för långtidsarbetslösa ungdomar. Det föreslagna bidraget till denna utbildning - 75, 50 resp. av lönekostnaderna - har lönebidragen till förebild. Det kan ifrågasättas om inte en del av de ungdomar som motionärerna vill hjälpa redan med nuvarande regler kan slussas in i arbetslivet på i huvudsak det sätt motionärerna tänktsig med anlitande av introduktions- och lönebidragen. I övrigt anser utskottet att lönesubventioner på den nivå motionärerna anger som bör förbehållas 36 Dessutom bör erinras om möjligheten att AU 1986/87:11bevilja rekryteringsstöd för svårplacerade ungdomar. begär i motion 1986/87:A229 en översyn av dearbetsmarknads-politiska åtgärderna för ungdomar. Motionärerna pekar på att för16-17-åringar, 1819-åringar resp. 20-24-åringar varierar åtgärderna i fråga omhuvudmän, ersättningsvillkor, arbetstider och subventionsgrader. Åtgärdernasägs vara dåligt samordnade, och det råder en viss konkurrens mellandem. De olika åtgärderna för ungdomar och särskilt dåungdomslagen har kontinuerligt utvärderats av olika instanser och från skildautgångspunkter, vilket har lett till återkommande modifieringar av insatserna.Utskottet kan dock hålla med motionärerna om att alla problem därmed inte ärlösta, och utskottet förutsätter att samordningsproblem av det slag som nämns imotionen blir föremål för fortsatta överväganden och redovisas i den . propositionregeringen avser att lägga fram på grundval av ÖGY:s förslag. Med hänsynhärtill är det i detta sammanhang inte påkallat med något riksdagsinitiativtill översyn av ungdomsåtgärderna, utan motion A229 i den aktuella delen kan avriksdagen lämnas utan åtgärd. kommunisterna gör i motion 1986/87:A239 enkritisk genomgång av det nuvarande åtgärdssystemet för ungdomar. Genomgångenomfattar även egenföretagande bland ungdomar och ungdomskooperativ samt deolika former av lärlingsutbildning som föreslagits i skilda sammanhang.Motionärerna anser att det i många av de vidtagna specialåtgärderna döljer sigen orättvis behandling av ungdomen, inte minst lönemässigt. De säger sig tro påatt ungdomskooperativ, rättvisa lärlingssystem och rejäla yrkesutbildningar kanspela en positiv roll. Men i grunden ärproblemet med ungdomsarbetslöshetendjupare än så och måste bekämpas med kraftfulla insatser för att skapa fastajobb med lön som går att leva på. De nya arbetstillfällena bör kunna tas fram genomen massiv satsning på utbyggande av vård, omsorg och utbildning/kultur,finansierad genom skärpt kapitalbeskattning. Motionärerna yrkar att dettaskall ges regeringen till känna. Utskottet behandlade ett likartat yrkande frånvänsterpartiet kommunisterna. Som utskottet då anförde bidrar uppbromsningen avden offentliga sektorns expansion med ett minskat utbud av nya arbetstillfällensom följd till ungdomarnas svårigheter på arbetsmarknaden.