bet · GA01FiU31 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet anser inte detta vara en väl avvägdbudgetpolitik .öch avstyrker därför yrkande 2 i motion Fil 12 (m). Även imotion Fil 13 (c) framförs vissa utgifts- och skatteförslag som utskottet intekan tillstyrka. Utskottet avstyrker således yrkandena 2 och, 19-21 i mofionFill3 (c). Av samma skäl avstyrker utskottet yrkande 6 i motion Fil 15 av AlfSvensson (c). I motionFil 16 (vpk) föreslås stora utgifts- och skattehöjningar som helt 87 stridermot de principer för budgetpolitiken som utskottet ovan förordat. FiU1986/87:30 Utskottet avstyrker därmed yrkande 2 i motion Fill6 (vpk). dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse; 10. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på proposition 1986/87:150 bilaga 1mom. 2 och mofionerna 1986/87:Fill2 yrkande 2, 1986/87:Fill3 yrkandena 2 och19-21, 1986/87;Fill5 yrkande 6 samt 1986/87:Fill6 yrkande 2 godkänner vad somförordas i motion 1986/87:FiI14 yrkande 2 och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.10) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjarmed "Utmärkande för" och på s. 53 slutar med "utredandeorganen" bort ha följande lydelse: Det statliga budgetunderskottet har under en rad årmiiiskat till följd av flera samverkande faktorer. Framför allt har det skett genom att ett antal skatterhöjts. Det samlade skattetrycket har ökat fram tillförra året. Genom beslutad engångsskatt samt förslag till höjd bilaccis ochfastighetsskatt fullföljer regeringen den inslagna vägen. För det andra har en rad bokföringsrnässiga transaktionerpressat ned det redovisade budgetunderskottet. För det tredje har ränteutgifterna sjunkit kraftigtframförallt beroende på det internationella ränteläget. Sist men inte minst har statens skatteintäkter ökatkraftigt på grund av för höga löneökningar och för hög konsumtion. Detta skapardock en försämrad kostnadsutveckling som i sin tur ger negativa effekter påbudgetunderskottet . Budgetpolitiken har generellt sett varit för svag vilketmedfört ett internationellt sett högt ränteläge i . Detta har medförtatt de finansiella investeringarna blivit lönsammare än de produktiva med ensvag utveckling för industriinvesteringarna som följd. En finanspolitiskåtstramning bör enligt utskottet genomföras med syfte att pressa nedräntenivån. pekar på att kan uppnå en godekonomisk utveckling under vissa förutsättningar. Framförallt hänvisar man till nödvändigheten av låga nominella pris- och löneökningarsamt en förbättring av den offentliga sektorns sparande. Slutsatsen iutredningen är att lönekostnaderna måste ned i nivå med omvärlden för att klarasysselsättning, extern balans och budgetunderskott. Utskottet ansluter sig tillutredningens mål om en kostnadsutveckling i takt med omvärldens. Sparandet börstimuleras, främst i enskild regi genom ett ökat hushållssparande. Vad gällerdet offentliga sparandet ansluter sig utskottet till uppfatt- ningen attdetta bör förbättras inom den statliga sektorn så att det statliga FiU1986/87:30 budgetunderskottet kan elimineras: Det förslag till riktlinjer för budgetregleringen somlades fram av centerpar-fiet i en reservation till finansutskottets betänkandeFiU 1986/87:10 redovisade ett i förhållande fill budgetpropositionens förslagminskat budgetunderskott med ca . Utskottet anser att de i reservationen redovisadebesparingarna fortfarande äger relevans. Utskottet förordar en sådan polifik ivarje enskilt fall och med de motiveringar härför som lämnats. På grund avsenfärdighet i regeringens handläggning har dock förslag angående enomfördelning av bidragen till kommunerna fördröjts. föreslog att delarav de specialdesfinerade bidragen skulle föras över till den kommunala skatteutjämningen.Då förslag med denna inriktning ej kommit tillhanda i rimlig tid föratt ge kommunerna möjligheter till ekonomisk planering tvingades attfrångå delar av detta förslag. Utskottet anser dock att detta inte bör påverkajämförelsen mellan regeringens och den av utskottet företrädda budgetpolitiken. Regeringen redovisar nu ett budgetunderskott som är lägreän vad som förordades i budgetpropositionen. I huvudsak beror denna förbättringpå större skatteintäkter - orsakade av för höga löneökningar och för högkonsumtion. Det av utskottet biträdda budgetalternativet innebär i förhållandetill regeringens förslag en budgetförstärkning med ytterligare 1,4 miljarderkronor jämfört med . Utskottet förordar med andra ord ettbudgetalternativ som totalt är starkare än regeringens /88. Med den av utskottet förordade budgetregleringen skullebudgetunderskottet minska till . Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen en radkonsumtionsåt-stramande åtgärder. Utskottet biträder uppfattningen om behovetav en kortsiktig åtstramning för att möjliggöra en räntesänkning och på dettasätt sfimulera investeringarna. Utskottet motsätter sig dock en höjning avbilaccisen för nya bilar som katalytisk avgasrening införs som ettkrav bilmodeller. En höjning av accisen skulle fördröja ett utbyteav den befintliga, betydligt mindre miljövänliga bilparken. Regeringen föreslår vidare en kraffig höjning avfastighetsskatten. Skatten är en orättvis skatt eftersom den ej tar hänsyn tillskattebetalarens betalningsförmåga. Den tar bara hänsyn till värdet av entillgång som i många fall kan vara svår att realisera. Fastighetsskattenstrider mot principen att ta ut skatt efter bärkraft. Utskottet yrkar därföravslag på regeringens förslag vad gäller fastighetsskattehöjningen ochkompensationen genom bostadsbidrag. Utskottet anser att åtstramningen i första hand skall skegenom en begränsning av importkonsumfionen. En miljöanpassad energibeskattningbör införas och utformas så att den stimulerar till användning av miljövänligförnybar energi på bekostnad av miljöförstörande bränslen såsom kol, olja ochuran. Utskottet anser även att energibeskattningen måste läggas om, så att denlångtgående skatteförmån som kondenskraftsproducerad el har, FiU1986/87:30 successivt avvecklas. Ett led i detta är införande av en uranskatt ienlighet med vad som anförts i motion FillS (c). Med detta som utgångspunkt bör således en skatt uttagenper kWh insatt bränsle tas ut vid produktion av kärnkraftsel. En skatt på uranmed I öre/kWh ger en årlig intäkt på ca . bördärför hos regeringen hemställa om förslag om införande av en uranskatt med 1öre/kWh insatt bränsle för kärnkraftsproducerad el med ikraftträdande från den1 . I såväl motion Fil 13 (c) som Fi228 (c) har föreslagits enrad skatter och avgifter på miljö- och energiområdet dels för en finansieringav skattesänkningar, dels för att minska miljöförstöringen och därmed dekostnader som uppkommer på grund av denna. Utskottet biträder den föreslagnainriktningen och vill i detta sammanhang påpeka att de minskade intäkterna somuppstår vid reducerade utsläpp motsvaras av lägre samhälleliga kostnader i formav sjukvård, produktionsbortfall, korrosion, minskad avkastning i skogsbruk,jordbruk och fiskenäringarna m.m. Utskottet vill också erinra om den budgetförstärkning somskulle skett genom förslag till omfördelning från ATP-avgift tillfolkpensionsavgift. Detta hade föranletts av förslag till förbättringar för desämst ställda pensionärerna. Höjda pensionstillskott föreslogs medavslagsyrkande på regeringens förslag om höjd ATP. Då tilläggspensionenfinansieras via budgeten var en omfördelning av avgifterna naturlig. Sammanfattningsvis innebär detta att utskottet tillstyrkerden inriktning av budgetpolitiken som föreslås av i motion Fill3. I motion Fill2 (m) föreslås dels långtgåendeinkomstskattesänkningår, dels nedskärningar av bl.a. u-hjälpen ochmjölksubventionerna. I motion Fil 14 (fp) framläggs ett familjepolitisktprogram som skall finansieras bl.a. med sänkt kommunalt grundavdrag ochnedskärningar av livsmedelssubventionerna. I motion Fill5 av () föreslås bl.a.skattesänkning genom tudelningsprincipen. Dessa inslag gör att utskottet avvisar de allmännariktlinjer för budgetpolitiken som förordas i motionerna Fill2 (m), Fill4 (fp)och FillS av (). I motionFill6 (vpk) föreslås dels stora offentliga utgiftsökningar, delsen , kraftighöjning av det totala skattetrycket. Utgiftsökningarna är så omfattande att detrots skattehöjningarna skulle leda till en kraftig ökning avbudgetunderskottet. Utskottet avvisar bestämt en sådan ansvarslös inriktningav budgetpolitiken. de/i utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1986/ 87:150 bilaga 1 mom. 2 och mofionerna 1986/87:Fill2 yrkande 2,1986/87:Fill4 yrkande 2, 1986/87:Fill5 yrkande 6 och 1986/87:Fill6 yrkande 2godkänner vad som förordas i motion 1986/87:Fill3 yrkandena 2 och 19-21 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Deallmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom. 10) FiU 1986/87:30 i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 42 börjarmed "Så är" och på s. 46 slutar med "dessa omständigheter"bort ha följande lydelse: Så är fallet'även för /87. I 1986 årsbudgetproposition räknade man med att underskottet för detta budgetår skulleuppgå till . I statsbudgeten för samma budgetår angavssaldot till . I årets kompletteringsproposition har sammaunderskott sjunkit till . Sedan fyllnadsinbetalningarna avskatt visat sig bli mer omfattande än man räknat med kan underskottetnu slutligen uppskattas till ca . Underskottet /87 har alltså i det närmaste halverats sedan regeringenpresenterade sin första beräkning . Trots att denna dramatiska nedgång av budgetunderskottetavser ett och samma budgetår har minskningen inte kommit att påverka den fördabudgetpolitiken. Tvärtom strävar regeringen i första hand vidare mot ettytterligare minskat underskott, trots att regeringen är väl medveten om att ensådan politik får en återhållande effekt på samhällsekonomin. Tillväxten hållstillbaka inom vikfiga sektorer av samhället, och den utvecklingspotential somfinns i den offentliga sektorn tas inte till vara. Den förda politiken bidrardärmed till att hålla uppe arbetslösheten som viktiga sociala ochfördelningspolitiska mål kan tillgodoses. Med den arbetslöshet som kvarstår är en sådanpolitik enligt utskottets mening direkt felaktig. Strävan att visa fram godabudgetsaldon för staten får aldrig bli ett självändamål särskilt inte somförbättringarna i stor utsträckning uppnås genom indragningar från den övrigagemensamma sektorn. Det naturliga hade enligt utskottets mening varit omregeringen i stället utnyttjat det stora överskott som uppkommit i denoffentliga sektorn fill insatser på skolans område eller inom andra angelägnadelar av den gemensamma sektorn. dels den del av utskottets yttrande på s. 47 som börjarmed "En annan" och slutar med "statliga sektorn" bort utgå, dels den del av utskottets yttrande som på s. 51 börjarmed "kommunisterna" och på s. 53 slutar med"utredande organen" bort ha följande lydelse: kommunisterna utgår \detbudgeta\ternativsom presenteras imotion Fi 116 från att de resurser som finns i den offentliga sektorn skall tastill vara och utvecklas. Utskottet delar motionärernas bedömning i dettaavseende. Utskottet kan också instämma: i den kritik som motionärerna riktarmot regeringens budgetpolitik som i alltför stor utsträckning är-inriktad påatt bekämpa löneökningar inom den offentliga sektorn. bromsarregeringen en nödvändig tillväxt inom den kommunala sektorn som bara fillåtsväxa . I kompletteringspropositionen saknas varje ansats tilldiskussion om den möjlighet som står till buds att genom en rättvis beskattning av vinster, börsomsättning och andra fördelningspolitiskt riktiga åtgärder uppnå in- 91 Utskottet delar kommunister- FiU 1986/87:30 nasbedömning att en tillväxt om är välmotiverad. Detta synsättåterspeglar sig också i utskottets förslag till budgetpolitiska riktlinjer. Åtstramningspolitiken mot kommuner och landsting harkommit att betinga ett alltför högt socialt pris. Den måste därför avbrytas ochden gemensamma sektorns socialt och samhällsekonomiskt viktiga delar måste fåutvecklas. För att komma till rätta med de stora problem som finns inom framförallt vårdsektorn bör i enlighet med kommunisternas förslag ettspecialdestinerat bidrag utgå till den kommunala sektorn för att befrämjaarbete, vård och omsorg. bör sättas av för detta ändamålunder nästa budgetår. Regeringens förslag om höjd bilaccis har i första handmotiverats med att budgetunderskottet måste begränsas. Utskottet kan inte godtaett sådant synsätt. Utskottet är dock berett att acceptera accishöjningen, ominflutna medel utnyttjas som stöd för den lokala och regionalakollektivtrafiken. Det är enligt utskottets mening inte rimligt atthyresgäster skall tvingas betala högre hyra för att taxeringsvärdena höjskraftigt. Det är inte heller rimligt att småhusägare och bostadsrättsinnehavareskall betala högre boendekostnader för att det spekuleras i bostadsrätter ochvillor. Ökade fastighetsvärden bör enligt utskottets mening i stället beskattasgenom en effektiv och höjd reavinstbeskattning vid försäljningar. Dessutom börfastighetsskatt också införas för industrifastigheter. I likhet med kommunisterna anser utskottetatt den orättvisa matskatten måste undanröjas. Utskottet föreslår att riksdagenstegvis avskaffar matmomsen. I enlighet härmed bör livsmedelssubventionernaräknas upp med under nästa budgetår. För att motverka spekulationsekonomin bör dels options-och terminsaffärer förbjudas, dels omsättningsskatten på värdepapper höjasfrån . Vad utskottet här anfört innebär att utskottet inte kanställa sig bakom de av regeringen förordade riktlinjerna för budgetpolitiken.Detsamma gäller de alternativa förslag till budgetpolitiska riktlinjer somredovisas i motionerna Fill2 (m), Fill3 (c), Fill4 (fp) samt i mofion Fill5 avAlf (). Utskottettillstyrker yrkande 2 i motion Fill6 (vpk). dels att den del av utskottets yttrande på s. 55 sombörjar med "De riktlinjer" och slutar med "särskildatäckningsanslag" bort utgå. dels utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse: 10. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringen att med avslag på regeringens förslag i proposition1986/ 87:150 bilaga 1 mom. 2 och mofionerna 1986/87;Fill2 yrkande 2,1986/87:Fill3 yrkandena 2 och 19-21, 1986/87:Fill4 yrkande 2 och 1986/87:Fill5yrkande 6 godkänner vad som förordas i motion 1986/87:Fil 16 yrkande 2 samt somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 17.Finansfullmakten (mom. 12 a) FiU 1986/87:30 , och (alla m)anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjarmed "Utskottet får" och slutar med "utnyttjafinansfullmakten" bort ha följande lydelse: Utskottet får med anledning härav framhålla följande.Finansfullmakten är avsedd att ge regeringen möjlighet att snabbt vidta olikasysselsättningsskapande åtgärder, om arbetsmarknadsläget så kräver. Hittillshar finansfullmakten utnyttjats som ett.generellt styrmedel i tider medvikande sysselsättning. föreslår emellertid regeringen att finansfullmaktentemporärt också skall kunna utnyttjas för ett helt nytt ändamål, nämligen förriktade insatser med anledning av ensidigt deklarerade handelsblockadmot och . Motivet härför är att det enligt regeringen ärsvårt att uppskatta både eventuella behov och omfattningen avsådana insatser. Utskottet kan emellertid inte finna att de föreburnasvårigheterna skiljer sig i principiellt hänseende från vad som gäller förmånga andra anslag på statsbudgeten. I likhet med vad som föreslås i mofionA107 (m) anser utskottet således att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till anslag på tilläggsbudget för att täcka dessa kostnader.Utskottet tillstyrker således motion A107 (m) yrkandena 10 och 11 och avstyrkerpropositionen i här berörd del. dels utskottets hemställan under 12a) bort ha följande lydelse: 12. beträffande finansfullmakten a) att riksdagenmed bifall till motion 1986/87: A107 yrkandena 10 och 11 och med avslag påregeringens förslag i proposition 1986/87:150 bilaga 1 mom. 11 framlagt förslagom bemyndigande för regeringen att för /88, omarbetsmarknadsläget kräver det, utnyttja finansfullmakten även förarbetsmarknadsutbildning samt för arbetsmarknadsåtgärder som kan blinödvändiga med anledning av handelsblockaden mot och samthos regeringen begär förslag till anslag på tilläggsbudget för budgetåret1987/88 för ersättning för kostnader i samband med den svenskahandelsblockaden mot och . Finansfullmakten (mom. 12 b) . och (båda c) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 54 som börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "yrkande 23" bort haföljande lydelse: Utskottet delar denna bedömning. Av propositionen framgåratt regering en under innevarande budgetår utnyttjat endast 75 milj. kr. av finansfullmaktens totala ram på 2 500 milj. kr. Förhållandet var i stort sett detsamma under de båda närmast föregående budgetåren. Dä tog regeringen ' ianspråk endast 250 resp. 600 milj. kr. av en lika stor ram. Med hänsyn härtill är det enligt utskottets mening rimligt att begränsa finansfullmakten till 1500 milj. kr. Skulle större behov uppkomma bör regeringen, i enlighet med vad g som sägs imotion Fill3 (c), återkomma till och begära att FiU 1986/87:30finansfullmakten utvidgas. Det sagda innebär att utskottet tillstyrker motionFill3 (c) yrkande 23. dels utskottets hemställan under 12b) bort ha följande lydelse: 12. beträffande finansfullmakten b) att riksdagenmed bifall till motion 1986/87:Fill3 yrkande 23 och med anledning avproposition 1986/87:150 bilagal mom. 12 bemyndigar regeringen attför'/88, om arbetsmarknadsläget kräver det, besluta om utgifteri enlighet med vad som förordats i propositionen intill ett sammanlagt beloppav . Det statliga arbetsgivarinträdet och den statligastädverksamheten (mom. 21 b) (), (), (), LarsDe'() och () anser att . dels den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "motion Fi805" bort haföljande lydelse: Utskottetvill med anledning av motion Fi805 anföra följande. Det statsfinansiella läget gör det nödvändigt medbesparingar på alla områden inom den offentliga sektorn. Ett sätt att spara.äratt öka effektiviteten i den befintliga verksamheten. Detta uppnås genom ökadspecialisering och konkurrens. Den statliga städningen är ett område där införande av ettkonkurrensmoment kan medföra höjd effekfivitet och därmed besparingar. Riksdagsbeslutet innehåller emellertid vissaalltjämt giltiga riktlinjer för den statliga städverksamheten, vilka på siktinnebär en sänkt effekfivitet. Genorn riksdagsbeslutet rekommenderas nämligenstädning i egen regi med tillägget att städning genom entreprenör endast börförekomma i undantagsfall. Därmed kommer egenregistädningen inte att utsättasför en effektivitetsbefrämjande konkurrens. Enligt utskottets uppfattning bör riktlinjerna för denstatliga städningen ändras så att myndigheterna från fall till fall beslutar omatt utnyttja den effektivaste städformen. I riktlinjerna bör därför anges attmyndigheterna regelmässigt bör begära in anbud för städningen för att på dettasätt få.en effektiv kostnadspress på verksamheten. I de fall där övergång tillentreprenadstädning innebär besparingar bör denna städform utnyttjas. ' dels utskottets hemställan under 21 b) bort ha följaridelydelse: 21. beträffande det stadiga arbetsgivarinträdet och denstatliga städverksamheten b) attriksdagen med bifall till motion 1986/87;Fi805 hos regeringen begär förändringav organisationen av den statliga städverksamheten i enlighet med vad utskottetanfört. Detstatliga arbetsgivarinträdet och den statliga FiU 1986/87:30 städverksamheten(mom. 21 c) i (vpk) anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 57 som börjarmed "Utskottet är" och slutar med "motion Fi506" bort haföljande lydelse: Innebörden av den krifik som i motion Fi506 riktas mot depågående privafiseringsförsöken hos statliga verk, statliga företag och iövrigt inom den ; offentliga sektorn delas helt av utskottet. Enligt utskottets mening utgör den statligastädverksamheten ett utmärkt exempel på vilka negativa effekter dessa privatiseringsförsök får. I denna verksamhet är det uppenbart att den ofta oklart definierade och illa formulerade strävan att göra städverksamheten "effektivare" och"mer konkurrenskraftig" innebär en sämre kvalitet på det arbete som skallutföras som den går ut över personalens hälsa. .' Den höga sjukfrånvaron hos städpersonal anställd vidstatliga verk och myndigheter har vänts mot personalen genom, planer på attlägga ut ' städningen i privat regi. Utskottet vill betona att detta är etthögst oansvarigt sätt att "lösa"problemen. Staten måste i stället ta ett helhetsansvar för att minskasjukligheten bland lokalvårdarna. Sjukledigheten kan inte gärna förväntasminska genom att staten överlåter åt privata bolag att pressa lokalvårdarnaytterligare. Utskottet vill klart uttala att de pågående privatiseringsförsökenmåste upphöra. Personalen på luftfartsverket i har presenteratett eget förslag till organisation, en typ av "självstyre" utan arbetsledare, somskulle kunna förbättra städarbetet till både verkets och de anställdas förmån. Regeringen bör uppdra åt att omorganisera statliga myndigheters, . verks och andra offentliga områdens lokalvård enligt den modell som används i . I mofion Fi805 framhålls med hänvisning till kravet attminska statens budgetunderskott att privatiseringen av den statligastädverksamheten bör ; intensifieras. Mot bakgrund av vad utskottet anfört om den statligalokalvården måste yrkandet i motion Fi805 bestämt avvisas. Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi506 om denstatliga lokalvårdens organisation bör av ges regeringen till känna. dels utskottets hemställan under 21 c) bort ha följandelydelse; 21. beträffande det statliga arbetsgivarinträdet och denstatliga städverksamheten c) att med bifall till motion 1986/87;Fi506 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en nylokalvårdsorga-hisation. Särskildayttranden FiU 1986/87:30 i (vpk) anför: Enfortsatt avreglering av kreditpolitiken kan inte accepteras. Utvecklingen visarenligt min mening att en återgång till en mer reglerad kreditpolitik kommer attbli nödvändig. Det är nödvändigt att återinföra en bostadslångivning till lågränta för att möjliggöra sänkta boendekostnader och att styra de finansiellaresurserna till samhällsnyttig verksamhet. Åtgärder måste vidtas för attförhindra att spekulationsekonomin breder ut sig. Vadgäller valutapolitiken vill jag förorda en skärpt tillämpning och ändring ivalutalagstiftningen för att minska svenska företags utlandsinvesteringar ochutlänningars möjligheter att köpa aktier i svenska bolag. Detta som ett led ien strävan att motverka en transnationalisering av svensk ekonomi somundergräver möjligheterna att föra en självständig ekonomisk , politik.Liberaliseringen har dess värre inneburit nära nog en fördubbling av svenskaföretags direktinvesteringar utomlands . , och (alla m) anför: Enligtvår mening borde överväga att avskaffa diskontot. Det har mist sinkreditpolitiska betydelse. fungerar det dock som riktpunkt förbankernas inlåningsräntor och en del av utlåningsräntorna. När diskontotförblir oförändrat trots stora förändringar i marknadsräntorna, verkar dettasriedvridande på kreditmarknaden och på bankernas räntestruktur. Därtillkommer att avtal grundade på diskontot leder till att betalningen blir en annaniin vad som varit avsett. Detta understryker angelägenheten av att bankernafrigör sin räntesättning från diskontot och utvecklar en annan jämförelseränta,som kan användas där en sådan behövs. skulle därmed i likhet med vadsom skett i kunna avskaffa diskontot. AnneWibble och (båda fp) anför: Vikan instämma i motionärens önskemål att det vore bra om allmänhetenintresserade sig mer för statens inkomster, utgifter och verksamhet.