bet · GA01UbU13 · 1986-12-31 00:00:00 — UtbiMnihgsutskottetsbetänkande /87:13 '_ om anslag till svensk undervisning i utlandet, m.m. (prop.1986/87: lOq)':'; UbU 1986/87:13 I detta betänkande behandlas förslag som regeringen,förelagt i proposition 1986/87:100 bilaga 10 ()under punkterna B 13. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m., B 14.Samésko-lor, B 15. Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader, B 16.Specialskolan m.m.: Utrustning m.rri! ; B 17. Bidrag till driften av särskolorm.m. pch B 18. Kostnader för viss personal vid statliga realskolor jämtemotioner. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. Regeringen har under punkt B 13 (s. 103-105) föreslagitriksdagen 1. att godkännavad som i propositionen har förordats om förlängning av försöksverksamheten vidinternafionell skola, 2. att till Bidragtill svensk undervisning i utlandet m. m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . 1986/87:Ub827 av m. fl. (fp) vari -såvitt nu är i fråga -yrkas 23. att beslutar att under anslaget B 13. Bidragtill svensk undervisning i utlandet m.m. anslå 2 milj. kr. utöver.vadregeringen har föreslagit. 1986/87:Ub828 av m. fl. (m) vari - såvittnu är i fråga - yrkas 23. att beslutar att till B 13. Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /88 anvisa ettförslagsanslag av . Statsbidrag till utlandsskola utgår enligt förordningen(1978:591) om statsbidrag till svensk undervisning i utlandet i form av bidragtill kostnader för lärarlöner, bidrag till viss del av skolans lokalkostnadersamt särskilt driftbidrag av lönekostnader och vissa pensionskostnader.Dessutom utgår bidrag fill korrespondensundervisning, kompletterande svensk 1 1986/87. undervisningoch svensk undervisriing vid ifiterriationell skola. UbU1986/87:13 bestrids slutligen utgifter för statsbidrag till kostnader för vissafilläggspen-sionsavgifter samt resor och flyttning för lärare. uppdrog regeringen åtskolöverstyrelsen (SÖ) att göra en översyn av dessa statsbidragsbestärnmelser.Utredningsuppdraget redovisades i skrivelse till regeringen den 24 februari 1987.Ärendet bereds , inom . Avsikten är att senarelägga fram förslag i frågan för . /84 bedrivs försöksverksamhet medtillvalsämnet Swe- dish Culture på högstadie- och gymnasienivå inom ramen för undervisnings programmet vid fyra internationella skolor, nämligen i , , och . Swedish Culture består av ämnena svenska, historia och samhällskunskap. Föredragande statsrådet förordar i budget propositionen att godkänner att försöksverksamheten får utsträck as till att omfatta även /88.- ' Utskottettillstyrker att lämnar begärt godkännande. Föredragande statsrådet beräknar medelsbehovet .underanslaget, till . Därvid har han inte räknat rned andraförändringar än sådana av automatisk natur. I motion 1986/87:Ub827 (fp) välkomnas översynen avstatsbidragsbestämmelserna. Motionärerna anser det emellertid angeläget attvillkoren för utlandsskolorna redan nu förbättras, eftersom statsbidraget harurholkats. Anslaget bör därför räknas upp med . jämfört medregeringens förslag. Vid medelsfördelningen bör särskild hänsyn tas till detakuta behovet av bättre utrustning och bättre biblioteksresurser vid skolorna(yrkande 23). Enligt motion 1986/87:Ub828 (m) bör anslaget höjas med . jämfört med regeringens förslag. Medlen bör användas till att ökaantalet kurser i korrespondensundervisning m. m. (yrkande 23). Utskottet anser för sin del att resultatet av beredningeninom av SÖ:s förslag rörande nya statsbidragsbestämmelserbör avvaktas innan tar ställning till frågan om en förstärkning avresurserna till svensk undervisning i utlandet. Med det anförda avstyrksmofionerna 1986/87:Ub827 yrkande 23 och 1986/87:Ub828 yrkande 23. Vadföredragande statsrådet i övrigt har förordat beträffande medelsberäkningenunder anslaget föranleder ingen erinran från utskottets sida. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. beträffande förlängning av försöksverksamhetenmed Swedish Culture vid internationell skola attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1986/ 87:100, 2. beträffandeanslagsbeloppet m. m. attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 och med avslag på motionerna1986/87:Ub827 yrkande 23 och 1986/87:Ub828 yrkande 23 till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m. m. för /88 anvisar ett förslagsanslagav . 2.Sameskolor UbU 1986/87:13 Regeringen har under punkt B 14 (s. 106-110) föreslagitriksdagen 1. att godkännavad som i propositionen har förordats om förlängning av bestämmelserna omberäkning av lärarresurser, 2. att godkännavad som i propositionen har förordats om nedsättning avundervisningsskyldigheten för tillsynslärare, 3. att tillSameskolor för /88 anvisa ett förslagsanslag av . Enligt förordningen (SÖ-FS 1984:68) om tilldelning avlärarresurser vid sameskolan får försöksverksamheten med nuvaranderesurstilldelningssystem pågå t.o.m. /87. förordar i likhet med () att godkänneratt resurstilldelningssystemet får tillämpas även /88.Utskottet tillstyrker att lämnar det begärda godkännandet. Föredragande statsrådet anför vidare att mångaarbetsuppgifter som utförs inom sameskolstyrelsens (SamS) kansli i Jokkmokkförsvåras av de långa avstånden till skolorna. Statsrådet delar SamS och SÖ:suppfattning att SamS organisation skulle kunna bli effektivare om vissaarbetsuppgifter delegerades till tillsynslärarna. Med hänvisning härtillförordar statsrådet att undervisningsskyldigheten för tillsynslärare sätts nedfr. o. m. / 88. Utskottet tillstyrker förslaget. Försöksverksamhet med integrerad samisk undervisning vidgrundskolan i och har pågått /84.Föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen att försöksverksamhetenenligt hans uppfattning skall upphöra med utgången av /87 ochersättas av reguljär verksamhet. bör samehögstadiet i samtsameskolan i avvecklas. Utskottet förordar att det samehögstadium iGällivare, varom tidigare fattat beslut, läggs ned och hemställer attriksdagen godkänner detta. Föredragande statsrådet beräknar medelsbehovet underanslaget till . Utskottet har ingen erinran motmedelsberäkningarna utan tillstyrker att anvisar det föreslagna beloppet. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. beträffande förlängning av bestämmelserna omberäkning av lärarresurser attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1986/ 87:100, 2. beträffande nedsättning avundervisningsskyIdigheten för tillsyns lärare attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1986/ 87:100, 3. beträffande nedläggning av samehögstadiet iGällivare att godkänner vad utskottet förordat, 1* 1986/87. Rättelse: S. 9 rad 7 Står: drifi Rättat till; driften 4.beträffande anslagsbeloppet UbU 1986/87:13 attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 till Sameskolor /88 anvisar ett förslagsanslag av . Specialskolan m.m.: Utbildningskostnader Regeringen har under punkt B 15 (s. 110-113) föreslagitriksdagen 1. att godkännadet system för beräkning av lärarresurser som har förordats i propositionen, 2. att tillSpecialskolan m. m.: Utbildningskostnader för / 88 anvisa ettförslagsanslag av . 1986/87:Ub275 av m. fl. (fp, m, c, vpk) variyrkas att beslutar att hos regeringen begära inrättande av ettresurscenter för begåvningshandikappade förlagt till . 1986/87:Ub286 av () och IngvarEriksson (m),vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om behovet av större medverkan av vuxna döva idövskolornas undervisning. 1986/87:Ub347 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till hur iGöteborg kan utvecklas till ett nationellt kunskaps- och resurscentrum förundervisning av svårt rörelsehindrade elever i . I specialskolan undervisas barn som på grund av synskada,dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå i eller motsvarandedel av särskolan. omfattar specialskolan åtta skolenheter,nämligen i för synskadade elever med och utan ytterligarehandikapp, Manillaskolan i , Östervångskolan i , Vänersko-lan iVänersborg, Birgittaskolan i och Kristinaskolan i för döva ochhörselskadade elever, i för döva och hörselskadade elevermed ytterligare handikapp samt i för elever med gravaspråkstörningar samt hörselskadade elever med beteendestörningar och vissaandra komplikationer. Döva och hörselskadade elever undervisas också i särskildaklasser förlagda till (s. k. externa klasser). Vid , , Åsbackaskolan ochHällsboskolan finns specialpedagogiska resurscentra. Nuvarande system för tilldelning av lärarresurser inomspecialskolan har på försök tillämpats under budgetåren 1983/84-1986/87.Systemet innebär att resurserna beräknas efter en elevrelaterad schablon. Förvarje specialskola beräknas lärarresursen med hänsyn till det beräknadeantalet elever vid För skolledning och verksamhet vid UbU 1986/87:13resurscentra samt för vikariekostnader och lönetillägg beräknas särskildalärarresurser. Föredragande statsrådet delar (SÖ:s) uppfattningatt systemet för beräkning av lärarresurser med smärre modifieringar börpermanentas fr. o. m. /88. Utskottet tillstyrker att godkänner det ibudgetpropositionen förordade systemet för beräkning av lärarresurser tillspecialskolan samt i enlighet med regeringens förslag till Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Enligt motion 1986/87:Ub275 (fp, m, c, vpk) bör riksdagenhos regeringen begära inrättandet av ett resurscentrum förbegåvningshandikappade med lokalisering till . Behovet av ett sådant centerär enligt motionärerna klart dokumenterat. Lokaliseringen av centret till Umeåanses lämplig av flera skäl, bl. a. därför att det där finns en rikscentral förpedagogiska hjälpmedel för utvecklingshandikappade (RPH-SÄR). Tillsammans med och statens institutför läromedelsinformation (SIL) bedriver RPH-SÄR ett s. k. datasärprojekt. Dentreåriga projektperioden utnyttjas för uppbyggnad av kompetens rörande dataläromedel.Målet är att förse särskolan med dataläromedel. Det i motionen föreslagnaresurscentret skall utnyttjas för bl. a. individuell hjälpmedelsprövning,utbildning av utprövningslärare och utbildning av "pilotlärare" samtför utveckling av programvara. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. grupp betänkandet Handlingsprogram för datautbildning iskola, vuxenutbildning och lärarutbildning (DsU 1986:10). I betänkandetframläggs en rad förslag med gemensamt syfte att med hjälp av datateknikenförbättra handikappade elevers studieförutsättningar. a. föreslås att man iförsöksverksamheten med datorstöd i undervisningen skall ägna särskild uppmärksamhetåt frågor om datorn som stöd för elever med särskilda svårigheter. a. studeras hur datorstöd kan användas för att stödja och förbättrahandikappade elevers inlärning. Vidare föreslås att regeringen uppdrar åt SÖatt i samarbete med planeringsberedningarna vid vissa länsskolnämnder, SIL,RPH,, högskoleenheterna för lärarutbildning, handikapporganisationer ochHandikappinstitutet samordna insatser för datautbildning för handikappade.Datautbildningsgruppen föreslår också att 4 milj. kr. anvisas under anslaget B17. Bidrag till driften av särskolor m. m. för datorutrustning och programvaraför datalära och datoranvändning. I budgetpropositionen (bilaga 10 s. 59) meddelarföredragande statsrådet att han avser att återkomma till regeringen med förslagtill proposition om datautbildning i skolan m. m. att behandlas vid 1987/88 årsriksmöte. Utskottet anser att i avvaktan på den aviseradepropositionen inte bör ta ställning till motionärernas förslag om ettdataresurscenter med placering i . Med det anförda avstyrks motion1986/87:Ub275. I motion 1986/87:Ub347 (fp) hemställs att hosregeringen skall begära förslag om hur i kanutvecklas till ett nationellt kunskaps- och resurscentrum för undervisning avsvårt rörelse- UbU 1986/87:13 Så sentsom under föregående hade utskottet att ta ställning till ett liknandemotionsyrkande rörande (UbU 1985/86:15). Utskottet erinrade dåinledningsvis om att det för de rörelsehindrade barnen inte finns någon statligspecialskola. Dessa elever undervisas i stället integrerade i vanliga klasser elleri specialklasser i . Vidare redovisade utskottet att frågan omBräcke Östergårds framtida roll behandlades av integrationsutredningen i dessslutbetänkande (SOU 1982:19) och att föredragande statsrådet i proposition1983/84:27 om åtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm.m. delade utredningens uppfattning att det kunnande som finns vidinsfitutioner som bättre än dittills borde tas till vara.Statsrådet betonade därvid vikten av ett samarbete mellan länsskolnämndernaskonsulenter för rörelsehindrade elever och sakkunniga på institutioner avdetta slag. Vad utskottet anförde föranledde ingen erinran från utskottets sida(UbU 1983/84:8). Med det anförda avstyrks motion 1986/87:Ub347. Enligt mofiori 1986/87:Ub286 (m) bör riksdageri som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen har anförts om behovet avstörre medverkan av vuxna döva i dövskolornas undervisning. Motionärernapåpekar att de döva barnen går i skolor där majoriteten av de vuxna är hörande.På grund därav får inte barnen i tillräcklig omfattning del av den vikfigaerfarenhet som vuxna besitter. Döva lärare är, efter vad utskottet har erfarit, verksammavid landets specialskolor för hörselskadade. Utskottet anser emellertid inteatt skall uttala sig om huruvida och i vilken omfattning dehörselskadade eleverna skall undervisas av döva, resp. hörande lärare. Med detanförda avstyrker utskottet mofion 1986/87:Ub286. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande systemet för beräkning avlärarresurser vid special skolan attriksdagen godkänner vad som har förordats i proposition 1986/ 87:100, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 till Specialskolan m. m.:Utbildningskostnader för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 3. beträffande inrättande av ett resurscenter förbegåvningshandi kappade i attriksdagen avslår motion 1986/87 :Ub275, 4. beträffande inrättande av ett resurscenter förrörelsehindrade vid i attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub347, 5. beträffande ökad medverkan av vuxna döva ispecialskolornas undervisning attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub286. m.: Utrustningm. m. UbU 1986/87:13 Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 16(s. 113114) och hemställer att till Specialskolan m. m.: Utrustning m. m.för /88 anvisar ett reservationsanslag av . Bidrag till driften av särskolor m. m. Regeringen har under punkt B 17 (s. 114-117) föreslagitriksdagen att till Bidrag till driften av särskolor m. m. för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . 1986/87:Ub217 av m.fl. (fp) vari - medhänvisning till vad som anförts i den till socialförsäkringsutskottetremitterade motionen 1986/87:Sf213 - yrkas att beslutar om en sådanändring i skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja enpåbörjad yrkesutbildning även efter . Från anslaget bestrids kostnader för statsbidrag tilllandstingskommuner och kommuner som anordnar särskola. I vissa fall utgårstatsbidrag också till särskoleverksamhet som anordnas av enskilda, föreningaroch stiftelser. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1986:188) omstatsbidrag till driftkostnader för särskolan m;m. samt i förordningen(1986:574) om statsbidrag till fristående särskolor. Från anslaget bestrids även statsbidrag för lokalskolutveckling, för vissa trygghetsåtgärder och för yrkesundervisning förhörselskadade psykiskt utvecklingsstörda. Slutligen erhåller () medel till informations- och konferensverksamhet för skolledare ochlärare vid särskolor. Föredragande statsrådet beräknar för /88medelsbehovet för särskolor m. m. till . Utskottet har inget att erinra mot medelsberäkningen underanslaget och tillstyrker att anvisar det föreslagna beloppet. I motion 1986/87:Ub217 (fp) hemställs om en sådan ändringi skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja en påbörjadyrkesutbildning även efter . Motiveringen till yrkandet återfinns imotion 1986/87:Sf213. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Bestämmelser om undervisning av psykiskt utvecklingsstördafanns tidigare lag angående omsorger om vissa psykisktutvecklingsstörda (omsorgslagen) samt omsorgsstadga. I samband medtillkomsten av en ny omsorgslag (prop. 1984/85:176, SoU 1984/85:27, rskr.1984/85:386) och en ny skollag, vilka båda trädde i kraft ,flyttades bestämmelserna om särskolan över till sistnämnda lag. Fr. o. m. omfattar särskolan obligatoriskgrundsärskola om UbU 1986/87:13 fio årskurser alternativt obligatoriskträningsskola om lika många årskurser. Härutöver omfattar särskolan frivilligyrkessärskola om fyra årskurser. Omfattningen av särskolans obligatoriska delkorresponderar med bestämmelserna i 3 kap. 10 § skollagen (1985:1100) enligtvilka skolplikten för barn med särskild skolplikt upphör vid utgången avvårterminen det år då barnet fyller . Denna åldersgräns tillkom genominförandet av den nya skollagen . Före nämnda datum sträckte sigskolplikten för särskoleelever . Sänkningen av skolpliktenkombinerades emellertid med en ovillkorlig rätt för särskoleelever att genomgåutbildning i en omfattning motsvarande den förutvarande skolpliktstiden.Sålunda stadgas i 3 kap. 19 § skollagen att ungdomar som inte kan gå igymnasieskolan därför att de är psykiskt utvecklingsstörda har rätt att efterskolpliktens upphörande få annan utbildning inom det offenfiiga skolväsendetintill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . Om en elev isärskolan har påbörjat yrkesutbildning eller motsvarande där före utgången avvårterminen det år då eleven fyller , skall eleven beredas möjlighet attfortsätta i särskolan till utgången av vårterminen det år då eleven fyller 23år, om det behövs för att slutföra utbildningen. I nyssnämnda proposition 1984/85:176 uttalade chefen försocialdepartementet uppfattningen att en kompetensinriktad vuxenutbildning,motsvarande särskolan, borde utvecklas genom formalisering av den dittillsförsöksvis bedrivna vuxensärskolan (särvux). Han aviserade ettuppdrag till SÖ att utreda frågan. fick SÖ det avisade utredningsuppdraget.Tillsammans med tillsatte SÖ en arbetsgrupp som den 5 december1986 avgav rapporten angående vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda- särvux (dnr 32085:1504 P). Denna rapport jämte missivavlämnades till regeringen . Rapporten innehåller förslagtill en formaliserad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, utformadsom en parallell till den kompetensinriktade vuxenutbildning som erbjuds inomramen för den kommunala och statliga vuxenutbildningen. 1 rapporten redovisas de målgrupper vars utbildningsbehovsärvux skall tillgodose. En av dessa målgrupper utgörs av psykisktutvecklingsstörda som av skilda anledningar inte har påbörjat sin yrkesutbildningföre eller hunnit fullgöra den . I såväl arbetsgruppens rapport som SÖ:s missiv diskuterasfrågan om den föreslagna utbildningens organisatoriska tillhörighet. I valetmellan att anknyta särvux fill särskolan och att låta den utgöra en särskildutbildningsform inom ramen för den kommunala och statliga vuxenutbildningenstannar såväl arbetsgruppen som SÖ för det sistnämnda alternativet. Även meddenna lösning bör det enligt SÖ vara möjligt att i lämpliga former utnyttja deerfarenheter och den kompetens som finns i särskolan. Utskottet finner att den av SÖ föreslagnavuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda - särvux - är tänkt att bereda kompletterande utbildning för bl. a. just den kategori som avses i motion 1986/87:Ub217. Utskottet utgår från att särvux organistoriskt och på annat sätt utformas så att föredetta särskoleelever så smidigt som möjligt där kan fullgöra en inom särskolan icke i Med det anförda avstyrks motion1986/87:Ub217. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. beträffande räu för psykiskt utvecklingsstördaatt fullfölja yrkesut bildning efter attriksdagen avslår motion 1986/87:Ub217, attriksdagen med bifall till proposition 1986/87:100 till Bidrag till driften avsärskolor m. m. för /88 anvisar ett förslagsanslag av . Kostnader för viss personal vid statliga realskolor Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 18(s. 118) och hemställer att till Kostnader för viss personal vidstatliga realskolor för /88 anvisar ett förslagsanslag av 1 000kr. Närvarande: (). (), HelgeHagberg (s), (), (), (), GöranAllmér (m), (), (), (), (m), (), (vpk), KerstinKeen (fp) och (). Anslagsbeloppet m. m. (punkt 1, mom. 2) , och (alla m)anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Utskottet anser" och slutar "utskottets sida" bort haföljande lydelse: Utskottet fillstyrker förslaget i motion 1986/87:Ub828 attutlandsskolorna skall erhålla ett i jämförelse med regeringens förslag med . förhöjt anslag att användas för en utökning av antalet kurser ikorrespondensundervisning m.m. Till följd härav bör med bifall tillmotion 1986/ 87:Ub828 yrkande 23, med anledning av proposifion 1986/87:100 ochmofion 1986/87:Ub827 yrkande 23 till Bidrag till svensk undervisning i utlandetm.m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av . dels attutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: UbU 1986/87:13 2. beträffande anslagsbeloppet m. m. att medbifall till mofion 1986/87:Ub828 yrkande 23, med anledning av proposition 1986/87:100 och motion 1986/87:Ub827 yrkande 23 till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m. m. för /88 anvisar ett förslagsanslagav . Anslagsbeloppet m. m. (punkt 1, mom. 2) () och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Utskottet anser" och slutar "utskottets sida" bort ha följandelydelse: Utskottet tillstyrker yrkande 23 i motion 1986/87:Ub827enligt vilket utlandsskolorna bör erhålla ett i jämförelse med regeringensförslag med . förhöjt anslag för upprustning av utrustning ochbibliotek. Till följd härav bör med bifall till motion 1986/87:Ub827yrkande 23, med anledning av proposition 1986/87:100 och motion 1986/87:Ub828yrkande 23 till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m. m. för budgetåret1987/88 anvisa ett förslagsanslag av . dels att utskottets hemställanunder 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande anslagsbeloppet m. m. attriksdagen med bifall till motion 1986/87:Ub827 yrkande 23, med anledning avproposition 1986/87:100 och motion 1986/87:Ub828 yrkande 23 till Bidrag tillsvensk undervisning I utlandet m. m. för /88 anvisar ettförslagsanslag av . Inrättande av ett resurscenter för rörelsehindrade vid i (punkt 3, mom. 4) (), (), (), (m), (vpk) och () anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjar"Så sent" och slutar "1986/87:Ub347" bort ha följandelydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att statligaresurscentrer av det slag som finns för bl. a. syn- ochhörselskadade elever fyller en mycket viktig funktion genom möjligheten att ditkoncentrera den specialistkompetens och de resurser som krävs för en effektivundervisning och vård. Det vore enligt utskottets mening värdefullt att ettmotsvarande resurscenter för svårt rörelsehindrade elever inrättas i statligregi. Därmed skulle det också vara möjligt att komma till rätta med definansieringsproblem som finns vid liknande institutioner under annathuvudmannaskap som följd av att har det medicinska ansvaret medanansvaret för undervisningen åvilar vederbörande kommun. Som utskottet ser det har godaförutsättningar att i statlig regi utvecklas till ett nationellt kunskaps- och resurscenter för undervisning av svårt rörelsehindrade barn. Där finns en unik kompetens och 10 en närakontakt med forskningen rörande habilitering och undervisning av UbU1986/87:13 rörelsehindrade. Utskottet anser att hos regeringen bör hemställaom förslag hur kan utvecklas till ett statligt resurscenterför rörelsehindrade barn i enlighet med vad som närmare har angetts imotionen. Vad utskottet har anfört bör med anledning av motion1986/87:Ub347 som sin mening ge regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. beträffande inrättande av ett resurscenter förrörelsehindrade barn vid i attriksdagen med anledning av motion 1986/87: Ub347 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet har anfört. 'ookt,, '°'< 1987