bet · GA01BoU1 · 1986-12-31 00:00:00 — Det avgörande skälet fördetta ställningstagande är lagrådets bedömning att förslaget i vissa delarknappast torde vara förenligt med grundlagen. Enligt utskottets mening börförslaget därför omarbetas. Det får inte råda delade meningar om PBL:sgrundlagsenlighet. Vid omarbetning av PBL bör ävenförslag som förs fram i motion 69 beaktas. En viktig utgångspunkt förlagstiftningen bör vara att samhället organiseras på ett sådant sätt att detger den enskilde medborgaren ökade möjligheter att påverka sin livssituationoch att tillvarata sina rättigheter. Ett övergripande syfte med den framtidaplaneringen måste vara att ge förutsättningar för en balanserad utveckling inomlandet som helhet, inom olika regioner och inom de enskilda kommunerna, dvs.främja en decentralistisk samhällsutveckhng. Planeringen på riksnivå bördärför vara översiktlig och utgöra en resurs- och ramplanering. Det är vidareenligt utskottets mening nödvändigt att bestämmelserna i utformas så atthänsyn tas till att byggandet till stor del kommeratt bestå av ombyggnad och förnyelse av befintlig bebyggelse. 4.Fastighetsägares rätt till ersättning (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 364 börjar "Bestämmelserna i" ochslutar "motion 73" bort ha följande lydelse: Utskottet anser liksom motionärerna inte att någonsärskild ersättning i princip alltid skall utgå till fastighetsägare som åläggsatt riva eller skydda särskilt värdefulla byggnader. Det är rimligt attfastighetsägare skall kunna bära sina ekonomiska föriuster till följd avförändringar i fastighetsinneha- vet.Utskottet vill även peka på att ett eventuellt fördyrat underhåll torde BoU 1986/87:1 kompenserasav att fastighetens ekonomiska värde ökar. Denna värdesteg- Bilaga 8 ringtillfaller helt ägaren. Med hänsyn till vad som anförts finner utskottet att KrU 1985/86:2 y 14 kap. 8 § PBL bör ändras i enlighet med förslaget i motion 73. Förslag i naturresurslagen rörande områden avriksintresse och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 366 börjar "Med anledning" och på s.367 slutar "motion 85" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i motionärernas kritik avbestämmelserna i beträffande vissa områden som anges vara av riksintresse.De i NRL uppräknade områdena överensstämmer i huvudsak med de s. k. primärarekreationsområdena. Som motionärerna påpekar torde de primära rekreationsområdenaha spelat ut sin roll när det gäller planering för turism och friluftsliv.Bevarandeåtgärder inom de aktuella områdena torde - som anförs i motion 85 -kunna ske med stöd av andra paragrafer i . Enligt utskottets mening böralltså 3 kap. 2 § i förslaget till NRL utgå. Utbyggnad av fritidsbebyggelse på och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 367 börjar "När det" och slutar"motion 92" bort ha följande lydelse: Enligt utskottets mening har motionären anfört goda skälför att 3 kap. 4 § NRL bör omarbetas. De i den aktuella paragrafen uppräknadeområdena på bör inte beläggas med särskilda restriktioner beträffandenytillkommande fritidsbebyggelse. Vid en eventuell utbyggnad bör dock hänsyntas till områdenas natur- och kulturvärden. 1985/86:2 y om en ny plan- och bygglag BoU 1986/87:1 JoU1985/86:2 y Genom beslut har bostadsutskottetberett jordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1985/86:1 om en ny plan-och bygglag jämte motioner. Som framgår av det följande begränsar jordbruksutskottetsitt yttrande till att avse vissa frågor som bedömts vara av direkt intresseför de areella näringarna. Hit hör bl. a. bestämmelserna om underhållskrav ochbygglovsplikt för ekonomibyggnader, marklovsplikt samt olika typer av intrångi markanvändningen. Vidare behandlas- översiktligt - samordningen mellan plan-och bygglagen (PBL) samt miljöskyddslagen, naturvårdslagen och vattenlagen m.fl. lagar. I enlighet härmed har utskottet ansett sig böra ta ställning endasttill vissa yrkanden i de med anledning av propositionen väckta partimotionerna66 (m) och 69 (c). Enligt 2 kap. 2 § lagförslagetskall vid planläggning och i ärenden om bygglov och förhandsbesked lagen omhushållning med naturresurser m. m. (NRL) tillämpas. Förslag fillnaturresurslag m. m. har framlagts i proposition 1985/86:3, som avbostadsutskottet överlämnats fill jordbruksutskottet för yttrande. Härvidlaghänvisas till JoU 1985/86:3 y. Uppvaktningar,hearings m.m. Enligt överenskommelse mellan jordbruksutskottet ochbostadsutskottet har jordbruksutskottet mottagit uppvaktningar och anordnathearings angående PBL-förslagets verkningar för de areella näringarna ochsamordningen med naturvårds- och miljöintressen m.m. och andraopinionsyttringar i angivna ämne har inlämnats till utskottet. Företrädare för , och Svenska cellulosa- ochpappersbruksföreningen har lämnat synpunkter på bl. a. bestämmelserna iPBL-förslaget om intrång i markanvändningen och ersättning till markägare samtpå vissa frågor i proposition 1985/86:3 om en naturresurslag (betr.naturresurslagen, se JoU 1985/86:3 y). Också från , och föreningsbankers förbund harsynpunkter lämnats på PBL-förslagets effekter för markägandet m. m. har anfört synpunkter på rennäringens ställningi det kommande planarbetet m. m. BoU 1986/87:1 Representanterför lantbruksstyrelsen, , statens naturvårds- Bilaga 9 verk och domänverket har lämnat information om de aktuellalagförslagens JoU 1985/86:2 y verkningar inom sina resp. ansvarsområden. I propositionen läggs fram förslag om en ny plan- ochbygglag, PBL, som skall ersätta bl.a. byggnadslagen (1947:385), byggnadsstadgan(1959:612) och lagen (1976:66) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m. m. Förslaget bygger i väsentliga delar på principerna igällande rätt men innebär en genomgripande systematisk omarbetning av dagenslagstiftning samt en förenkling och modernisering av regelsystemet. Ettgenomgående drag i reformen är decentralisering av beslutsfattandet. Stor vikthar också lagts vid större frihet och ansvar för den enskilda människan. Deviktigaste nyheterna är följande. Alla kommuner skall ha en översiktsplan som omfattar kommunenshela yta. Områdesbestärhmelser skall kunna antas, om kommunen vill säkerställasyftet med översiktsplanen inom ett visst område. Dagens stadsplan ochbyggnadsplan ersätts av en enda plan, som kallas detaljplan. Den skall ha engenomförandetid som begränsar byggrätten i tiden. Om bygglov vägras föråteruppförande av en riven eller på annat sätt förstörd byggnad finns vissaersättningsmöjligheter. Vidare får fastighetsägare rätt att göra bådeutvändiga och invändiga ändringar av byggnader, även om byggnaderna strider motdetaljplanen. En rätt att få bygglov till kompletteringsåtgärder - t. ex.komplementbyggnader och mindre tillbyggnader - införs beträffande en-ellertvåbostadshus i områden utanför detaljplan. fastställelseprövning av planer slopas.Länsstyrelsen skall ha möjlighet att i efterhand granska och upphävadetaljplaner och områdesbestämmelser. Upphävandet får dock beslutas endast påvissa, i lagen angivna grunder. Vid planläggning skallgenom information och debatt eftersträvas ett så fullständigt beslutsunderlagsom möjligt för de politiska organen. Alla boende som berörs av en plan ellerett beslut om tillstånd skall, liksom hyresgästernas organisationer, ha sammaställning som sakägarna. Tillstånd till byggande m. m. lämnas i form av bygglov,rivningslov och marklov. Förhandsbesked kan lämnas till åtgärder som kräverbygglov. Skyldigheten att söka lov skall kunna varieras genom kommunala beslut.Kommunen skall under vissa förutsättningar kunna besluta att vissa åtgärderinom områden utan detaljplan får utföras utan bygglov, nämligen bl.a.komplementbyggnader, mindre tillbyggnader och inre ändringar av byggnader. Förområden med detaljplan kan kommunerna i planen besluta att enklare fritidshusoch liknande byggnader får uppföras eller byggas till eller ändras på annatsätt utan lov. Ändringar av befintliga industribyggnader skall också kunnabefrias från bygglovsplikt. PBLföreslås träda i kraft . Vissa samordningsfrågor m. m. Efter samråd med jordbruksministern framhållerföredraganden (prop. s. 102 f.) att vattenfrågorna bör föras in på ett meraaktivt sätt i den kommunala fysiska planeringen. Han förordar därför attvattenplaneringen integreras med en annan planering och så långt möjligtinordnas i PBL:s regelsystem. Innebörden härav för prövningen enligt vissa speciallagaranges närmare i ett avsnitt om samordningen med annan lagstiftning (s. 449 f.).Uttalandena innebär att beslut enligt speciallag i princip inte får strida motdetaljplan eller områdesbestämmelser. Utskottet vill för sin del framhålla att kommunalaplanbeslut m. m. tillmäts stor betydelse vid tillåtlighetsprövningen enligt 3kap. vattenlagen (1983:291). Ett vattenföretag får sålunda enligt 3 kap. 1 §inte komma till stånd om det möter hinder från bl. a. allmännaplaneringssynpunkter. Detta begrepp kommenteras i civilutskottets yttrande överförslaget till ny vattenlag (CU 1982/83:2 y). Som framgår av förarbetena tillvattenlagen (bl. a. JoU 1982/83:30 s. 31) har varken regeringen eller övrigaprövningsorgan befogenhet att tillåta ett vattenföretag som strider motallmänna planeringssynpunkter. Detta hinder är med andra ord indispensabelt. Enligt 3 kap. 2 § vattenlagen får byggnads- och andraanläggningsarbeten som utgör vattenföretag eller utförs för ett vattenföretaginte strida mot fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan. Mindreavvikelse från plan utgör dock inte något hinder om avvikelsen är förenlig medplanens syfte. Enligt vad som förutskickas i propositionen (s. 451)kommer att i särskild ordning få ta ställning till den närmareutformningen av reglerna om detaljplanens och områdesbestämmelsernas ställningvid beslut enligt olika speciallagar. Förslag härom har ännu ej förelagtsriksdagen. I avsnitten rörande översiktsplan och detaljplan angesnärmare hur kommunernas vattenområden bör redovisas i planerna. Utskottet har - i avbidan på de förslag tillföljdlagstiftning som förutskickats i propositionen - ingen erinran motföredragandens uttalanden om samordningen med vattenlagen m. m. Det börtilläggas att länsstyrelserna genom bestämmelserna i 19 kap. vattenlagen gettsett särskilt ansvar för vattenförsörjningen. a. kan beslutaom vattenskyddsområde för att skydda en yt- eller grundvattentillgång somutnyttjas eller kan antas komma att utnyttjas för vattentäkt. Utskottet utgår från att uttalandena om kommunensbestämmanderätt vid planeringen inte innebär att befogenheter iangivna hänseende kommer att inskränkas. I fråga om samordningen med naturvårdslagen kan noterasatt regeringen har för avsikt att föreslå en ändring i nämnda lag som innebäratt kommunerna skall kunna fatta beslut om inrättande av naturreservat ochnaturvårdsområden (prop. s. 105). Gränsdragningen mellan PBL och naturvårdslagenbör enligt propositionen göras sålunda att områdesbestämmelser BoU1986/87:1 Bilaga 9 JoU1985/86:2 y används avkommunen för erforderlig bebyggelsereglering, medan naturvårdslagens regler omnaturvårdsområde och naturreservat bör användas om kommunen vill avsätta markför friluftsändamål. Den angivna distinktionen är viktig, bl.a. med hänsyn tillersättningsreglerna i naturvårdslagen. Representanter för har inför utskottetunderstrukit det önskvärda i att skogsvårdsstyrelserna bör få besvärsrättgentemot kommunala beslut om naturreservat m.m. enligt naturvårdslagen. Utskottet förutsätter att den av skogsstyrelsenaktualiserade frågan kommer att övervägas i samband med det i propositionenaviserade förslaget om ändring i naturvårdslagen eller i annat lämpligtsammanhang. Utskottet tar således inte ställning i besvärsfrågan i dettasammanhang. BoU 1986/87:1 Bilaga 9 JoU 1985/86:2 y Enligt förslaget skall alla kommuner ha en översiktsplansom anger grunddragen i användningen av mark- och vattenområden i helakommunen. I planen skall bl. a. anges hur kommunen avser att tillgodoseriksintressen enligt NRL. Översiktsplanens slutliga innehåll bestäms avkommunen. skall, när det gäller det sakliga innehållet, granskaom planförslaget 1. tillgodoser riksintressen enligt NRL, 2. innebär att markanvändningsfrågorsom angår två eller flera kommuner har samordnats på ett lämpligt sätt samt 3.innebär att en viss bebyggelse blir olämplig med hänsyn till de boendes ochövrigas hälsa eller till behovet av skydd mot olyckshändelser. Översiktsplanenblir ej bindande för myndigheter och enskilda. I propositionen med förslag fill naturresurslag redovisarbostadsministern sin syn på samordningen mellan PBL och NRL och kommunernasroll i nämnda sammanhang (prop. 1985/86:3 s. 29 f.). I detta hänseende hänvisarutskottet fill sitt yttrande JoU 1985/86:3 y. Representanter för har inför utskottetlämnat synpunkter på de centrala ämbetsverkens roll i samband med denkommunala redovisningen av riksintressen enligt NRL. I PBL-förslaget finnsingen bestämmelse som innebär att översiktsplanen skall obligatoriskt kommunicerasmed t. ex. . Däremot finns i nu gällande byggnadsstadga reglersom innebär att planer och planförslag skall för yttrande översändas till bl.a. berörda centrala myndigheter. Beslut som har fattats i annanordning kan redovisas i översiktsplanen. Som exempel anges (prop. s. 133)naturreservat, strandskyddsområden och andra förordnanden till skydd för någotspeciellt intresse. Kommunens ställningstagande i fråga om förbud motbesprutning i skogsområden enligt lagen (1983:428) om spridning avbekämpningsmedel över skogsmark kan också redovisas. Detaljplan,områdesbestämmelser m. m. I 5 kap. lagförslaget finns bestämmelser om i vilka fallkommunen är skyldig att upprätta detaljplan. Vidare finns bestämmelser omdetaljplanens obliga- Till den förra kategorin hör vattenområdena, vilkaskall redovisas som en särskild områdeskategori inom detaljplaneområdet (5kap. 3 § första stycket 3). Ett exempel på vad detaljplanen får innehålla ärbestämmelser om vegetation samt markytans utformning och höjdläge (5 kap. 7 §första stycket 5). Härmed avses enligt propositionen (s. 163) schaktning,fyllning, trädfällning och skogsplantering. Det bör då också vara möjligt attbl. a. utfärda bestämmelser som avser att skydda viss "värdefullvegetation". Utskottet utgår från att ordet vegetation närmast syftar påträd och buskar. Exemplen i specialmotiveringen (s. 583) går ut på att detskall vara möjligt att förbjuda planteringar av trafiksäkerhetsskäl eller föratt trygga solinfall mot en lekplats eller en energiproducerande anläggning.Om det är av väsentlig betydelse för bebyggelsemiljön bör det också, enligtpropositionen, vara möjligt att skydda enstaka träd på kvartersmark. Utskottetvill understryka att angivna bestämmelser närmast syftar på vegetation som ärvärdefull för bebyggelsemiljön. När det gäller vegetation som är värdefull frånnaturvårdssynpunkt bör givetvis eventuella skyddsbestämmelser grundas pånaturvårdslagen. Enligt 5 kap. 7 § första stycket 11 får detaljplanen innehållabestämmelser om skyddsanordningar, t. ex. bullerskyddsvallar eller liknande,för att motverka störningar från omgivningen. Om det finns särskilda skäl fårdetaljplanen vidare innehålla bestämmelser om högsta tillåtna värden för olikatyper av miljöföroreningar. Effekten av en sådan bestämmelse blir attbyggnadsnämnden har att beakta den vid sin prövning av bygglov i grannskapetsamt att koncession enligt miljöskyddslagen (1969:387) inte får meddelas istrid med bestämmelsen. Denna blir med andra ord bindande för prövningen avmiljöfarlig verksamhet. Utskottet ser detta som en viktig nyhet som står iöverensstämmelse med strävandena att ge kommunerna ett ökat ansvar förmiljöskyddsfrågor. Utskottet utgår från att den kommunala befogenhetennärmast gäller den totala nivån av föroreningar av viss typ inom ett angivetområde. Avsikten med den nya bestämmelsen torde däremot inte vara att kommunen,vid sidan av den prövning som sker enligt miljöskyddslagen, skall så att sägasätta sig i prövningsmyndighetens ställe genom att ange en viss emissionsnivåför ett befintligt eller planerat företag. Den prövningen ankommer påvederbörande länsstyrelse eller på . Somföljer av det sagda måste prövningsmyndigheterna dock i tillåtlighetsprövningenbeakta eventuella planbestämmelser om den högsta tillåtna miljöbelastningen(immissionsnivån) i grannskapet. Detaljplanen skall enligt förslaget ha en bestämdgenomförandetid, lägst 5 och högst . Efter genomförandetidens utgång kanplanen ändras eller upphävas utan att rättigheter som uppkommit genom planenbeaktas. För begränsade områden och i vissa bestämda avseenden kanöversiktsplanens syfte eller ett riksintresse enligt NRL säkerställas på ettbindande sätt genom områdesbestämmelser (5 kap. 16-17 §§). Enligt 16 § får medområdesbestämmelser regleras bl. a. vegetation samt markytans utformning ochhöjdläge inom områden som är avsedda för bebyggelse eller inom områden somligger i närheten av befintliga eller planerade anläggningar för BoU 1986/87:1 Bilaga 9 JoU1985/86:2 y försvars-,trafik- och energiändamål m. m. I 8 kap. 9 § tredje stycket anges närmarevilken typ av anläggningar som avses. Som utskottet anfört får begreppet vegetation ansesomfatta träd, buskar och liknande. För de areella näringarna innebär dettabl.a. att föreskrifter kan meddelas angående trädfällning och skogsplantering,dvs. åtgärder i skogsbruket. I fråga om det egentliga jordbruket ger bestämmelsernainte möjlighet att reglera andra åtgärder än schaktning och fyllning, i den månsådan verksamhet kan vara aktuell i jordbruket. Utskottet återkommer till dessafrågor i det följande under . m. BoU 1986/87:1 Bilaga 9 JoU 1985/86:2 y Krav påbyggnader m. m. Ett generellt krav på att nya byggnader skall anpassastill den omgivande miljön föreslås infört i PBL. Större krav ställs påvarsamhet med kulturhistoriska och miljömässiga värden och på underhåll avbyggnader. Alla byggnader skall underhållas så att deras egenskaper i huvudsakbevaras. Hithörande bestämmelser finns i 3 kap. lagförslaget. Av motiveringen (prop. s. 244) framgår attunderhållskravet gäller även produktionsbyggnader för jord- och skogsbruk ochandra jämförliga näringar. Enligt motion 69 av m. fl. (c) finns detingen anledning att ställa underhållskrav på driftsbyggnader för jord- ochskogsbruk (yrkande 2 delvis). Motionärerna yrkar att 3 kap. 13 § omarbetas ienlighet härmed. Yrkandet är utformat så att det gäller rörelsebyggnader överhuvud taget. Utskottet delar föredragandens uppfattning attbestämmelsen om underhåll i princip bör vara tillämplig även påproduktionsbyggnader för jordbruk, skögsbrulc och därmed jämförliga näringar.De krav som i första hand blir aktuella för ekonomibyggnader är, som ipropositionen anförs, de som tar sikte på byggnadernas säkerhet och utseende.Förslaget torde inte medföra att de areella näringarna belastas med nämnvärtstörre kostnader än som redan nu måste läggas ned på skötsel och underhåll.Utskottet vill dock understryka det angelägna i att de speciella förhållandensom ofta råder i lantbruket m.m. beaktas vid prövning avunderhållsskyldigheten. Som också framhålls i propositionen bör hänsyn tas bl.a. till byggnadens läge, användning och återstående brukstid. Utskottet villtillägga att det i driften av t. ex. ett jordbruksföretag kan förekomma attbefintliga byggnader får ett ändrat användningsområde eller blir överflödiga isamband med ändrad driftsinriktning eller av andra skäl. Det kan då under enövergångstid finnas anledning att ställa kraven på underhåll något lägre än vadsom eljest skulle vara motiverat. Utskottet förutsätter att bestämmelsen iangivna fall tillämpas med viss varsamhet utan att detta behöver särskilt angesi lagtexten. Vad utskottet anfört bör i stor utsträckning kunna tillgodosesyftet med motion 69 yrkande 2 såvitt avser underhållskrav på driftsbyggnaderför jord- och skogsbruk. är jordbrukets och andra liknande näringarsekonomibyggnader inte underkastade byggnadsplikt utanför områden med faställdplan. PBL-förslaget innebär i denna del att bygglovsplikt för ekonomibyggnadergäller inom område med detaljplan (8 kap. 3 § 3). Om det finns särskilda skälfår kommunen i områdesbestämmelser införa bygglovsplikt inom områden som inteomfattas av detaljplan (8 kap. 6 § andra stycket). Som exempel på sådana skälanförs (s. 703) att området är känsligt med hänsyn till landskapsbilden ellerbebyggelsens karaktär. Det kan också vara så att vissa slag av ekonomibyggnaderi nära anslutning till ett bostadsområde kan behöva prövas med hänsyn tillrisken för immissioner. Utskottet tillstyrker för sin del förslaget ombygglovsplikt för ekonomibyggnader och avstyrker därmed yrkandet i motion 69(c) om inskränkning av bygglovsplikten till att gälla enbart inomdetaljplaneområde (yrkande 5). 1 sammanhanget bör understrykas att kommunenenligt lagförslaget får möjlighet att införa såväl lättnader som skärpningar ifråga om bygglovspliktens omfattning. Bygglovsplikt för ekonomibyggnaderutanför detaljplaneområde avses inte, som framgår av det sagda, gällagenerellt utan beslutas särskilt genom områdesbestämmelser. En förutsättningför detta är att det föreligger särskilda skäl, vilket torde innebära attifrågavarande befogenhet kommer att utnyttjas restriktivt. Vad utskottet anförtbör i viss utsträckning kunna tillgodose syftet med motionsyrkandet. Bestämmelserna om bygglov föranleder i övrigt följandekommentarer från utskottets sida: Räckvidden av 8 kap. 1 § om bygglovsplikt för byggnader ärbl. a. beroende av hur begreppet byggnad definieras. Härvidlag vill utskottethänvisa till den utförliga redovisning av rättspraxis som lämnas i propositionen(s. 673 f.). Det framgår bl. a. att konstruktioner som genom sin form ochstorlek ger samma visuella intryck som ett hus har ansetts som byggnad trotsatt de saknat utrymmen för människor att uppehålla sig i. Härav drar utskottetslutsatsen att t. ex. större silo-byggnader, spannmålstorkar m. m. kommer attbetraktas som byggnader i förevarande hänseende. Enligt 8 kap. 2 § första stycket 4 krävs bygglov för attinrätta fasta cisterner eller andra fasta anordningar för hälso- ochmiljöfarliga varor m.m. Utskottet erinrar om att lagstiftningen om hälso- ochmiljöfarliga varor upphävts, med verkan fr. o. m. , (prop.1984/85:118, JoU 1984/85:30) och ersatts med lagen (1985:426) om kemiskaprodukter. Begreppet hälso- och miljöfarliga varor bör därför intekomma till användning i PBL. Utskottet föreslår att bostadsutskottet gör enredaktionell jämkning av paragrafen i enlighet med det anförda. Härvid börmöjligen beaktas att det nya begreppet kemiska produkter har en delvis annaninnebörd än begreppet hälso- och miljöfarliga varor, som närmare framgår avproposition 1983/84:118 (s. 39 f.). Enligt utskottets mening kan man lämpligenanvända orden kemiska produkter som är hälso- och miljöfarliga. Utskottet vill vidare fästa uppmärksamheten på attbestämmelserna i 8 kap. 30 § PBL-förslaget kan komma att gälla även förjordbrukets m. fl. BoU 1986/87:1 JoU1985/86:2 y 1 paragrafen ställs krav på yttrande av BoU 1986/87:1yrkesinspektionen samt skyddsombud m.fl. i samband med bygglov för eller personalrum för verksamheter där arbetstagare skall JoU1985/86:2 y utföra arbete för arbetsgivares räkning. Utskottet ställer sigtveksamt till föredragandens uppgift (s. 746) att det i praktiken inte ärsärskilt vanligt att arbete i ekonomibyggnader utförs av"arbetstagare". Av Svenska lantarbetareförbundets totalt ca 14 000medlemmar är enligt uppgift ca 5 000 anställda inom jordbrukssektorn. Det ärenligt utskottets mening ett rimligt antagande att en stor del av förbundetsmedlemmar utför arbete i arbetslokaler som avses i 8 kap. 30 §. Marklov m. m. De föreslagna bestämmelserna om marklov i 8 kap. 9 § PBLmötsvaras delvis av de s.k. trädfällningsförbuden i 17, 40 och 110 §§byggnadslagen och byggnadslovsplikten enligt 54 § 1 mom. byggnadsstadgan förschaktning, fyllning eller liknande åtgärd inom tomt och vissa andra områden.Utskottet kommenterar här i huvudsak endast bestämmelserna om marklovsplikt förträdfällning och skogsplantering.