bet · GA01BoU6 · 1986-12-31 00:00:00 — om ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen(prop. 1986/87:37 delvis) BoU 1986/87:6 Ibetänkandet behandlas propositionen såvitt avser frågan om förlängning tillutgången av av lagstiftningen om hyresgästernas inflytande överreparationer i den egna lägenheten. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen.I en reservation (fp, vpk) föreslås att lagstiftningen permanentas. Ibetänkandet behandlas även vad i propositionen föreslagits om försöksverksamhetmed s.k. kooperativ hyresrätt den 1 januari 1987-den 31 december1991. Regeringsförslaget tillstyrks av utskottet. I en reservation (m, fp)yrkas avslag på propositionen i denna del. Utskottetavstyrker en motion (c) i vilken yrkas att skall begära förslag somgör det möjligt för de boende att genom en ekonomisk förening vara delägare ien fastighet genom eriäggande av en viss bestämd insats. I en reservation (c)föreslås bifalla motionsförslaget. Regeringenhar i proposition 1986/87:37 föreslagit att anta i propositionenintagna förslag till 1. lag om ändring ijordabalken 2. lagom ändring i bostadsrättslagen (1971:479) 3. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärv avhyresfastighet m. m. 4. lag om ändring i lagen (1984:81) om fastighetsmäklare 5. lag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt 6. lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt. Idetta betänkande behandlar utskottet förslagen om hyresgästers inflytande överreparationer i den egna lägenheten samt om kooperativ förvaltning av hyreshus.Detta innebär att utskottet delvis behandlar lagförslagen under 1 och 2 ovansamt förslaget under 5 i dess helhet. Övrigaförslag i propositionen kommer utskottet att behandla . Idetta betänkande behandlar utskottet de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1986/87: 1986/87. BolOl avLars m.fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs BoU 1986/87:6 2. att med ändring av regeringens förslagbeslutar att 15 § tredje stycket hyreslagen skall utgå, Bol02 av m.fl. (fp) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs 7. att riksdagenbeslutar att avslå regeringens förslag till lag om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt, 8. att riksdagenbeslutar att stryka 12 kap. 15 § tredje stycket jordabalken, Bol03 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs 4. att beslutar att avslå förslag till ny lag omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt, Bol05 av . m.fl. (c) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs 2. att beslutar att hos regeringen begäraförslag om en lagstiftning som möjliggör samverkan mellan boende i form av enekonomisk förening i enlighet med vad som anförs i motionen. Övriga yrkanden i de ovan nämnda motionerna samt motion1986/ Sl:Bol04 av och (båda s) kommer utskottetatt behandla i samband med behandlingen av övriga förslag iproposition 1986/87:37. Hyresgästernas inflytande över reparationer i den egnalägenheten Bestämmelser om hyra finns i 12 kap. jordabalken somdärför brukar benämnas hyreslagen. Enligt lagens 15 § andra stycket skallhyresvärden, om lägenheten helt eller delvis är uthyrd till bostad, ibostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörja tapetsering, målning och andrasedvanliga reparationer med anledning av lägenhetens försämring genom ålderoch bruk. beslöt emellertid (BoU 1983/84:5) att ändra lagenså att vad nu angivits om hyresvärdens underhållsskyldighet inte gäller omnågot annat avtalats i en förhandlingsöverenskommelse enligthyresförhandlingslagen (1978:304). Lagändringen, som trädde i kraft den 1januari 1984 tidsbegränsades genom ett nytt tredje stycke till utgången av är1986. Vid behandlingen av motsvarande förslag anfördebostadsutskottet att det fanns skäl att låta en arbetsgrupp göra enutvärdering av erfarenheterna av ett ökat hyresgästinflytande över vissareparationer vartill lagändringen ju syftade. Detta gav som sinmening regeringen till känna. Med anledning av beslut i denna delinrättades inom en arbetsgrupp för att göra den avriksdagen begärda utvärderingen. Arbetsgruppen redovisade i mars i årresultatet av sina överväganden. I propositionen anförs att s. k. hyresgäststyrt underhålltillämpats endast eller när arbetsgruppens utvärderingslutförts. Denna tidanses i propositionen vara för kort för att effekterna av reformen BoU1986/87:6 skall kunna bedömas med någon säkerhet. Sålunda anges utvärderingeninte ge underlag för några bestämda bedömningar av de långsiktiga effekterna ifråga om bostadsföretagens ekonomi eller underhållsnivå i stort. Slutligenanges i propositionen att ett forskningsprojekt påböijats som ytterligaiesyftar till att kartlägga och belysa effekterna av lagändring.Projektet beräknas avslutas . Med hänvisning till vad nu redovisats föreslås ipropositionen att bestämmelserna i 15 § andra stycket 2 hyreslagen förlängstill utgången av . I motionerna BolOl (vpk) yrkande 2 och Bol02 (fp) yrkande8 föreslås att lagstiftningen permanentas och att följaktligen 15 § tredjestycket utmönstras ur lagen. Motionärerna anser att erfarenheterna av 1983 årslagändring är sådana att lagen bör gälla fortsättningsvis. Utskottet, som anser att bl.a. resultatet av pågåendeforskningsarbete bör ligga till grund för de kommande övervägandena omlagstiftningens mera permanenta utformning, vill erinra om att arbetsgruppenvisserligen anfört att erfarenheterna av ett hyresgäststyrt underhåll ärpositiva men att vissa farhågor kvarstår när det gäller sysselsättningen inommåleribranschen. Vad i propositionen och i motionerna anförts har vid ensammanvägning lett utskottet till slutsatsen att regeringens förslag tillutformning av 15 § hyreslagen bör antas av . Motionsförslagen frånvänsterpartiet kommunisterna och avstyrks. Bestämmelsen omhyresgästens inflytande över reparationer i den egna lägenheten föreslåssålunda förlängd till utgången av . Ytterligare en i propositionen aktualiserad fråga omändring i hyreslagen tar utskottet upp i detta betänkande. I 71 § tredjestycket sista meningen föreslås den ändringen i förhållande till gällandeordning att en besvärshandling skall ges in till hyresnämnden i stället förtill den domstol som skall pröva besvären. Ändringen är en följdändring tillden nya förvaltningslagen (1986:223) som träder i kraft den 1 januari 1987.Enligt denna lag skall nämligen besvärshandlingen tillställas den myndighet somhar meddelat det överklagade beslutet. En skrivelse med överklagande skall ienlighet med denna ordning ges in till den hyresnämnd vars beslut överklagas. Den föreslagna nya ordningen bör dock enligt propositioneninte gälla beslut som har meddelats före ikraftträdandet. En ändring härom iövergångsbestämmelserna förordas. Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om ändringi hyreslagens 71 § tredje stycket sista meningen och i övergångsbestämmelserna. Övrigaförslag till ändringar i 71 § behandlar utskottet . Kooperativ förvaltning av hyreshus I propositionen läggs fram ytterligare förslag i avsiktatt göra det möjligt att inom hyresrättens ram öka inflytandet över bostäderna.Bostadsministern konstaterar att inflytandet över boendet är olika förde- Desom bor i eget hus har stort inflytande över både kostnader och BoU 1986/87:6kvalitet. Bostadsrättshavare har gemensamt i sin förening möjlighet att ta detfulla ansvaret för sitt boende. Inte minst mot bakgrund av att kostnaderna fördrift och underhåll ökat kraftigt betonas i propositionenönskvärdheten av att också hyresgästerna får ett större inflytande överbostädernas ekonomi och förvaltning. I propositionen anför bostadsministernatt han ser mycket positivt på den utveckling som under medverkan avhyresmarknadens parter pågår i syfte att förbättra de boendes inflytande. Dettainflytande bör enligt hans uppfattning inte regleras. Det bör i ställetutvecklas på de boendes egna villkor och utifrån deras behov ochförutsättningar. Om gällande lagstiftning förhindrar en positiv utveckling avboendeinflytande! bör den ändras. I sammanhanget erinras i propositionen omdet förslag som behandlats ovan om hyresgästernas ökade inflytande överreparationer i den egna lägenheten. Mot bakgrund av uppfattningen om ett ökat inflytande förhyresgästerna läggs i propositionen fram ett förslag om s.k. kooperativhyresrätt. Syftet anges framför allt vara att skapa en självförvaltningsforminom hyresrättens ram. I avsikt att pröva och utveckla formerna för ett ökathyresgästinflytande föreslås anta en lag om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt. Lagen har utformats så att regeringen utan hinder avbestämmelserna i 79 § bostadsrättslagen (1971:479) försöksvis skall kunnalämna ekonomiska föreningar tillstånd att bedriva verksamhet, i vilken föreningentillämpar villkor som innebär att det med andelsrätt i föreningen följer enrätt att hyra bostadslägenhet (kooperativ hyresrätt). Av redovisningen ipropositionen framgår det att kan finnas hinder i 79 § bostadsrättslagenom andelsupplålelse. För att undvika att nu göra några genomgripandeförändringar i bostadsrättslagen och mot bakgrund av att en särskild utredaretillkallats som skall se över bl. a. denna lag förordas i propositionen ensärskild lag av temporär karaktär. Sistnämnda lag föreslås sålunda gälla underfemårsperioden till utgången av . Tillstånd till upplåtelse med kooperativ hyresrätt enligtden föreslagna lagen får lämnas om den kommun i vilken föreningen skall bedrivasin verksamhet tillstyrker detta. Visst krav på representation iföreningens styrelse föreskrivs också. Om tillstånd lämnas får regeringen medgeföreningen vissa villkor i hyreslagen samt från bostadssaneringslagenoch hyresförhandlingslagen. Beträffande hyreslagen föreslås dispens få medgesfrån föreskriften om hyresvärdens reparationsskyldighet enligt 15 § andrastycket och från föreskrifter i 19 § om att hyran skall vara till beloppetbestämd i hyresavtalet. Regeringen föreslås också kunna ställa upp andra sådanavillkor för föreningens verksamhet att syftet med försöksverksamheten kanuppnås. Vad nu redovisats om regeringens förslag till lag omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt innebär att möjligheter ges att iprincip pröva de regler om andelsupplåtelse m. m. som, efter dispens frånbestämmelserna i 79 § bostadsrättslagen, tillämpas av ek. I tvåmotioner yrkas avslag på regeringsförslaget. Bol02 (fp)yrkande 7 och Bo 103 (m) yrkande 4. I den förstnämnda BoU 1986/87:6 motionenanförs att bostadsrättsboendet bör uppmuntras. lättareför de boende att i bostadsrättens form överta sina lägenheter. dem som istället föredrar hyresrätt bör olika former av boendeinflytande utvecklas.Underhållsreglerna anges vara ett viktigt steg i rätt riktning. motionenanges även att försök att korsa hyresrätt och bostadsrätt bara skaparosäkerhet bland allmänheten om gällande villkor. I motionen från moderata samlingspartiet kritiseraslagförslaget och bl. a. den möjlighet som regeringen avses få att ställa sådanavillkor för föreningens verksamhet att syftet med försöksverksamheten kanuppnås. Motionärerna anser lagstiftningen alltför oprecis. Regeringen avses fåmöjligheter att föreskriva helt skilda villkor mellan olika föreningar ilandet. bör enligt motionärerna inte anta en lag enligt vilkenregeringen får nära nog fria händer vad gäller lagens tillämpning. I ytterligare en motion - motion Bo 105 (c) - tas uppfrågan om hur ett boendeinflytande bör utformas. Motionärerna accepterar att enförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt inleds men föreslåratt riksdagenhos regeringen begär förslag om en ny lagstiftning så att "kooperativäganderätt av bostäder" skall kunna prövas. Motionärerna anser att enform bör utvecklas i vilken medlemmen i en kooperativ förening blir delägare i fastighetengenom eriäggande av en viss bestämd insats. I motionens yrkande besluta att begära förslag hos regeringen om en lagstiftning sommöjliggör samverkan mellan boende i en ekonomisk förening i enlighet med vad imotionen anförts. Utskottet behandlar inledningsvis förslaget ipropositionen om en lag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt och dedäremot ställda motionerna Bol02 (fp) yrkande 7 och Bol03 (m) yrkande 4.Strävanden att ge de boende ett inflytande över sitt boende och sin boendemiljömåste bedömas mycket positivt. De boendes inflytande över bostäderna bestäms i huvudsak av de olika upplåtelseformerna. Egenägda bostäder ochbostadsrättsboende ger goda möjligheter till inflytande. Förslag om att i olikaformer ge också hyresgästerna ett berätfigat ökat boendeinflytande bör rimligeninte hindras av gällande lagstiftning. Det förslag som föreläggs riksdagenbygger i allt väsentligt på den s.k. SKB-modellen. Till skillnad från t. ex.HSB som upplåter lägenheter med bostadsrätt upplåter SKB, som alltså är enekonomisk förening, lägenheter med hyresrätt. Som framgått ovan ansesbostadsrättslagen inte medge att inflytandet för hyresgäster genom s.k.kooperativ hyresrätt förverkligas utöver vad som förekommer genom SKB:sefter dispens medgivna verksamhet. Med den inställning som utskottet redovisatovan och som innebär att olika möjligheter bör prövas att öka hyresgästernasinflytande över sitt boende finns enligt utskottets mening goda motiv förriksdagen att ge lagstiftningen en sådan utformning att ett ökathyresgästinflytande uppnås. Utskottet har då närmast att ta ställning till om den ipropositionen föreslagna lagstiftningen givits en lämplig utformning. Lagenavses gälla och ge utrymme för en försöksverksamhet. Det ligger isakens natur att det i tillämpningen av en sådan lag måste ges utrymme attnärmare pröva olika modeller för hur ett hyresgästinflytande praktiskt Genom försöksverksamheten kan olika former prövas BoU1986/87:6 innan ställning tas till frågan om en permanent lagstiftning.Försöksverksamheten bör också, som anges i propositionen, kunna ge svar påfrågan om vilket intresse som finns hos hyresgästerna för den form av boendesom kommer att möjliggöras om antar lagen. Utskottet kan sålunda inte dela uppfattningen i motionernaBol02 (fp) och B0IO3 (m) om att ett ökat hyresgästinflytande i den kooperativahyresrättens form skulle avstås. Motionärerna i motion Bol03 (m) menar att deboendes inflytande över sitt boende bäst sker genom ett ägande direkt ellerindirekt. I motion Bol02 (fp) anförs att bostadsrättsboendet bör uppmuntras ochatt nuvarande upplåtelseformer är tillräckliga. Tydligen har motionärerna en annan syn påinflytandefrågorna än utskottet. Utskottet finner det värdefullt attinflytandet kan utvecklas utan direkt anknytning ull ägandet. Vid en sådaninställning blir det naturligt att medverka till att åtgärder vidtas i avsiktatt undanröja eventuella hinder för att öka hyresgästernas inflytande.Utskottet avstyrker sålunda de båda motionsyrkandena och föreslår attanta den i propositionen intagna lagen om försöksverksamhet med kooperativhyresrätt samt ändringen i 79 § bostadsrättslagen. De båda lagarna föreslåsträda i kraft . Yrkande 2 i motion Bo 105 (c) om att hosregeringen skall begära förslag om en lagstiftning som möjliggör samverkanmellan boende i en ekonomisk förening genom vilken de boende är delägare ifastigheten bör inte nu vinna bifall. Bl.a. bör erfarenheter av denovan föreslagna lagstiftningen vinnas. Det kan också finnas skäl att avvaktaresultatet av den översyn av bostadsrättslagen som pågår. Motionsyrkandetavstyrks med hänvisning till det anförda. 1. beträffande hyresgästernas inflytande överreparationer i den egna lägenheten attriksdagen med bifall till proposition 1986/87: 37 och med avslag på motionerna1986/87: BolOl yrkande 2 och 1986/87: Bol02 yrkande 8 antar vid dettabetänkande fogat och som bilaga 1 betecknat förslag till lag om ändring ijordabalken såvitt avser 15 §, 2. beträffande besvärsförfarandet med anledningav den nya för valtningslagen attriksdagen med bifall till proposition 1986/87: 37 antar vid detta betänkandefogat och som bilaga 1 betecknat förslag till lag om ändring i jordabalkensåvitt avser 79 § och övergångsbestämmelserna, 3. beträffandekooperativ hyresrätt att riksdagenmed bifall till proposition 1986/87: 37 och med avslag på motionerna 1986/87:Bol02 yrkande 7 och 1986/87: Bol03 yrkande 4 antar vid detta betänkande fogatoch som bilaga 1 betecknat förslagtill lag om ändring i bostadsrättslagen (1971: 479) och lag om BoU1986/87:6 försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt, 4. beträffande vissa överväganden om bostadskooperativ attriksdagen avslår motion 1986/87: Bol05 yrkande 2. Närvarande: . (), (),(), (), (), (),Per (), (), (), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (), (), (vpk) och (). 1 Hyresgästernas inflytande över reparationer i den egnalägenheten (mom. 1) (), () och ToreClaeson (vpk) anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 3 som börjar"Utskottet som" och slutar "" bort lyda: Erfarenheterna av lagändring är positiv. Detkonstaterades av den arbetsgrupp som utvärderat effekterna av den temporäralagstiftningen. Gruppen anför också att det inte framkommit några negativa synpunkterav lagändring. Utskottet instämmer med vad i motionerna BolOl (vpk)och Bol02 (fp) föreslagits om att lagstiftningen nu bör permanentas. Dennauppfattning delas av flera av de remissinstanser som yttrat sig överarbetsgruppens förslag bl. a. av och av deallmännyttiga bostadsföretagens organisation . Utskottet finner intetillräckliga skäl föreligga att avvakta det forskningsprojekt om effekterna av1983 års lagändring som pågår. Med hänvisning till vad nu anförts finner utskottet att 15§ tredje stycket hyreslagen bör upphöra att gälla vid utgången av år 1986.Därmed ansluter sig utskottet till vad i motionerna BolOl (vpk) och BoI02 (fp)föreslagits. dels utskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande hyresgästernas inflytande över reparationeri den egna lägenheten attriksdagen med anledning av motionerna 1986/87:Bol01 yrkande BoU 1986/87:6 2och 1986/87:B0IO2 yrkande 8 och med avslag på proposition 1986/ 87:37 antar 12kap. 15 § jordabalken med den lydelse som i bilaga 2 till detta betänkandebetecknats som reservanternas förslag, 2 Kooperativ hyresrätt (mom. 3) (), (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande som på s. 5 börjar"Utskottet behandlar" och på s. 6 slutar ""bort lyda: Utskottet delar den i propositionen framfördauppfattningen om att olika åtgärder bör vidtas i avsikt att stärka ävenhyresgästernas inflytande över sin boendemiljö. Detta bör göras bl.a. genom attdet görs lättare för de boende att i bostadsrättens form överta sina lägenheter.Om den modell för boendeinflytande som läggs fram i propositionen förverkligasär risken uppenbar att oklara ansvarsförhållanden skapas bland allmänheten omvilka villkor som egentligen gäller. Det finns goda skäl att renodla upplåtelseformernaoch nöja sig med dem som redan är väl kända och där villkoren är välgenomarbetade. Utskottets principiella inställning är sålunda att enförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt inte bör genomföras. Det förtjänaräven att påpekas att den i propositionen föreslagna lagen är så översiktlig ochoprecis att den enbart av detta skäl inte bör godtas. I lagen föreslåsregeringen ges sådana fullmakter för verksamheten att det är omöjligt attförutsäga lagstiftningens tillämpning. Att skulle lämna regeringennära nog fria händer kan inte accepteras. Utskottet avstyrker därförlagförslaget även av skälet att det ur formell synpunkt inte är acceptabelt. Sammanfattningsvis anser utskottet att de boendesinflytande över boendet bör ökas, t.ex. genom att de allmännyttigabostadsföretagen erbjuder de hyresgäster som så önskar att ta över sinalägenheter med bostadsrätt. Till denna och andra frågor om inflytandet överboendet återkommer utskottet . Utskottet föreslår att bifaller motionerna Bol02(fp) yrkande 7 och B0IO3 (m) yrkande 4. Detta innebär avslag på regeringensförslag till lag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt och om ändringav bostadsrättslagens 79 §. dels utskottet under 3 bort hemställa 3. beträffande kooperativ hyresrätt att medanledning av motionerna 1986/87:Bol02 yrkande 7 och 1986/87:B0IO3 yrkande 4avslår förslaget i proposition 1986/ 87:37 såvitt avser ändringen i 79 §bostadsrättslagen (1971:479) och förslaget till lag om försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt. 3 Vissaöverväganden om bostadskooperativ (mom. 4) BoU1986/87:6 . och (båda c) anseratt dels den del av utskottets betänkande på s. 6 som börjar"Yrkande 2" och slutar "det anförda" bort lyda: Det finns, som förordas i motion Bol05 (c), goda motiv attpröva även en form med kooperativt ägande av bostäder, dvs. en form där denboende blir delägare i fastigheten genom eriäggande av en viss bestämd insats.Den boende har då ansvaret för den egna bostaden i fastigheten på samma sättsom i en bostadsrättsförening. Skillnaden i förfoganderätt i förhållande tillbostadsrätten är att den boende vid avflyttning återfår sin insats och attföreningen antar en ny medlem. Enligt utskottets uppfattning bör medlemmarnasrättigheter och skyldigheter kunna regleras inom ramen för en ekonomiskförening. En översyn av lagen om ekonomiska föreningar bör därförske för att möjliggöra en sådan ordning. Utskottet föreslår att hosregeringen begär ett förslag i frågan. Därmed tillstyrker utskottet yrkande 2i motion 105 (c). dels utskottet under 4 bort hemställa 4. beträffande vissa överväganden om bostadskooperativ attriksdagen med anledning av motion 1986/87:Bol05 yrkande 2 hos regeringen begärförslag om en lagstiftning om samverkan mellan boende i enlighet med vadutskottet anfört, 4 Vissa överväganden om bostadskooperativ (mom. 4, motiveringen) (), Eriing (), (),() och () anser att dels den del av utskottets betänkande på s. 6 som böljar"Yrkande 2" och slutar "det anförda" bort lyda: Utskottet har ovan givit uttryck för uppfattningen attboendeinflytandet bör utvecklas inom ramen för de upplätelseformer som i på bostadsmarknaden. Den upplåtelseform som behandlas i motion Bol05 (c)bör inte förverkligas. Yrkande 2 i motionen bör avslås av . I propositionenintagna och av utskottet tillstyrkta BoU 1986/87:6 Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrivs att 12 kap. 15och 71 §§ jordabalken' skall ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse skall hyresvärdenhålla lägenheten i sådant skick som anges i 9 § första stycket, om ej annat haravtalats eller följer av andra stycket. Om lägenheten helt eller delvis är uthyrd till bostad,skall hyresvärden i bostadsdelen med skäliga tidsmellanrum ombesörjatapetsering, målning och andra sedvanliga reparationer med anledning avlägenhetens försämring genom ålder och bruk. Detta gäller dock inte, om någotannat har avtalats och 1. hyresavtaletavser ett enfamiljshus, eller 2. hyresavtaletinnehåller förhandlingsklausul enligt hyresförhandlingslagen (1978:304) och deavvikande bestämmelserna har tagits in i en förhandlingsöverenskommelse enligtnämnda lag. Andra stycket 2 gäller endast un- Andra stycket 2 gäller endast //// dertiden den 1 januari 1984-den utgången av . Följer av ett hyresförhållande enrätt att använda utrymmen som är avsedda att användas gemensamt avhyresgästerna, skall hyresvärden hålla utrymmena i sådant skick som anges i 9 §första stycket, om inte annat har avtalats. Hyrestvister som ej enligt 69 §skall prövas av hyresnämnden och inte heller rör kollektivavtal skall tas uppav den fastighetsdomstol inom vars område fasfighetén är belägen. Om laga domstol i tvister med anledning av tillfälligupplåtelse av hus eller del av hus för uppställning av fordon finns bestämmelsei 10 kap. 10 § . Beträffande laga domstol i hyrestvister somskall prövas enligt lagsökningslagen (1946:808) eller handräckningslagen(1981:847) finns bestämmelser i dessa lagar. Överklagande som avses i 70 § Ett överklagande som avses i 70 § tas upp, om den rör kollektivavtal, tas upp, om den rör kollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av arbetsdomstolen och i annat fall av bostadsdomstolen. Besvärs- av bostadsdomstolen. Besvärs handlingen skall ges in till den dom- handlingen skall ges in till hyres- stot som har att ta upp besvären. Denna lagträder i kraft . Den äldrelydelsen av 71 § tredje stycket sista meningen skall tillämpas i fråga ombeslut som har meddelats före ikraftträdandet.