bet · GA01AU11 · 1986-12-31 00:00:00 — Utskottet ansluter sig härtill ochtillstyrker vad som anförs i propositionen i denna del. Utskottet tar i detta avsnitt slutligen upp motion1986/87:A214 av och (), i vilken begärsen utökning av dataservicen vid arbetsförmedlingarna. a. framhålls att desom vill byta arbete bör få en utvidgad dataservice, utan att de är inskrivna.Tyngdpunkten bör därvid läggas vid information om företagen. Med ettinformationssystem över företag som söker arbetskraft kan den sökande snabbt fåönskad information utan personlig service.- Enligt utskottets uppfattning böi' den kraftigautbyggnaden inom arbetsförmedlingen både vad avser teknisk utrustning ochpersonal kunna innebära förbättrade förutsättningar att svara upp även motombytessökandes behov. Utskottet vill härutöver peka på de möjligheter som finns vid arbetsförmedlingarna i form av s. k. platshörnor, videotex,platsautomater' m.m. för den som inte är inskriven. Det bör slutligen enligtutskottets uppfattning liksom ankomma på AMS att besluta om detnärmare innehållet i denna information. Motionen bör med hänvisning härtillavslås. Medelsanvisningen m. m. Som inledningsvis nämnts föreslås att anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader förs upp som ett ramanslag. I detföregående har utskottet tagit ställning till vad som anförs i propositionenbeträffande personal och den tekniska utrustningen vid arbetsförmedlingarna.Utskottet tillstyrker även vad som i övrigt anförs under anslaget. kostnader för lokaler och kapitalkostnader. Till anslaget förvaltningskostnaderföreslås för nästa budgetår , varav 1 246,8 milj. kr. förde sammanlagda lönekostnaderna. Vid beräkningen av lönekostnaderna har hänsyn tagits till det långsiktiga besparingsmål som gäller för arbetsmarknadsverket och som för /88 innebär en minskning av kostnaderna med 25 milj. kr. i 1985 årsprisläge, vilket motsvarar 27,9 milj. kr. i dagens prisläge. Av AU1986/87:11 lönemedlen bör enligt propositionen 4,8 milj. kr. avsättas förtillfälliga förstärkningar av arbetsförmedlingen, medel som bör stå tillregeringens disposition. Som en konsekvens av förslagen beträffande antaletförmedlingstjänster föreslås i motionerna 1986/87:A260 (m), 1986/87:A229 (fp)och 1986/ 87:A267 (c) ett med 40 milj. kr. (fp och c) resp. 44,6 milj. kr. (m)reducerat belopp. Utskottet tillstyrker vad som anförs i propositionenbeträffande anvisning av medel fill det här aktuella anslaget. De isammanhanget upptagna . motionerna avstyrks i motsvarande delar. Slufiigen tinstyrker utskottet att AMS liksom tidigarebemyndigas att avskriva vissa lånefordringar inom verket. : Anskaffning av utrustning Reservation 9 495 000 Regeringenföreslår under punkt B 9. (s. 96) att anslaget för /87 skallföras upp med . Från anslaget bekostas arbetsmarknadsverkets utgifter förinvesteringar i teleutrustning vid AMS, länsarbetsnämnderna ocharbetsförmedlingen. Andra investeringar finansieras över anslaget B 1.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Utskottettillstyrker den begärda medelstilldelningen under denna punkt. Från anslaget betalas service åt arbetssökande i form avreseersättningar och traktamenten i samband med inställelse tillarbetsförmedlingen, läkarundersökningar samt tolkhjälp. Vidare betalaskostnader för flyttningsbidrag och inlösen av egna hem m.m. Flyttningsbidragomfattar bidrag för att underiätta för arbetssökande att söka och anta arbetenutanför hemorten. Från anslagsposten Inlösen av egna hem m. m. betalasutgifterna för att lösa in fastigheter och bostadsrätter från arbetslösa somflyttar av arbetsmarknadsskäl. Som redovisats under anslage,t förvaltningskostnader har huvuddelen av anslagspostenArbetsmarknadsinformation i nästa års budget förts över till anslaget Bl. 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 AU 1986/87:11 Arbetsmarknads information 172 128 000 - 172 128 000 Utredningskostnader - -I- 7 920 000 Flyttningsbidrag 341 300 000 - 226 300 000 Inlösen av egna hem m.m. 1000 000 514 428000 -390 508 000 Under punkt B2. (s. 63-68) föreslår regeringen attriksdagen skall 1. godkänna vadsom förordats i fråga om vissa flyttningsbidrag, 2. godkänna vadsom förordats i fråga om bidrag till arbetsgivare för anställning avmedflyttande, 3. tillArbetsmarknadsservice för /88 anvisa ett förslagsanslag av123920000 kr. Sedan huvudparten av anslagspostenArbetsmarknadsinformation överförts till anslaget Bl. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader återstår under detta anslag kostnaderna förreseersättningar och traktamenten i samband med inställelse tillarbetsförmedlingen, läkarundersökningar och tolkservice för arbetssökande. Vidare förs motsvarande kostnader för sökande i sambandmed utredning om förutsättningarna för arbetsmarknadsutbildning och yrkesinriktadrehabilitering, som betalas från anslagen B 3. Yrkesinriktad rehabilitering över till detta anslag. De här nämnda kostnaderna förs i fortsättningen upp underen gemensam anslagspost benämnd Utredningskostnader. Medelsbehovetför Utredningskostnader beräknas till 7,9 milj. kr. Utskottettillstyrker vad som anförs under denna punkt. Som ett led i regeringens strävan att komma till rätta medobalanserna i ekonomin saint behov av att finansiera angelägna reformerföreslås ett slopande av starthjälpen m. m. Förslaget föreslås träda i kraftfr. o. m. . Med hänsyn till de regionalpolitiska konsekvensernaföreslås att starthjälp till s. k. nyckelpersoner som flyttar till stödområdenskall kunna utgå även i fortsättningen enligt de bestämmelser som gällerför denna grupp. Regeringens förslag beträffande fiyttningsbidragenbehandlas i flera motioner. I mofionerna 1986/87:A259 och 1986/87:A260 av AlfWennerfors m.fl. (m) anförs att det är förvånande att regeringen vill avskaffa starthjälpen eftersom detta stöd medverkar till att människor snabbt flyttar från arbetslöshet till arbete. Att avskaffa bidraget medför att arbetslösheten ökar och att kostnaderna för arbetslöshetsersättning och sysselsättningsskapande ' Det innebär att arbetslösheten på en del orter stiger. Fler AU1986/87:11 enskildamänniskor drabbas då av arbetslöshet än vad som annars vore Möjligheterna att flytta till regionalt utsatta områdenkan också påverkas i negativ riktning, anför motionärerna. I motionen föreslås vidare att regeringen bör tillse attstarthjälpen inte överutnyttjas. Med en mer restriktiv handläggning avstarthjälpen bedöms kostnaderna komma att uppgå till ca 222 milj. kr. anför i motion 1986/87:A229 att denrörlighetsstimulerande arbetsmarknadspolifiken kan ses som en del av en merfullständig arbetslöshetsförsäkring än vad enbart kontantbidrag utgör.Arbetslöshetsförsäkringen kan därför lite tillspetsat sägas bli försämrad närstarthjälpen tas bort. Avsikten med starthjälpen är att underlätta förmänniskor att flytta oberoende av i vilken riktning, fortsätter motionärernaoch föreslår att bidragsformen bibehålls. En uppstramning av villkoren bör dockkomma till stånd. Förslaget om slopande av starthjälpen tillstyrks avcenterparfiet. I partimotion 1986/87:A421 framhålls att flyttningsbidragen isin nuvarande utformning varit en av de främsta stimulanserna till den pågåendekoncentrationsutvecklingen. I motionen föreslås ytterligare förändringarbeträffande flyttningsbidragen, till vilka utskottet återkommer senare iframställningen. och () framhåller i motion1986/87: A236 att de inte har något att invända mot propositionens förslagbeträffande flyttningsersätfningen i den del det avser ersättning för flyttningtill de expansiva storstadsregionerna. De anser emellertid att om denna strömskall kunna vändas bör flyttningsersättning utgå i omvända riktningen.Flyttningsersättningen bör därför behållas vid flyttning till bl. a. Kalmarläns avfolkningsområden. I motion 1986/87:A228 av m.fl. (s) föreslåsatt starthjälp bör kunna utgå till nyckelpersoner som flyttar till stödområdeskommuneri län. m. fl. (s) framhåller i motion 1986/87:A243 bl. a. att ett slopande av starthjälpen till skogslänen kan innebära bådeökade,svårigheter för rekrytering och längre arbetslöshetstider. Motionärernapekar också på att starthjälpen i dessa län till avsett dem som flyttatinom resp. län. I motionen föreslås att effekterna av att slopa starthjälpenbör utvärderas. Detta bör ske . Regeringen föreslås vidare fåbemyndigande att om så erfordras - direkt vidta åtgärder i särskilt utsattalän. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att slopastarthjälperi fr. o. m. den Ijuli . Som framhålls i propositionen vidtas åtgärden av besparingsskäl och för att möjliggöra en prioritering av regionalpolitiska insatser ibudgeten. Utskottet har förståelse för att starthjälpen i den uppkomna situationen har valts ut inom den arbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Det får emel lertid inte uteslutas att ett slopande av starthjälpen kan få vissa hämmande effekter på rörligheten på arbetsmarknaden. Utskottet noterar därför att. arbetsmarknadsministern avser att uppmärksamt följa effekterna av försla get. Skulle det visa sig att åtgärden får negativa konsekvenser för rörligheten t. ex. inom skogslänen, utgår utskottet från att regeringen återkommer till 49 4 1986/87. I sammanhanget vill utskottet peka på möjligheten som AU1986/87:11 ett slopande av starthjälpen innebär för att närmare studera dennabidragsforms aibetsmarknadspolitiska effekter. Med utskottets ställningstagande saknas anledning att gånärmare in på förslagen i motionerna A229 och A260 om en skärpning av villkorenför starthjälp. Utskottet vill härutöver med anledning av motion A228framhålla att starthjälp till nyckelpersoner med regeringens förslag skallkunna utgå till sådana personer som flyttar till stödområden, dvs. även tillstödkornmuner i län. Däremot bör bidraget inte kunna utgå vid flyttningtill kommuner utanför stödområde. län kan därmed inte komma i fråga,vilket aktualiseras i motion A236. Däremot kan ersättning för de reellaflyttkostnaderna även fortsättningsvis utgå i hela landet. De båda motionernabör följaktligen avslås. Med det anförda har utskottet tillstyrkt regeringensförslag att slopa starthjälpen. Samtliga de i sammanhanget upptagna motionernarörande de här aktuella flyttbidragen avstyrks därmed. I propositionen föreslås vidare ett par ändringar avflyttningsbidragen avseende studerande och kulturarbetare. För den som studerarpå annan ort än hemorten kan flyttningsbidrag inte beviljas om personen i frågafår arbete på utbildningsorten eller den tidigare hemorten. Det föreslås ipropositionen att flyttningsbidrag skall få utgå till en sådan person vidflyttning till arbete i den tidigare hemorten om studierna på den andra orteninte har varit av helt kort varaktighet. Kostnaderna för förslaget harberäknats till : Slutligen i denna del föreslås att kulturarbetare skallkunna få flyttningsbidrag för två hemresor under högst sex månadervid engagemang med en varaktighet . Detta föreslås dockgälla endast om kulturarbetaren har familj på hemorten. Till skillnad från vadsom gäller för byggnadsarbetare bör bidraget inte vara begränsat till arbeteninom vissa geografiska områden. Verksamheten bör bedrivas försöksvis under treår . . och därefter utvärderas. De sammanlagda kostnaderna bör enligtpropositionen få uppgå till högst 2 milj. kr. Förslagen i propositionen beträffande studerande ochkulturarbetare avvisas av moderata samlingspartiet i motion 1986/87:A259. Utskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandeflyttningsbidrag för studerande och kulturarbetare. Motion A259 avstyrks imotsvarande del. Slutligen i detta sammanhang tar utskottet upp förslag imotion 1986/ 87: A421 (c) om ytterligare begränsningar av flyttningsbidragen m.m. Motionärerna framhåller att fiyttningsbidragen bör utformas såatt de både främjar en bättre regional balans och ytterligare minskarbelastningen på statsbudgeten. Arbetsgivarna bör i expansionsorterna svara förkostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter.Flyttningsbidrag bör därför endast utgå vid flyttningar tillavfolkningsbygder. Regeringen bör i kompletteringspropositionen återkomma medförslag till riktlinjer och regler för ett sådant flyttningsbidragssystem ochdärvid anvisa 25 milj. kr. för återflyttningsbidrag m. m. Utskottet kan för sin del inte biträda förslaget som bl.a. skulle innebära att ersättning för de reella flyttningskostnaderna inte längre skulle kunna utgå 50 vid arbetsmarknadspolitisktmotiverade flyttningar i andra delar av landet än AU 1986/87:11avfolkningsbygder. Utskottet vill emellertid inte utesluta att en fortsattexpansion i vissa regioner kan komma att förutsätta att arbetsgivarna tar ettökat ansvar för kostnaderna i samband med flyttningen vid rekrytering. Med detanförda avstyrks mofionen. Med de förslag som förts fram - och som redovisats ovan -kommer det fortsättningsvis att finnas kvar flyttningsbidrag som ersätterfaktiska kostnader i form av bohagstransport, sökande-, tillträdes- ochhemresor, återflyttningskostnader, traktamenten samt starthjälp förnyckelpersoner i stödområde. Faktiska kostnader i samband med flyttning kommersåledes även fortsättningsvis att ersättas. Utskottet övergår härefter till regeringens förslag omändringar i bidraget, för medflyttande. Regeringen föreslår attförsöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare för anställning avmedflyttande bör få bedrivas även under /88. Bidraget har sedandet infördes utnyttjats i endast ringa omfattning. föreslås attbidragsperioden utsträcks från nuvarande . Bidrag bör äveni fortsättningen få utgå med högst av den totala lönekostnaden. Dennuvarande beloppsgränsen på . föreslås bli slopad. Bidraget börsamtidigt begränsas till att avse endast arbeten inom skogslänen och dekommuner utanför skogslänen som ingår i stödområde C. Det bör enligtpropositionen få ankomma på regeringen att utforma de närmare reglerna förbidraget. Bidrag bör få beviljas för högst lOmilj. Regeringens förslag beträffande bidrag till medflyttandeavvisas av moderata samlingspartiet i motion 1986/87: A260. Sådana bidrag börenligt motionärerna inte utgå under det kommande budgetåret. I partimotion 1986/87: A421 föreslås attbidraget till medflyttande bör höjas till av den totala lönesumman förden anställde . I motion 1986/87:A230 av (c)yrkas att en utredning bör få till uppgift att se över möjligheterna attförbättra villkoren för medflyttande. Enligt utskottets uppfattning är det motiverat med vissaförbättringar av medflyttandebidraget. Utskottet är emellertid inte berett attgå längre än vad som föreslås i propositionen när det gäller att förbättravillkoren för bidraget. Som ovannämnts har det utnyttjats i begränsad omfattning. utgår frånatt effekterna av de nu föreslagna förbättringarna av bidraget studerasfortlöpande. Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag i dennadel. Här aktuella motionsyrkanden avstyrks sålunda. Utskottet tar slutligen i detta sammanhang upp förslag imotion 1986/ 87:A242 av och () om ändringari återflyttningsbidraget. Motionärerna yrkar en förlängning av tiden förbidraget från ett till och anför att i många fall är en alltförkort tid för att man skall hinna rota sig på den nya orten. Är män då osäker påom man kommer att trivas, åkei man tillbaka till hemorten innan gått föratt få ersättning för flyttkostnaderna i stället för att pröva ytterligare entid, slutar motionärerna. Utskottet anser för sin del inte att det finns anledningatt utsträcka tiden för ålerflyttningsbidrag utöver nu gällande . En restriktiv budgetprövning 51 talar förövrigt också för att det krävs synnerligen starka skäl för att AU1986/87:11 tillmötesgå motionärernas önskemål. Utskottet anser mot dennabakgrund att motionen bör avslås. Inlösen av egna hem m. m. I propositionen anmäls under denna punkt att regeringensenare avser fatta beslut om att beslut om inlösen i de fyra nordligaste länenskall få fattas av länsarbetsnämnden i resp. län. Inlösen får också ske i övrigadelar av landet om synnerliga skäl föreligger. Sådana inlösenärenden bör även ifortsättningen prövas av AMS. För att markera att inlösen utgör ettarbetsmarknadspolitiskt instrument bör vidare enligt propositionen vid allinlösen gälla att ansökan om inlösen skall ha gjorts före flyttningen och attarbetsförmedlingen skall ha haft erforderlig tid för att pröva om sökandenssysselsättningsproblem kan lösas på hemorten. Medelsbehovet beräknas tilloförändrat 1 milj. kr. Det anförda biträds av utskottet. Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetArbetsmarknadsservice för /88 har beräknats till ,en minskning med 390,5 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. En konsekvens av förslagen i motionerna 1986/87:A259 ochA260 (m) resp. A229 (fp) om bibehållen starthjälp är en högre medelsberäkning,för den moderata motionen ytterligare 207,6 milj. kr. och för folkpartietsmotion ytterligare 226,3 milj. kr. förslag beträffande flyttbidrageni motion 1986/87:A421 innebär att anslaget bör räknas ned med 90 milj. kr. Utskottet har tidigare tillstyrkt regeringens förslagbeträffande bl. a. flyttningsbidragen. Som en följd härav tillstyrks även denföreslagna medelsberäkningen. De aktuella motionerna bör följaktligen avslås idenna del. 1 763 830 000 Reservation 865 565 000' 2 025 200 000' 2 350 000 000 ' Härtill kommer 143 milj. kr. enligt tilläggsbudget I (AU1986/87:9). Vidare får den del av utgående reservation per somej är att hänföra till utgifter från /86 användas för /87. - Av reservationen hänför sig 694,5 milj. kr. illl utgifterfrån /86. Från anslaget betalas utgifterna för upphandling avsärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, bidrag för arbetsmarknadsutbildningi företag, yrkesförberedande praktik inom försvaret, elevsocial verksamhet inomAMU-gruppen samt för AMS boendeservice till deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Utbildningsbidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning finansierasdels genom arbetsgivaravgifter, dels över anslaget B 4. Bidrag till AU1986/87:11 arbetslöshetsersättning och utbildningsbidrag. Arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som någongenomgår av arbetsmarknadsskäl och till vilken bidrag beviljas avarbetsförmedlingen. Det är dels fråga om utbildning för personer som är ellerriskerar att bli arbetslösa och som uppbär utbildningsbidrag under utbildningvid särskilt anordnade kurser eller i det reguljära utbildningsväsendet, delsgäller det utbildning för anställda för vilka bidrag från arbetsmarknadsverketutgår till arbetsgivaren. Regeringen föreslår under punkt B 3 att tillArbetsmarknadsutbildning för /88 skall anvisa ettreservationsanslag av . 1986/87 Beräknad ändring 1987/88 Särskilt anordnad arbetsmarknadsut bildning 1 779 200 000' +355 600 000 Bidragför utbildning i företag m.m. 165000 000 -33 000 000 Yrkesförberedande praktik inom för svaret 30 000 000 Elevsocial verksamhet 51000 000 + 2 200 000 2 025 200 000' -324 800 000 ' Utöver anslagna medel beräknas 171 milj. krav utgåendereservation per 1986användas för verksamhet under /87. -Härtillkommer 143 milj. kr. enligt tilläggsbudget I (AU 1986/87:9). Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildningavser kostnader för sådan utbildning som länsarbetsnämnderna upphandlar frånsåväl AMU-gruppen som från bl. a. komvux, högskola, folkhögskola, studieförbundeller företag. Bestämmelser om särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildninginkl. elevsocial verksamhet och boendeservice finns i arbetsmarknadskungörelsen(1966:368). Arbetsmarknadsutbildning i företag avser kostnaderför bidrag enligt förordningen (1984:518) om bidrag till sådan utbildning.Försöksverksamhet med yrkesförberedande praktik inom det militära försvaret förarbetslösa ungdomar bedrivs som arbetsmarknadsutbildning efter särskildaföreskrifter från regeringen. Elevsocial verksamhet avser dels den service somAMU-organisationen anordnar och erbjuder deltagare i AMU-kurser, delsarbetsmarknadsmyndigheternas ansvar att ordna förläggning för personer somdeltar i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning eller som uppbärutbildningsbidrag för studier inom det reguljära utbildningsväsendet och somunder utbildningen inte kan bo kvar på hemorten. Den elevsociala verksamhetenplaneras och finansieras av AMS. Arbetsmarknadsutbildningensallmänna inriktning m.m. AU 1986/87:11 I propositionen framhålls att arbetsmarknadsutbildningenhar fått en växande betydelse iriom arbetsmarknadspolitiken. Den är ett aktivtinstrument som både motverkar obalanser på arbetsmarknaden, stärker svagagrupper och avlastar arbetslösheten föl" den enskilde. 125 000 personerdeltog i arbetsmarknadsutbildning under föregående budgetår, varav drygt 97 000i sådan arbetsmarknadsutbildning som är förbehållen dem som drabbats ellerlöper risk för arbetslöshet. av deltagarna i utbildningen exkl. företagsutbildningvar kvinnor. Efter en kraftig minskning harandelen kvinnor successivt ökat. Arbetsmarknadsministern påtalar vikten av attkvinnornas andel i arbetsmarknadsutbildningen kan återställas till en nivå sombättre svarar mot deras andel av arbetslösheten. Vidare framhålls att det ärväsentligt att arbetsmarknadsutbildningen kan utnyttjas effektivt för ungdomari åldern . Mot den angivna bakgrunden anförs i propositionen attarbetsmarknadsutbildningen måste upprätthållas på en hög nivå. Det beräknasatt minst 120000 personer kommer att behöva erbjudas arbetsmarknadsutbildningunder nästa budgetår, varav merparten för särskilt anordnad utbildning förarbetslösa. En ny bedömning av behovet av arbetsmarknadsutbildning kommer attgöras i samband med kompletteringspropositionen. Arbetsmarknadsutbildningens inriktning m. m. behandlas iföljande motioner. Moderata samlingspartiet anför i kommittémotion1986/87:A259 att utbildning måste vara ett av arbetsmarknadspolitikens främstamedel. Ty trots förbättrad arbetsförmedling kommer en del arbetssökande att hasvårigheter att finna arbete. Utbildning kan ofta radikalt förändra derasmöjligheter. Det finns trots hög arbetslöshet en betydande brist på utbildadarbetskraft inom vissa områden. Därutöver ökar kraven på vidareutbildning föratt redan anställda skall kunna behålla sina arbeten. Tillgången på utbildadarbetskraft kommer att få ännu större betydelse för företagens förmåga attskapa fler arbetstillfällen. AMU:s nya organisation öppnar enligt motionärerna delvisvägen för en förbättrad arbetsmarknadsutbildning. Regeringens sätt attgenomföra den , nya organisationen ansei;, man emellertid ha allvarligtförsvårat den nya myndighetens möjligheter att påbörja sin verksamhet med fullkraft, vilket kan komma att innebära allvariiga men för den framtidaeffektiviteten. I motionen framhålls vidare att arbetsmarknadsverkets nyafrihet att upphandla utbildning måste användas till att ge andrautbildningsanordnare möjligheter att verka inom arbetsmarknadspolitikensutbildningsverksamhet. Det finns utrymme för direkta privatiseringar på dettaområde, i takt med att den återkommande utbildningens betydelse växer. Dettakan öppna nya vägar för finansiering av AMU:s verksamhet. Motionärerna framhåller slutligen behovet av attarbetsmarknadsutbildningen också skall komma de långtidsarbetslösa till del. I partimotion 1986/87:A229 sägs inledningsvisatt den kanske största konkurrensfördelen som har ligger i en mycketkunnig Få länder har lika välutbildade löntagare och AU1986/87:11 företagare. Motionärerna betonar, att den tekniska utvecklingen,övergången till informationssamhället, kommer att ställa allt större krav påde anställdas kunskapsnivå, och man visar med några exempel hur utbildningskravenför anställning har höjts . Motionärerna anser mot denna bakgrund att en väsentligtstörre del av de arbetsmarknadspolitiska insatserna bör inriktas på främstutbildning i stället för på sedvanligaberedskapsarbeten. kommer i kommittémotion 1986/87:A267 in påarbetsmarknadsutbildningens betydelse i samband med sina allmänna övervägandenom sysselsättningspolitikens inriktning, dock utan att framställa något yrkandehärom. I det sammanhanget pekar motionärerna bl. a. på betydelsen av att manmed utbildningsinsatser underlättar ny- eller återinträdet på arbetsmarknaden.Detta gäller i synnerhet ungdomar och långtidsarbetslösa.