bet · GA01SoU35 · 1986-12-31 00:00:00 — attkommunerna enligt socialtjänstlagen skall sörja för att barn som på grund SoU1986/87:35 av föräldrars arbete och studier eller av andra skäl behöveromvårdnad får det, när behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. Mångainvandrarbarn behöver av språkliga skäl särskilt stöd och får därför förturtill barnomsorg, hette det i propositionen. För invandrare ochflyktingar som deltar i sfi har kommunen således redan nu ett ansvar för attordna barnomsorg, påpekade invandrarminstern. När det särskilt gällde barnomsorgenför flyktingbarn anförde invandrarministern följande: En stor andel av de nya invandrarna i kommunerna ärflyktingar, för vilka kommunen påtar sig vissa uppgifter mot ersättning frånstaten enligt det nya systemet för mottagande av flyktingar. Systemet innebäratt kommunerna ersätts genom ett schablonbidrag som skall motsvara sådanamerkostnader för flyktingmottagandet som inte ersätts genom generellastatsbidrag. Som jag har anfört i propositionen (prop. 1983/84:124 s. 41) ommottagandet av flyktingar och asylsökande m.m. har kommuner som tar emotflyktingar höga extra kostnader för barnomsorg. Hänsyn till dettahar tagits vid fastställande av det angivna schablonbidraget, vilket är högreför barn än för vuxna flyktingar. Utskottet delar uppfattningen att det är viktigt att detordnas barnomsorg för barnen till flyktingar och asylsökande medan föräldrarnadeltar i svenskundervisning, ben schablonersättning som lämnas tillkommunerna för mottagande av flyktingar och asylsökande är emellertid avseddatt täcka bl. a. kostnader för olika former av social service, t. ex.barnomsorg. Schablonersättningen är betydligt högre för barn än för vuxna.Utskottet kan mot denna bakgrund inte biträda motionärernas förslag om ettsärskilt statsbidrag till barnomsorgen för flyktingbarn m.fl. Om någon kommunmåste göra särskilt stora insatser i fråga om barnomsorgen för flyktingar harvidare invandrarverket möjlighet att lämna särskilt bidrag till kommunen fördetta ändamål inom den medelsram för särskilda bidrag som verket förfogar över.Motion Sol46 (s) yrkande 2 avstyrks med hänvisning till det anförda. I proposition 1986/87:117 beräknas anslaget till Bidragtill. barnomsorg för /88 uppgå till'9 140 milj. kr. mednu gällande bidragsregler. Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen och avstyrker därmed motionerna Sol41 (vpk) yrkande 1 delvisoch Sol43 (s) delvis, vari yrkats avslag på proposition 1986/87:117 i desshelhet. Utbyggnaden av barnomsorgen m. m. I motion So623 (vpk) föreslås att hos regeringenbegär förslag till lag som garanterar alla barns rätt till plats i daghem och fritidshem t. o. m.12 års ålder att föreläggas och att därvid beaktas vad i motionen sägs om inriktningen mot kollektiv barnomsorg (yrkan de 1). Motionärerna anser att alla barn t. o. m. skall ha rätttill -., vistelse idaghem och fritidshem just för att denna barnomsorg är utvecklan- SoU1986/87:35 de för barnen. En lagreglering av rätten till barnomsorg skullepåskynda utbyggnaden. Vidare anser motionärerna att resurserna för en utbyggdoch kvalitativt bra barnomsorg skall läggas på daghem och fritidshem. Antaletfamiljedaghemsplatser bör minskas och ersättas med platser i daghem ochfritidshem. De kvinnor som arbetar som dagmammor bör erbjudas utbildning föratt sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen. Familjedaghem kan dock varaett alternativ för vissa barn (allergiker m. fl.jsamt utgöra en praktiskomsorgsform i glesbygd. I motion Sol41 (vpk) föreslås att hos regeringenbegär initiativ till att göra upp avvecklingsplaner för familjedaghemmen i taktmed att dag-och fritidshem byggs ut (yrkande 6). En motion (vpk) med motsvarande innehåll som yrkande 1 iden nu aktuella So623 behandlades av utskottet i anslutning till proposition1984/ 85:209 om förskola för alla barn (SoU 1985/86:5 s. 8-9): I proposifionenhade socialministern uttalat att han hade för avsikt att under utbyggnadsperiodenoch återkomma till regeringen i fråga om lagstiftning för attgarantera alla barn en rätt till barnomsorgsplats. Något formellt förslag tillriksdagen framlades inte i den delen. Utskottet uppfattade för sin del socialministernsuttalande som en kraftig markering av den vikt regeringen lägger vid denfortsatta utbyggnaden. Utskottet sade sig dela den synen. Något skäl förriksdagen att redan vid den aktuella tidpunkten uttala sig i frågan om behov aveller innehåll i en eventuell lagstiftning förelåg enligt utskottets meninginte, varför den då aktuella motionen avstyrktes i motsvarande del. När det gällde utbyggnadens inriktning hänvisade utskottettill att det i propositionen anförts att organisationen av den kommunalabarnomsorgen borde vila på kommunerna. Den lokalkännedom som finns i denenskilda kommunen var enligt propositionen nödvändig för att en flexibelresursfördelning skulle kunna tillämpas. Utskottet, som delade propositionensbedömning, var inte berett att tillstyrka riksdagsuttalanden som innebarstyrning av kommunernas resursfördelning och planering av barnomsorgen.Beträffande familjedaghemmen ville utskottet dessutom framhålla att propositionensförslag till ändrade statsbidragsregler för öppna förskolor och fördeltidsgrupper skulle komma att innebära ökade möjligheter till pedagogiskverksamhet för barn i familjedaghem. Motionen avstyrktes således även i dennadel. En motion (vpk) med samma innehåll behandlades avutskottet även . Utskottet avstyrkte motionen med hänvisning tillsina uttalanden tidigare under samma (SoU 1985/86:30 s. 12). Enligt 17 § SoL skall kommunen genom en planmässigutbyggnad av förskole- och fritidshemsverksamheten sörja för att de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller av andra skäl behöver omvård nad får sådan omvårdnad när inte behovet tillgodoses på annat sätt. Utskottet, som vill erinra om att barns behov av tillsyn och omvårdnad varierar både med ålder och med individuella egenskaper, anser inte att har anledning att ställa sig bakom uttalanden som innebär att alla barn oberoende av behov skall ha lagstadgad rätt till 28 heltidsomsorgi daghem och fritidshem. Utskottet avstyrker därför motion SoU 1986/87:35So623 (vpk) såvitt nu är i fråga (yrkande 1 i motsvarande del). Utskottetanser vidare att föräldrarnas önskemål bör vara styrande när det . gällerutbyggnaden av barnomsorgen. Många föräldrar önskar plats i familjedaghem försina barn. Andra föredrar föräldrakooperativ eller annan alternativ barnomsorg.Ibland är verksamhet under en del av dagen till fyllest, i andra fallefterfrågas heldagsomsorg. Om föräldrarna skall kunna välja den omsorgsform förbarnen som passar familjen bäst, måste således en mångfald alternativ kunnaerbjudas. Utskottet kan alltså inte tillstyrka ett uttalande om att utbyggnadenbör ha en ensidig inriktning mot kollektiv barnomsorg och avstyrker alltsåmotion So623 (vpk) yrkande 1, delvis, och motion Sol41 (vpk) yrkande 6. I motion So623 (vpk) föreslås vidare att som sinmening ger regeringen till känna att målsättningen för samhällets utbyggnad avdaghem och fritidshem bör vara 50000 nya platser under /88(yrkande 2). Med anledning av en likalydande motion uttaladeutskottet att det ankom på kommunerna att på grundval av SCB:sefterfrågeundersök-ningar och förhållandena i den enskilda kommunen bestämmautbyggnadstakten med målet att barnomsorgen skall vara fullt utbyggd år 1991.Utskottet avstyrkte därmed motionen (SoU 1986/87:30 s. 12). Utskottet finner inte skäl att uppställa ett mål av detslag som föreslås i den nu aktuella vpk-motionen (yrkande 2). I motion Sol41 (vpk) föreslås att beslutar attinföra ett anordningsbidrag för dag- och fritidshem i enlighet med vad somanförs i motionen (yrkande 3). Anordningsbidraget skall utgå med . pernybyggd avdelning i dag- och fritidshem och vara en hjälp för kommunerna attförverkliga utbyggnadsmålet förskola för alla barn . I syfte att stimulera utbyggnaden av daghem och fritidshembeslutade om ett tillfälligt bidrag till anordnandeav daghem och fritidshem. Bidraget utgick per avdelning i daghem och fritidshemdär byggnadsarbeten hade igångsatts ochslutförts . Bidrag utgick med . eller, vidombyggnad, högst av de faktiska kostnaderna. Utskottetär inte berett att nu förorda ett anordningsbidrag. MotionSol41 (vpk) avstyrks därför i denna del (yrkande 3). I motion So615 av () hemställs att riksdagenhos regeringen begär förslag till ett startbidrag till förskolor med annanhuvudman än kommunen (yrkande 6). Startbidraget skall utgå med . tillinventarier och annan utrustning. Enligt utskottets mening finns inte skäl att inrätta ettsådant särskilt bidrag som motionären föreslår. I motion Sol41 (vpk) föreslås att hos regeringenbegär initiativ till att utarbeta enhetliga normer för barnomsorgsavgifter enligt vad som anförs i motionen (yrkande 8). Enligt motionärerna är barnomsorgstaxorna en av 29 huvudorsakernatill att LO-gruppernas barn i så liten utsträckning återfinns SoU 1986/87:35 pådaghemmen. Motionärerna anser det vara mycket otillfredsställande attvariationerna i avgifter mellan kommunerna är så stora och att taxorna på grundav sin konstruktion minskai- valfriheten för föräldrarna. Ett verkligt stöd tillbarnfamiljerna skulle därför vara att enhetliga normer för barnomsorgsavgifternautarbetades. Principen bör enligt motionärerna vara att avgifterna hålls på enlåg nivå och tas ut efter bärkraft. Målsättningen skall vara nolltaxa. Statsrådet besvarade den 2 april 1987.enfråga om vilka åtgärder regeringen tänkte vidta för att komma till rätta medorättvisorna vad beträffar barnomsorgstaxorna (snabbprot. 1986/87:100 anf.27-30). Statsrådet konstaterade inledningsvis att det ärkommunerna som beslutar om avgifterna i den kommunala barnomsorgen. Han deladeemellertid uppfattningen att det är olyckligt om barnomsorgstaxorna konstruerasså att vissa grupper utestängs från möjligheten att låta barnen delta i enviktig pedagogisk verksamhet. Statsrådet hänvisade vidare till att regeringennyligen givit i uppdrag att belysa orsakerna till den socialasnedrekryteringen till barnomsorg (se även ovan s. 19). När dettauppdrag redovisats borde det, enligt statsrådet, finnas ett bättre underlag föratt bedöma eventuella åtgärder för att komma till rätta med den socialasnedrekryteringen. I motionen anförs att en av orsakerna till attLO-kollektivet är underrepre-senterat i den kommunala barnomsorgen är devarierande barnomsorgstaxorna. Enligt utskottets mening är detotillfredsställande att avgifterna varierar så starkt mellan olika kommuner.Att avgifterna dessutom i vissa kommuner sätts på en mycket hög nivå utestänger som motionärerna påpekar - sannolikt en del lågavlönade från barnomsorgen.Utskottet anser därför att regeringen bör ta upp förnyade diskussioner medSvenska kommunförbundet omkring barnomsorgstaxornas utformning med målet attskillnaderna i taxor mellan kommunerna utjämnas. Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotion Sol41 (vpk) yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna, Rätt till barnomsorg vid arbetslöshet Enligt () i tnotion So628 är det ettrimligt krav att den som blir arbetslös inte skall mista sitt barns plats ibarnomsorgen. Så sker dock ofta om arbetslösheten varar mer än 3-4 veckor.Detta.kan enligt motionären leda till att när den arbetslöse föräldern senareerbjuds arbete, hon/han inte kan börja omgående på grund av att barntillsyneninte är ordnad. Motionären hemställer att regeringen ges till känna vad som imotionen angetts om rätt till barnomsorg vid arbetslöshet. I proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn ingickett avsnitt om barngruppen såsom en viktig resurs i barnomsorgen (s. 9). Där sades bl. a. att en fast grupptillhörighet är väsentlig för kontinuitet och sammanhang i barnens tillvaro. Socialministern underströk vikten av att barnen regelbundet deltar i verksamheten på fasta tider. sades dock att rätten till barnomsorg för barn vars föräldrar förvärvsår- 30 betareller studerar endast avser den tid behov av sådan omsorg föreligger SoU1986/87:35 (prop. s. 6). Ett enhälligt utskott uttalade i betänkandet SoU 1985/86:5(s. 10-11) med anledning av en motion om rätt till daghemsplats vidföräldraledighet att enligt utskottets inening utgångspunkten för bedömningenav hithörande frågor borde vara barnets behov att få fortsätta i en vissverksamhet. Ett barn borde inte plötsligt stängas ute från kontakten medbarnomsorgspersonal och kamrater. Utskottet framhöll vidare att det dockytterst ankom på resp. kommun att - under hänsynstagande till vad som vidsocialtjänstlagens tillkomst uttalats om krav på kontinuitet i verksamheten avgöra fördelningen av tillgängliga platser inom barnomsorgen. De anförda synpunkterna gör sig fortfarande gällande.Utskottet vill med anledning av den nu aktuella motionen tillägga att det ocksåfinns skäl att beakta att den arbetslöse föräldern får svårigheter att anta ettanvisat arbete om barntillsynen inte är ordnad. Regeringen bör därför skyndsamtta upp denna fråga med . Vad utskottet här anfört medanledning av motion So628 (s) bör ge regeringen till känna. I motion So602 a\ () och förste vicetalman () framläggs flera förslag som rör enskolförberedande förskola. Enligt motionärerna har de flesta barn behov av vadsom i motionen kallas en "riktig" förskola, dvs. motsvarigheten tillden forna lekskolan, som förberedelse inför skolstarten. Barn behöver enpedagogisk, välstrukturerad och systematisk träning som förberedelse för skolan,anför motionärerna. Deras nyfikenhet och intresse av att lära måste tas,tillvara och stimuleras i homogena grupper och på ett helt annat sätt än som kanske i barnomsorgen - hur bra den än är. Motionärerna hemställer att benämningenförskola endast används för en skolförberedande förskola (yrkande 1), attdeltidsförskolan utvecklas till en skolförberedande förskola (yrkande3), attskolan blir huvudman för en sådan förskola (yrkande 4), att skolöverstyrelsenutformar det pedagogiska programmet för denna skola (yrkande 5), att denskolförberedande träningen på daghemmen skall ha samma inriktning och huvudmansom den skolförberedande förskolan (yrkande 6) samt att enskilda skolförberedandeförskolor uppmuntras (yrkattde 7). Även i motion SoölO (m) hemställs att regeringen ges tillkänna att skolstyrelsen skall ansvara för den verksamhet i förskolan under åretnärmast före skolstarten som förbereder barnen för lågstadiet samt attskolöverstyrelsen bör utforma det pedagogiska programmet för denna skolförberedandeverksamhet (yrkande 6). Motionärerna i motion So602 (m) anser attsamlingsbegreppet barnomsorg är den korrekta benämningen på daghem,familjedaghem o. d. Benämningen förskola bör enligt motionärerna endastanvändas för en skolförberedande, mer strukturerad verksamhet. Vid behandlingen av motsvarande motionsyrkande våren 1986avstyrkte utskottet yrkandet med hänvisning till att det vore en alltför snävbegränsning av begreppet förskola om denna benämning reserverades fördeltidsgrupper- Även idaghem bedrivs en strukturerad pedagogisk verksamhet, påpeka- SoU1986/87:35 Utskottet delade dock motionärernas uppfattning att det ibland råder en viss förvirring vid användningen av begreppen barnomsorg, förskoleverksamhet, barnomsorgens förskoleverksamhet osv. utveckladedärefter sin åsikt om innebörden av de olika benämningarna, se vidarebetänkandet SoU 1985/86:30 s. 19-20. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet yrkande 1 i motion So602 (m). Motionsyrkanden (m) med samma innehåll som de nu aktuellamotionerna So602 (m) yrkandena 4, 5 och 6 samt So610 (m) yrkande 6, nämligenatt skolstyrelsen skall ha ansvaret för den del av verksamheten i förskolan somförbereder barnen för skolstarten samt att bör få uppdragetatt utforma det pedagogiska programmet, har behandlats tidigare avutskottet, senast i betänkandet SoU 1985/86:30 s. I samband medpropositionen om förskola för alla barn avstyrkte utskottet den då aktuellamotionen och anförde (SoU 1985/86:5 s. 26): Enligt propositionen (s. 13) kan förskolan genom en merstrukturerad verksamhet för de äldre barnen lägga en god grund för arbetet iskolan. från barnens utgångspunkter måste förskolan och skolan utgöradelar i en helhet, där hänsyn bör tas till barnens successiva utveckling ochtill det förhållandet att barnen utvecklas i olika takt. Frågan om samverkanmellan förskola och skola har utretts av (U1981:01). Enligt socialministern finns det anledning att närmare återkomma tillsamspelet mellan förskolans och skolans innehåll och arbetsformer efter det attkommitténs förslag remissbehandlats. Det kan exempelvis gälla områden som urdetta perspektiv särskilt behöver beaktas i pedagogiska program för förskolan. lade fram sitt slutbetänkande SOU1985:22 . Där föreslås bl. a. att SÖ och bör få iuppdrag att tillsammans och med utgångspunkt i av fastlagt gemensamtmål stimulera och främja den pedagogiska utvecklingen i förskolans olika formeroch i skolan (betänkandet s. 176). 1 detta arbete skall tonvikten läggas vidnågra av åldersgrupperna närmast före och efter skolstarten. Utskottet delar socialministerns uppfattning attberedningen av förslag bör avvaktas innan slutgiltigställning tas i de frågor om förskolans innehåll som berör övergången tillskolans lågstadium. Utskottet ser det emellertid som angeläget att undvika ensplittring av förskoleverksamheten. Hithörande frågor bör därför beredas inomsocialdepartementet så att en helhetssyn kan anläggas på förskolans innehåll. slutbetänkande harremissbehandlats och bereds i . Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkersåledes motion So602 (m) yrkandena 4, 5 och 6 samt motion So610 (m) yrkande 6. Även när det gäller yrkande 3 i motion So602 (m), attdeltidsförskolan bör utvecklas till en skolförberedande förskola, gör de ovanangivna synpunkterna sig gällande. Utskottet anser alltså att beredningen avFörskola-skolakommitténs förslag bör avvaktas innan ställning tas i de frågorom förskolans innehåll som berör övergången till skolans lågstadium. därför idenna del (yrkande 3). Utskottet vill dock understryka vikten av att 32 skolförberedandeverksamhet bedrivs inom daghem och deltidsgrupper. det nyapedagogiska programmet för förskolan (se s. 7) poängteras bl. a. SoU1986/87:35 betydelsen av att ge de äldre barnen stöd för deras jäs- ochskrivutveckling (programmet s. 32). Där sägs också att förskolan skall bidratill att barnen utvecklar grundläggande begrepp om tid, matematik, förståelseav fysikaliska och kemiska orsakssamband m.m. (s. 29). Genom de förändringar i statsbidragssystemet som vidtogshösten 1985 utvidgades bidraget till alternativa barnomsorgsformer fr. o. m.den 1 januari 1986 så att bidrag utgick både per barn och per anställdårsarbetare. Som förutsättning för bidrag angavs bl. a. att verksamhetenbedrivs antingen av en sammanslutning av föräldrar som gemensamt tar ansvaretför omsorgen om sina egna eller varandras barn, eller en sammanslutning som haranknytning till en ideell organisation, erbjuder en speciell form av pedagogikeller arbetar på andra liknande ideella grunder. Genom de i den nu aktuella propositionen föreslagnastatsbidragsreglerna för daghem och fritidshem försvinner bidragen per barn ochper anställd årsarbetare. I stället utgår ett avdelnings-/enhetsbidrag.Bestämmelserna om förutsättningarna för att alternativa barnomsorgsformer skallkunna erhålla statsbidrag behålls. Det innebär att statsbidrag inte heller ifortsättningen kan ges till daghem och fritidshem som drivs i vinstsyfte. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion So602(m) yrkande 7, vari hemställs att enskilda skolförberedande förskolor skalluppmuntras. Den pedagogiska inriktningen m. m. I motion So615 (c) hemställs att regeringen ges till kännaatt förskolans pedagogiska verksamhet skall förankras i kristnagrundvärderingar (yrkande Utskottet har tidigarehaft att ta ställning till likalydande motioner av samme motionär, bl. a. inovember 1985 i samband med proposition 1984/85:209 om förskola för alla barn.Utskottet hänvisade inledningsvis till sitt tidigare uttalande då förskolelagenantogs, nämligen att det framstår som naturligt att som ett moment iomvärldsorienteringen ägna uppmärksamhet bl. a. åt de stora religiösahögtiderna. Utskottet anförde vidare följande. I den nu aktuella propositionen framhålls att en avbarnomsorgens uppgifter är att förmedla ett kulturarv (s. 8) samt attverksamheten som knyter an till kulturarv och traditioner ger barn förankringoch trygghet i den miljö de växer upp i (s. 12). Utskottet instämmer i detta.Det är sålunda naturligt att ägna uppmärksamhet åt bl. a. de stora religiösahögtider som firas i vårt land, liksom åt andra religiöst grundade sedvänjorsom barnen möter i sin omvärld. måste konstateras att vi numera leveri ett pluralistiskt samhälle där människor i större utsträckning än tidigarehar skilda uppfattningar i religiösa och andra livsåskådningsfrågor. Grundläggandeför förskolans behandling av religiösa frågor måste därför vara en öppen ochaccepterande hållning gentemot olika åskådningar och syftet att på objektivgrund ge barnen insikt i och respekt för olika religiösa livsmönster. Motionen avstyrktes med hänvisning härtill (SoU 1985/86:5s. Med samma motivering avstyrktes motionen även (SoU 33 1985/86:30s. 3 1986/87. Sedan föregående riksdagsbehandling har som ovan nämnts(s. 7) det SoU 1986/87:35 pedagogiska programmet för förskolan utkommit.Däri sägs bl. a. följande under avsnittet Levnadssätt och traditioner (s. 30). Barnen bör i förskolan få inblick i seder och traditionersom markerar livets olika skeden, få samtala om och bearbeta frågor kring tros-och livsfrågor, regler och normer för mänsklig samlevnad samt ta del av andrakulturella fenomen som lektraditioner, matkultur, klädedräkter med mera. Förskolan skall i sin verksamhet ta upp både seder ochtraditioner i den svenska kulturen och i andra kulturer som finnsrepresenterade i förskolan. De bör efter hand också få lära känna denhistoriska och religiösa bakgrunden till att man firar högtider. Föräldrar ochhemspråkslärare kan bidra med viktig kunskap. I det pedagogiska prograinmet betonas vidare attpersonalen måste sträva efter att ge barnen en nyanserad bild av och inblick iolika kulturer, samlevnadsformer och sätt att leva. Inlevelse i och förståelseför den egna och andra kulturers särdrag har stor betydelse för såväl svenskabarn som barn med annan kulturell och språklig bakgrund, heter det i programmet(s. 30). Utskottet vidhåller sin inställning och avstyrker alltså även den nuaktuella motionen So615 (c) yrkande 1. I motion So610 (m) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att detpedagogiska programmet för förskolan bygger på och syftar till att hos barneninpränta den respekt för medmänniskors självbestämmande, lika värde och integritetsamt för alla de demokratiska principer i övrigt som vilar på västerländskkristen grund (yrkande 7). Förutom ovan angivna riktlinjer för vad ettpedagogiskt program skall innehålla bör det, enligt motionärerna, också slåsfast att samma krav på allsidighet och objektivitet som gäller för grundskolanockså skall gälla i den kommunala förskolan. Regeringen bör därför ges tillkänna att barnen i förskolan inte får utsättas för ensidiga värderingar ellerför annan verksamhet som uppenbart riskerar att strida mot föräldrarnasinställning i känsliga och väsentliga frågor (yrkande 8). Motionärerna anföratt det i förskolan har använts utbildningsmaterial som sanktionerats avsocialstyrelsen men som enligt deras uppfattning inte uppfyllt kraven påallsidighet och objektivitet, t. ex. Världen i förskolan och Barnenskärleksliv. Det pedagogiska programmet för förskolan har såsomtidigare framgått utkommit. Däri anförs att den ideologi - denmänniskosyn och samhällssyn - som och därmed också förskolanskall omfatta anges i socialtjänstlagens (SoL) 1 §. Nyckelorden där ärdemokrati, solidaritet, jämlikhet, trygghet och ansvar. Där anges också attverksamheten skall bygga på respekt för människors självbestämmanderätt ochintegritet.