bet · GA01SfU18 · 1986-12-31 00:00:00 — 1986/87:18 ' omvårdbidrag för handikappade barn och 1986/87:U handikappersättning(prop. 1986/87:100) Utskottet behandlar i detta betänkande dels det iproposifion 1986/87:100 bilaga 7 () under litt, C upptagnaanslaget C 3, Värdbidrag för handikappade barn, dels tio motionsyrkandenangående värdbidrag och därmed sammanhängande frågor. Vidare behandlarutskottet i betänkandet tre motionsyrkanden rörande handikappersättning.Utskottet anser med anledning av tre motioner (m, fp och vpk) att regeringenbör lägga fram förslag om ytterligare en nivå inom vårdbidraget, en fjärdedelsvärdbidrag. Reformen bör enligt utskottet träda i kraft ,Införandet av ytterligare en bidragsnivä beräknas medföra ett ökat anslagsbehovav 25 milj, kr. för /88. I övrigt avstyrker utskottet bifalltill motionerna. Till betänkandet har fogats fem reservationer. Regeringen har i proposition 1986/87:100 bilaga 7() under litt, C punkt C 3. Vårdbidrag för handikappade barn(s, 39) föreslagit att till Värdbidrag för handikappade barn /88 anvisa ett förslagsanslag av . l986/87:Sf213 av m. fi, (fp) vari yrkas 1, att beslutar om en ändring avberäkningsgrunden för vård bidrag av handikappat barn så att det utgår med 2,5 basbelopp vid helt vårdbidrag, 2, att riksdagenbeslutar om införande av rätt till ett fjärdedels vårdbidrag vid värd avhandikappat barn från den , 3, att riksdagentill anslaget C 3 för vårdbidrag för /88 anslår 150 milj. kr.utöver vad regeringen har föreslagit. 1 1986/87. 1986/87:Sf232av och () vari yrkas att riks- SfU 1986/87:li dagen som.sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ompraxis beträffande åldersgränser för värdbidrag till diabetesbarn. 1986/87:Sf243 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrade bestämmelser för handikappersättning. l986/87:Sf279,av och () variyrkas 1. att riksdagensom sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attvårdbidrag m. m. som upphör på grund av handikappads frånfälle skall kunnaförlängas, 2. att riksdagenhos regeringen begär förslagom en särskild trygghetsförsäkring som skall kunnatecknas av föräldrar till handikappat barn. 1986/87:Sf282 av Margö m. fl. (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar om ytterligare en nivå på vårdbidrag och att en fjärdedels värdbidraginförs, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en översyn bör göras avbeskattningsreglerna för vårdbidragets merkostnadsdel i enlighet med vad somanförs i rnotionen. 1986/87:Sf320 av m. n. (m) vari yrkas I. att som sin rnening ger regeringen tillkänna att ytterligare en nivå av värdbidraget t. ex. 1/4 av helt värdbidrag bör införas, 3. att hos regeringen begär utredning omförslag syftande till ytterligare en nivå för handikappersättningen. Motiveringen återfinns i motion So261, l986/87:Sf349 av m, fl, (fp) vari yrkas 13, att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande efterlevandebidragtill föräldrar med gravt handikappade barn, 14, att hos regeringen begärförslag för att åstadkomma én ytterligare lägre nivå inomhandikappersättningen. Vårdbidrag för handikappade barn Värdbidrag utges till föräldrar för värd av barn under 16år som pä grund av sjukdom, psykisk utvecklingsstörning eller annat handikappunder är i behov av särskild tillsyn och värd. Vidbedömningen av rätten till värdbidrag beaktas förutom värdbehovet ävenmerkostnader pä grund av barnets sjukdom och handikapp. Värdbidrag kan utgesmed belopp motsvarande hel eller halv förtidspension jämte pensionstillskott(46 272 resp, , per är). Vårdbidraget är skattepliktigoch ATP-grundande inkomst. En del av vårdbidraget 17, 34, 50 eller avbasbeloppet kan dock räknas som en icke skattepliktig merkostnadsdel. För barnsom värdas pä institution kan s. k. ferievärdbidrag lämnas när SfU 1986/87:barnet vistas i föräldrahemmet. m. fl. begär i motion Sf213 yrkande 1beslut om nya beräkningsgrunder för vårdbidraget. Motionärerna anser attbidraget skall höjas och utges med 2,5 basbelopp vid hel förmån. De motiverarförslaget med att värden av ett handikappat barn hemma ställer stora krav pä enfamilj och att en av föräldrarna ofta måste avbryta ett förvärvsarbete, vilketleder till en svår ekonomisk situation. Motionärerna begär ocksä (yrkande 2) attriksdagen beslutar om ytterligare en nivå, ett fjärdedels vårdbidrag, fr. o. m.den 1 juli 1987. De framhåller beträffande detta yrkande att den nuvarandekonstruktionen med helt och halvt värdbidrag utestänger t. ex. familjer medbarn som har diabetes eller allergier från ersättning, trots att familjerna harbetydande merkostnader. Till följd av de föreslagna förbättringarna bör enligtyrkande 3 ytterligare 150 milj. kr. anvisas under anslaget. Även MargöIngvardsson m.fl, begär i motion Sf282 yrkande 1 att beslutar attinföra en rätt till ett fjärdedels vårdbidrag, medan m, fl, imotion Sf320 yrkande 1 begär ett tillkännagivande om behovet av ytterligare ennivå av vårdbidraget, t. ex. en fjärdedel av helt bidrag, Pä grundval av anhörigvärdskommitténs förslag i betänkandeDs S 1981:15 infördes nya förbättrade bestämmelser om värdbidrag fr, o, m. den1 (prop, 1981/82:216, SfU 18, rskr, 446), Anhörigvårdskommitténtog i betänkandet också upp till diskussion frågan om vårdbidraget ävenfortsättningsvis skulle vara anpassat till nivån på förtidspension inomfolkpensioneringen eller om värdbidraget skulle basbeloppsanknytas till en vissnivå. Kommittén fann att en anknytning till förtidspensionen hade haft storafördelar genom att förbättringar av förtidspensionen utöver basbeloppsuppräkningaräven slagit igenom pä vårdbidraget, och kommittén föreslog ingen ändring avkonstruktionen i detta hänseende. Utskottet finner för sin del inte helleranledning att beloppsmässigt skilja värdbidraget frän förtidspensionen ochavstyrker bifall till motion Sf213 yrkande 1. Kommittén lade även fram vissa förslag om värdbidragetsutveckling , däribland en komplettering av värdbidraget med en ny lägrenivå om ett fjärdedels värdbidrag. Härigenom skulle man enligt kommittén nä ca4 000 nya bidragsmottagare, främst föräldrar till barn med diabetes eller medallergiska besvär. De direkta kostnaderna för att införa en ny nivå beräknadestill ca 32 milj, kr, per är. Kommittén konstaterade för sin del att detkortsiktigt inte fanns ekonomiska förutsättningar att införa en ny nivå, enuppfattning som delades av dåvarande socialministern i proposifion 1981/82:216. Inom pågår enutvärdering av till-lämpningen av de nya regler som införts fr. o. m, är 1983angående rätten till värdbidrag. Enligt vad utskottet erfarit kommerutvärderingen att vara klar . Utskottet har behandlatfrågan om införande av ett fjärdedels värdbidrag, senast i sitt av riksdagengodkända betänkande SfU 1985/86:22, Utskottet anförde bl, a, att det pågrundval av den inom pågående utvärderingen av vårdbidragsreglerna 1986/87. fanns skälatt utreda om de nuvarande nivåerna inom vårdbidraget ger, ett SfU1986/87:18 tillräckligt stöd till föräldrar med handikappade barn. Detta gavriksdagen som sin mening regeringen till känna (rskr. Utskottet ser det sorn en angelägen reform inte minst urfördelningspolitisk synpunkt att möjligheten att fä ett fjärdedels vårdbidragsnarast införs. Härigenom behöver föräldrar till barn med stora tillsyns- ochvärdbehov och vars sjukdom och handikapp föranleder betydande merkostnader,inte längre vara uteslutna frän möjligheten till ekonomiskt stöd på grund av enalltför hög bidragströskel. Det fär ankomma pä regeringen att lägga framförslag i frågan i så god tid att reformen kan träda i kraft den I januari1988. Det anförda bör med anledning av motionerna Sf213 yrkande 2,Sf320 yrkande 1 och Sf282 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna. Införandet av ytterligare en bidragsnivä kan beräknasmedföra ett ökat anslagsbehov av ca 25 milj. kr. såvitt avser budgetåret1987/88. Anslaget bör med anledning av motion Sf2l3 yrkande 3 ökas med dettabelopp och till vårdbidrag för handikappade barn för /88 böranvisas ett förslagsanslag av . En av de förändringar som anhörigvårdskommittén föreslog ivärdbidragets konstruktion och som genomförts fr. o. m. varatt en särskild merkostnadsdel av vårdbidraget kunde beräknas. Eftersom dennadel skall täcka merkostnader på grund av barnets sjukdom och handikapp är dentill skillnad frän värdbidraget i övrigt inte skattepliktig eller ATP-grundandeinkomst. Margö m. fl. begär i motion Sf282 yrkande 2 enöversyn av beskattningsreglerna för vårdbidraget. Motionärerna vänder sig emotatt beräkningen av en icke skattepliktig merkostnadsdel kan reduceraATP-skyddet för den förälder som uppbär vårdbidrag. Det förhällande som berörs i motionen är en ofrånkomligföljd av att en särskild skattefri merkostnadsdel numera kan beräknas.Alternativet är att återgå till de regler som tidigare gällde och göra helavärdbidraget skattepliktigt. Utskottet anser att fördelarna med det nuvarandesystemet överväger den nackdel som motionärerna påtalat och avstyrker bifalltill motion Sr282 yrkande 2. Bedömningen av rätten till värdbidrag för föräldrar medbarn som har diabetes kritiseras i motion Sf232 av Kenth.Skårvik.och LarsErnestam. Motionärerna hävdar att försäkringskassornas praxis innebär attvärdbidraget dras in när barnet är sju eller trots att barn meddiabetes har ett tillsyns- och värdbehov under hela sin uppväxttid. Vidareframhåller motionärerna att det görs mycket olika bedömningar av rätten tillvärdbidrag pä de olika försäkringskassorna trots att det finns gemensammariktlinjer. Som utskottet anfört ovan pägär inom riksförsäkringsverketen utvärdering av tillämpningen av rätten till vårdbidrag. Utvärderingen, somsyftar till att åstadkomma en sä enhetlig tillämpning av reglerna som möjligt,beräknas vara klar . Utskottet vill ocksä,framhålla att utskottetsförslag om att en rätt till ett fjärdedels vårdbidrag skall införas gerföräldrar till barn med diabetes ökade möjligheter att erhålla värdbidrag.Någon särskildåtgärd med anledning av motion Sf232 anser utskottet inte påkal- 4 Tvä motioner tar upp frågan om stöd till efterlevandeföräldrar när ett SfU 1986/87:18 barn avlider. 1 motion SB49 av m. fl. yrkande 13 begärs . ett tillkännagivande angående behovet av efterlevandebidrag till familjer i medhandikappade barn, eventuellt genom en frivillig försäkring som teck nas genom t. ex. . En sädan möjlighet bör skapas för att föräldrarna skall kunna anpassa sig ekonomiskt till den nya situation som inträffar om barnet avlider. Lai"s och begär i mo tion Sf279 yrkandena 1 och 2 ett tillkännagivande om att vårdbidrag som upphör på grund av att ett handikappat barn avlider skall kunna förlängas. Motionärernabegär också att en statlig trygghetsförsäkring skall kunna tecknas avföräldrar till handikappade barn: Utskottet har behandlat motionsyrkanden med denna innebördvid fiera tidigare riksmöten (se senast SfU 1985/86:22). Utskottet har dä framhållit att rätt till värdbidrag för värd av sjukt eller handikappat barn föreligger generellt i de fall bidragen är motiverade utifrån barnets behov av vård och de extra kostnader som sjukdomen eller handikappet föranleder. Även om utskottet inte velat bestrida att det i enstaka fall kan uppstå ekonomiska " svårigheterpä grund av bortfall av bidrag i samband med att ett handikapp-' i at barnavlider, har detta enligt utskottets uppfattning varken motiverat en generellutvidgning av rätten till värdbidrag även för tid efter det barnet avliditeller att en ny statlig försäkringsform infördes. Utskottet-har i ställetansett att problemen fär lösas genom arbetsmarkriadspolitiska åtgärder och, omföräldern.saknar medel till sin och sin familjs försörjning, inom ramen för socialtjänstlagen. Enligt utskottets mening bör vidhålla sintidigare uppfattning, och utskottet avstyrker bifall till motionerna Sf349 yrkande 13 och Sf279 yrkandena 1 och 2. Handikappersättning utges till försäkrad som fyllt 16 åroch som fått sin funktionsförmåga varaktigt nedsatt i sådan omfattning att han i sin dagliga livsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp av annan för att kunna förvärvsarbeta eller eljest fär vidkän nas betydande merutgifter på grund ay sitt handikapp. Handikappersätt ning utges med 65, 50 eller av basbeloppet alltefter hjälpbehovets omfattning och merutgifternas storlek. Handikappersättning utges alltid till ., den som ärblind, döv eller gravt hörselskadad om handikappet inträffat före 65 ärs ålder.Ersättningen till en försäkrad som är blind utgör, för tid före den månad dåhel ålderspension eller hel förtidspension börjar utgå, av basbeloppet.För tid därefter utgör ersättningen av basbeloppet om stödbehovet integer anledning till högre ersättning. En försäkrad som är döv eller gravthörselskadad är berättigad till av basbeloppet om stödbehovet inte geranledning till högre ersättning. 1 motion Sf243 av och begärstillkännagi vande om behovet av ändringar i lagen om allmän försäkring sä att handi- kappersättning till den som använder rullstol schablonmässigt skall utges , .. . med lägst av basbeloppet om inte stödbehovet motiverar en högre '. ' Vid föregående avstyrkte utskottet en liknandemotion som av- SfU 1986/87:18 säg frågan om schablonmässig bedömning av rättentill handikappersättning till personer med gluten- och/eller laktosintolerans.I sitt av godkända betänkande SfU 1985/86:15 hänvisade utskottet tillatt frågan om möjligheten till mer schablonmässiga bedömningar för andra handikappgrupperän blinda, döva och gravt hörselskadade hade behandlats i en särskild utredningsom utfört på uppdrag av regeringen. Idepartementspromemorian Merutgifter m. m. inom handikappersättningen (Ds S1981:16) hade förordat en fortsatt individuell prövningav rätten till handikappersättning eftersom förutsättningarna för en utvidgadschabloniserad ersättning ett stödbehov av i stort sett likartat slag elleromfattning sällan eller aldrig var uppfyllda. Utskottet som inte finner skälatt frångå sin tidigare bedömning avstyrker bifall till motion Sf243. m. fi, och m, fl, begär imotionerna Sf320 yrkande 3 resp, Sf349 yrkande 14 förslag om en ytterligare,lägre, nivå inom handikappersättningen. Motionärerna menar att om enytterligare lägre nivå införs kan handikappade som trots betydandestödbehov inte när upp till den lägsta bidragsnivån bli berättigade tillhandikappersättning. Ett likartat motionskrav avstyrktes av utskottet vidföregående , 1 sitt av godkända betänkande SfU 1985/86:15hänvisade utskottet till att handikappersättningen var avsedd att ge ettekonomiskt stöd till den som har stort hjälpbehov eller stora merutgifter tillföljd av ett handikapp. Det var därför viktigt att ersättningen hölls pä ensädan nivå att den utgjorde ett väsentligt tillskott för att täcka denhandikappades merkostnader. Utskottet ansåg att införande av en lägre nivåinom handikappersättningen kunde motverka ett sådant syfte. Utskottet hänvisadeockså till den fortsatta beredningen inom av statenshandikappråds rapport 1985:6 Kartläggning av det ekonomiska stödet tillhandikappade, 1 rapporten har framhållits behovet av att samordna och förenklade olika former av ekonomiskt stöd som kan utges till handikappade eftersomdetta skulle innebära ett bättre utnyttjande av de ekonomiska resurserna förstöd åt handikappade. Utskottet finner med anledning av vad som anförts ovaninte skäl att tillstyrka förslaget om en lägre nivå inomhandikappersättningen och avstyrker bifall till motionerna Sf320 yrkande 3 ochSf349 yrkande 14, 1, beträffandeändrade beräkningsgrunder för vårdbidrag att avslår motion1986/87:Sf213 yrkande 1, 2, beträffandeett fjärdedels vårdbidrag attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Sf213 yrkande 2, 1986/87:Sf320yrkande 1, 1986/87:Sf282 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört, 3, beträffandevårdbidragets merkostnadsdel attriksdagen avslår motton 1986/87:Sf282 yrkande 2, 4, beträffandeenhetlig bedömning av rätten tdl värdbidrag SfU 1986/87:18 att avslår motion 1986/87:Sf232, 5, beträffandevårdbidrag m. m. till efterlevande förälder attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf279 och 1986/87:Sf349 yrkande 13, 6, beträffandefler nivåer inom handikappersättningen attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf320 yrkande 3 och 1986/ 87:Sf349 yrkande14, 7, beträffande en schablonmässig bedömning avrätt till handikapp ersättning attriksdagen avslår motion 1986/87:Sf243, attriksdagen med anledning av propositionen och motion 1986/ 87 :Sf213 yrkande 3till Vårdbidrag för handikappade barn för /88 anvisar ettförslagsanslag av , Närvarande: (), (), RalfLindström (s), (), (), (),(), Margö (vpk), i (m), BarbroSandberg (fp), (), (), (),() och (). Ändrade beräkningsgrunder för vårdbidrag ochmedelsanvisningen (mom. 1 och 8) och (båda fp)anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s, 3 som börjarmed "På grundval" och slutar med "yrkande 1." bort haföljande lydelse: Att vårda ett utvecklingsstört barn hemma ställer storakrav pä familjen. mäste någon av föräldrarna avbryta sittförvärvsarbete, vilket givetvis leder till en svår ekonomisk situation. Denförälder som stannar hemma får ett värdbidrag som vid helt bidrag under 1986utgick med 2 x 0,96 basbelopp eller . Denna ersättning ärotillräcklig. Det är därför angeläget att det sker en höjning avvärdbidraget. Utskottet anser att grunden för värdbidraget bör vara 2,5basbelopp. För den enskilda familjen skulle detta innebära att ett heltvärdbidrag skulle uppgä till , , dvs. en förbättring omdrygt I . Det får ankomma pä regeringen att lägga fram förslagtill lagändringar som tillgodoser vad som ovan anförts. delsattden del av utskottets yttrande på s, 4 som börjar med "Införandet SfU1986/87:18 av" och slutar med "," bort ha följandelydelse; Kostnaden för att höja värdbidragets ersättningsnivå ochatt införa ytterligare en bidragsnivä kan beräknas till 150 milj, kr.Riksdagen bör därför till Vårdbidrag för handikappade barn för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . delsatt momenten I och 8 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse: 1. beträffande ändrade beräkningsgrunder förvärdbidrag attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Sf2l3 yrkande I som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 8. beträffande medelsanvisningen att med bifalltill motion 1986/87:Sf213 yrkande 3 och med anledning av propositionen tillVårdbidrag för handikappade barn för /88 anvisar ettförslagsanslag av 685 000 000 . Ett fjärdedels vårdbidrag och medelsanvisningen (mom. 2 och 8) . , , , ,, och (alla s) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet ser det" och slutar med ". "bort ha följande lydelse: Som ovan nämnts behandlade utskottet frågan om införandeav ett fjärdedels värdbidrag vid föregående och utskottet framhöll dåenhälligt att det på grundval av resultatet av en inom riksförsäkringsverketpågående utvärdering av tillämpningen av vårdbidragsreglerna fanns skäl attutreda huruvida de nuvarande bidragsniväerna gav ett tillräckligt stöd tillföräldrar med handikappade barn. Pä förslag av utskottet gav dettatill känna. utvärdering kommer att vara klar inom kort.Eftersom utvärderingen i enlighet med beslut skall utgöraunderlag för en bedömning av vilken konstruktion av vårdbidraget som bästtillgodoser föräldrarnas behov av stöd finns det enligt utskottets mening skälatt avvakta resultatet av denna och inte nu fatta beslut om en ny bidragsnivä.Mot bakgrund härav kan utskottet inte tillstyrka motionernaSf2l3 yrkande 2, Sf320 yrkande 1 och Sf282 yr-. Med hänvisning tilldet ovan anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning till vårdbidrag för handikappade barn. delsatt moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 2. beträffande f/ärdedels vårdbidrag attriksdagen avslår motionerna 1986/87:Sf213 yrkande 2, 1986/ 87:Sf320 yrkande 1och 1986/87:Sf282 yrkande 1, é»/.? att moment 8 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 8. beträffande medelsanvisningen attriksdagen med bifall till propositionen och med avslag på motion 1986/87:Sf213 yrkande 3 till Vårdbidrag för handikappadebarn för g /88 anvisar ett förslagsanslag av . Enhetligbedömning av rätten till vårdbidrag (mom. 4) . SfU 1986/87:1! och (båda fp)anser e/.s-att den del av utskottets yttrande pä s. 4 som börjarmed "Som utskottet" och slutar med "inte påkallad." bordeha följande lydelse: Barn med diabetes eller andra medicinska handikapp har ettbehov av särskild tillsyn och vård under hela sin uppväxttid.Barnläkarföreningen har utarbetat rekommendationer för hur dessa fall börbedömas. Försäkringskassorna arbetar emellertid efter en praxis som innebär attföräldrar till diabetesbarn mister sitt värdbidrag när barnet är mellan sju ochåtta är, dvs. när barnet just har börjat skolan. Utskottet anser att kassornaspraxis är för snäv och menar att värdbidrag i dessa fall skall utges till dessbarnet fyllt . delsatt moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 4. beträffandeenhetlig bedömning av rätlen lill vårdbidrag attriksdagen med bifall till motion l986/87:Sf232som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Vårdbidrag m. m. till efterlevande förälder (mom. 5) och (båda fp)anser delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 5 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "för socialtjänstlagen. "bort ha följande lydelse: Föräldrar till gravt handikappade barn fär i regelomfattande stöd. Om barnet avlider upphör samtliga bidrag utan attfamiljen ges möjlighet att anpassa sig till den nya situationen. Det kan t. ex.bli nödvändigt att byta bostad och att ordna förvärvsarbete åt förälder somvårdat barnet. Möjligheten att förlänga värdbidraget eller införa nägon form avefterlevandebidrag bör enligt utskottets mening därför övervägas, eventuelltgenom en frivillig försäkring som kan tecknas genom t. ex. . delsatt moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse: 5. beträffandevårdbidrag m. m. lid efterlevande förälder attriksdagen med bifall till motionerna 1986/87:Sf279 och 1986/ 87:Sf349 yrkande13 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Fler nivåer inom handikappersättningen (rnom. (), (), iMalmö (m), () och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "Ett likartat" och slutar med "Sf349 yrkande 14." bortha följande lydelse; De nuvarande nivåerna pä handikappersättningen ochtillämpningen av reglerna för rätt till sädan ersättning innebär svårigheterför vissa sjukdomsgrupper att uppfylla förutsättningarna för rätt tillersättning. innebärenligt utskottets uppfattning-att vissa grupper av handikappade, SfU 1986/87:18t. ex. psoriasissjuka, diabetiker och personer med vissa tarmsjukdomar, vilkassjukdomar innebär betydande handikapp, ej ges möjlighet att fä handikappersättning.En möjlig utväg för att åstadkomma ett bättre ekonomiskt skydd för dessagrupper är att införa en ytteriigare lägre nivå inom handikappersättningen.Riksdagen bör därför hos regeringen begära ett förslag med denna innebörd. dels att moment 6 i utskottetshemställan bort ha följande lydelse: 6. beträffande fler nivåer inomhandikappersättningen att med bifall till motionerna 1986/87 :Sf320yrkande 3 och l986/87:Sf349 yrkande 14 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.