bet · GA01NU30 · 1986-12-31 00:00:00 — Enligt utskottetsuppfattning innebär gällande reglering av utländska företagsförvärv i Sverigeen i stort sett rimlig balans mellan de motstridande intressen det här är frågaom. Den pågående analysen av bl.a. resultatet av gjorda åtaganden avutländska företag i samband med förvärvslillstånd får ge underlag för närmareöverväganden om ändamålsenlighet av nuvarande praxis. Av vad som anförts följer att utskottet inte kan biträdakravet i motion 1986/87:N150 (m) på en avveckling av företagsförvärvslagen ochinte heller kravetl motion 1986/87:N149 (fp) på en liberalare tillämpning avlagen. Det förtjänar att påpekas att det i samtliga prövade fall harvisat sig möjligt att lämna tillstånd till förvärv. Den i förstnämnda motionberörda frågan om förenligheten av lagen med strävandena efter en anpassningtill reglerna för EG:s inre marknad får tas upp i annat sammanhang. De tvåmotionsyrkandena avstyrks alltså. Utskottet avstyrker även motion 1986/87:N427 (vpk) iberörd del. Den politik på området som rriotionärerna förespråkar skulle enligtutskottets mening få starkt negativa effekter för dét svenska näringslivet. I propositionen föreslås vissa ändringar iföretagsförvärvslagen m. m. i syfte att minska antalet förvärvsärenden samtåstadkomma enklare rutiner för behandlingen av ärendena och därmed ocksåkortare handläggningstider. Förslagen, som grundas på en rapport av enarbetsgrupp inom industridepartementet, utvecklas närmare i en bilaga tillpropositionen. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. De föreslagna ändringarna i lagen innebär i huvudsak attutländska förvärv av mindre svenska företag helt undantas från den nu gällandetillståndsplikten. Tillstånd skall i fortsättningen krävas endast för förvärvav företag med fler än tio anställda och med nettotillgångar som överstiger detaktuella värdet av 100 basbelopp, dvs. ca 2,4 milj. kr. Isammanhanget anmäls att reglerna för handläggning av ärenden enligtföretagsförvärvslagen har ändrats så att regeringen numera direktprövar ärenden som avser företag med fler än 500 anställda. gällde detatt alla ärenden först skulle beredas hos . Också denna förändringär ägnad att förkorta handläggningstiderna, anförs det. I övrigt föreslås vissa ändringar i företagsförvärvslagenav mera teknisk natur. Sålunda görs ett förtydligande av att lagenskontrollsystem inte skall omfatta nyetableringar, vilket helt överensstämmermed praxis. I enlighet härmed föreslås en ändring av lagtexten varav följer attkravet på tillstånd inte skall gälla teckning av aktier i samband medstiftandet av ett aktiebolag eller förvärv av aktier i s. k. skrivbordsbolag. Vidare föreslås vissa ändringar av reglerna för s. k.inomkoncernstransaktioner. krävs det i praktiken inte tillståndför förvärv av aktier om förvärvaren är ett svenskt bolag inom koncernen. Detföreslås att detta skall uttryckligen framgå av lagtexten. Om förvärvaren ärett utländskt bolag inomkoncernen skall det däremot krävas tillstånd, såsom fallet har NU1986/87:30 varitefter en lagändring av denna innebörd (NU 1983/84:36). med vadsom gäller vid aktieförvärv inom en koncern, då aktierna förvärvas av ettsvenskt bolag, föreslås nu i propositionen att förvärv inom en koncern av andelari handelsbolag eller rörelser eller delar av rörelser skall kunna ske Även fast egendom skall enligt förslaget kunna förvärvasinom en koncern utan tillstånd, vilket förutsätter en ändring i jagen (1982:618)om utländska förvärv av fast egendom m. m. Några motionsyrkanden som gäller utformningen avlagförslagen har inte väckts. Av motionerna 1986/87:N150 (m) och 1986/87:N149(fp) framgår aU förslagen inte tillgodoser motionärernas önskemål om enavreglering på området. Något yrkande framförs dock inte. kommunisterna föreslår i motion1986/87:N427 att de anställdas godkännande skall krävas för avyttring av ettsvenskt företag till utländsk köpare. Vad motionärerna synes avse är att enbestämmelse av angiven innebörd skall tas in i företagsförvärvslagen. Utskottet tar först upp kravet i sistnämnda motion på enlagändring innebärande vetorätt för de anställda. Enligt gällande bestämmelserskall arbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal i förhållandetill det företag förvärvsärendet gäller ges tillfälle att yttra sig. 1 de falldå förvärvstillstånd krävs kommer därmed de anställdas synpunkter på deförhållanden som regleras av företagsförvärvslagen att vägas in vid regeringensbedömning. I många fall torde det också bli aktuellt med förhandlingar ellerinformation enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet yrkandet i nämnda motion. Regeringens förslag om en viss liberalisering av dennuvarande lagstiftningen kan utskottet i huvudsak biträda. Utskottet haremellertid vid beredningen av ärendet funnit att de föreslagna ändrade reglernaför inomkoncernstransaktioner skulle kunna få verkningar som strider motlagstiftningens syfte. Med hänsyn härtill föreslår utskottet en justering avlagförslaget så att inomkoncernstransaktioner avseende andra tillgångar änakfier alltjämt skall vara tillståndspliktiga. Som konsekvens härav bortfallerbehovet av de i propositionen föreslagna ändringarna i lagen om utländskaförvärv av fast egendom m. m. I anslutning till förslaget om ändringar iföretagsförvärvslagen m. m. föreslår regeringen en viss skärpning avbestämmelserna om tillverkning av krigsmateriel. Sålunda föreslås en ändring ilagen (1983:1034) om kontroll över tillverkningen av'krigsmateriel, m.m. avinnebörd främst att tillstånd att tillverka krigsmateriel skall få meddelassvenskt aktiebolag endast om bolaget har utlänningsförbehåll i sinbolagsordning. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag på dennapunkt. I propositionen behandlas också frågor om utländskaporiföljinvesteringar, dvs. förvärv av aktier i svenska börsregistreradeaktiebolag. Det erinras om att en kontroll av det utländska inflytandet isvenska bolag - vid sidan av kontrollen enligt företagsförvärvslagen - finnsockså genom systemet med utlänningsförbehåll.Genom förbehåll i bolagsordningen kan sålunda före- NU 1986/87:30 skrivasatt utländska rättssubjekt m.fl. endast får förvärva viss del av akfierna ibolaget, motsvarande av aktiekapitalet och av rösterna. För ändring av utlänningsförbehåll krävs tillstånd enligtföretagsförvärvslagen. I propositionen konstateras att kontrollsystemet enligtnämnda lag omfattar även bolag som saknar utlänningsförbehåll. Det krävssålunda alltid tillstånd för förvärv som innebär att ett och samma utländskarättssubjekt förvärvar av aktierna eller rösterna i ett svensktbolag. Kontrollsystemet omfattar emellertid inte utländska förvärv av mindreaktieposter i bolag som saknar utlänningsförbehåll, även om det sammanlagdautländska aktieinnehavet i bolaget skulle vara mycket betydande. Detkonstateras också att åtskilliga svenska storföretag saknar utlänningsförbehålloch att den utländska ägarandelen i flera av dessa är hög. Mot bakgrund av angivna förhållanden uttalade sigriksdagen (FiU 1983/84:1) för att ett bättre skydd skulle skapas motutländskt inflytande i svenska företag. En arbetsgrupp inomindustridepartementet har i rapporten (Ds I 1985:7) Utländskt inflytande isvenska företag föreslagit att en ny lag införs som syftar till kontroll avutländska köp av svenska börsregistrerade aktier i bolag som saknarutlänningsförbehåll. Sådana köp skulle enligt förslaget i regel varatillståndspliktiga när den utländska andelen i det aktuella bolaget överstiger40 % av aktiekapitalet och av röstetalet. Enligt förslaget skulleVärdepapperscentralen bevaka när dessa gränser har passerats. I propositionen görs den bedömningen att det finns behovav gränser för det utländska inflytandet i svenska börsföretag. Det haremellertid vid beredningen framkommit att det skulle uppkomma betydandetekniska problem om det föreslagna kontrollsystemet infördes . Skälet härtillär främst att VPC ännu saknar möjligheter att svara för den erforderligarapporteringen. Därav dras slutsatsen att frågan måste utredas ytterligare.Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen avdet utländska ägandet i de berörda företagen. Vad som sålunda anförs i propositionen har inte föranlettnågon direkt kommentar i motionerna. Frågan berörs dock i motion 1986/87:N140(vpk), där en begränsning av det utländska ägandet av företag i tillhögst av ägarandel och röstvärde föreslås. I sammanhanget tar utskottetockså upp ett yrkande i motion 1986/87:N344 om aktiemarknaden.Där föreslås att utländska medborgare skall fritt få förvärva aktier i svenskaaktiebolag. Nuvarande restriktioner leder till en cementering av ägarstrukturensom är ogynnsam för småsparare och även frän allmän samhällssynpunkt, sägermotionärerna. De anser också att det skulle vara positivt om de svenskaföretagen fick ett ökat inslag av utländsk kompetens. Utskottet anser, i likhet med regeringen, att det kanbehövas en kontroll av det utländska ägandet i svenska aktiebolag som saknar utlänningsförbehåll. Som framgått har redan uttalat sig härför. Utskottet kan alltså inte biträda yrkandet i motion 1986/87:N344 (fp) om en avveckling av nuvarande restriktioner. Inte heller vill utskottet ställa sig bakom det motsatta kraveti motion 1986/87:N140 (vpk) på en generell begränsning av det utländska 37 Enligt utskottets mening är de riktlinjer för ägande och NU1986/87:30 röstetalsom har föreslagits av arbetsgruppen inom industridepartementet väl Utskottet anser sålunda att resultatet av det fortsattautredningsarbetet om utländska portföljinvesleringar bör avvaktas. Utskottetutgår från att regeringen återkommer till med förslag i frågan. Medhänvisning till vad som sagts avstyrker utskottet de två nämnda motionerna. Teknisk forskning och Utveckling Teknikpolitik används i propositionen (s. 104) somsamlande beteckning på insatser inom det tekniska området som syftar till attskapa resurser och möjligheter för förverkligande av övergripande politiskamål. Huvuddelen av teknikpolitiken har näringspolitisk inriktning och ingårsåledes i industriministerns ansvarsområde. I propositionen förs en allmän diskussion om kraven påleknikpoliliken. Den måste ha den flexibilitet som krävs för genomförande avstora nationella program och projekt av den typ som , detnationella mikroelektronikprogrammet och det nu aktuellainformationsteknologiprogrammet representerar. fordras resurser föratt långsiktigt bygga upp kompetens inom områden som sakta men säkert växer ibetydelse, som t. ex. verkstadsteknik och bioteknik. Vidare måsteteknikpolitiken tillgodose krav på både bredd och specialisering. Dennaambition ställer utbildnings-och forskningssystemen inför avvägningsproblem,påpekas det, särskilt som de kommersiella krafterna ofta verkar förkoncentration mot vissa teknikområden. I den aktuella propositionen läggs fram förslag om bl.a.ett nationellt program för informationsteknologiområdet och om ändradinriktning av Industrifondens verksamhet. En redovisning lämnas försammanhangets skull också av det förslag till nytt treårsprogram för styrelsenför teknisk utveckling (STU) som regeringen har lagt fram i proposition1986/87:80 om forskning. Vidare erinras om de förslag om stöd till tekniskinfrastruktur -patentverksamhet, provning, standardisering m.m. - somregeringen har lagt fram i budgetpropositionen och som redan harbehandlat. Vad som i propositionen anförs om teknikpolitiken har föranlettendast ett . fåtal yrkanden eller kommentarer i motionerna. I centerpartietsmotion 1986/87:N143 sägs att samhällets satsningar måste inriktas på atttillgodose de små och medelstora företagens behov. Motionärerna anser samtidigtatt sådana områden skall prioriteras som syftar till en långsiktig utvecklingav branscher som kan ge både en ökande kompetens och en bättre internationellkonkurrenskraft: Som exempel anförs rymdverksamheten. En mera grundläggande kritik mot regeringens syn påteknikpolitiken förs fram i kommunisternas motion 1986/87:N140. Där sägs att nuvarande utveckling inom teknologin tenderar att få verkningar på arbetsprocesser och arbetsorganisation som är till de arbetandes nackdel. Den nuvarande politiken på den tekniska forskningens och utvecklingens 38 områden äralltför anpassad till de stora företagens behov, menar motionä- NU1986/87:30 rerna. De kräver därför en självständigare teknikpolitik, inriktadpå att främja olika sociala mål, såsom utveckling av det mänskliga arbetet,ökad jämlikhet och regional utjämning. Utskottet har intet att erinra mot det allmänna resonemangom teknikpolitiken som förs i propositionen. Konkreta avvägningsproblem av detslag som där antyds uppkommer vid ställningstagandet till frågor om tilldelningav resurser till olika verksamheter inom området. Utskottet återkommer tillnågra sådana frågor. Kravet i motion 1986/87:N143 (c) på ett uttalande avriksdagen om att samhällets stöd till teknisk utbildning, forskning ochutveckling skall inriktas . mot att tillgodose de små och medelstora företagensbehov finner utskottet inte befogat. har stödet i storutsträckning givits en sådan inriktning, och motionärerna har inte påvisat någrabrister härvidlag. Motionen avstyrks i berörd del. De synpunkter på leknikpoliliken som framförs i motion1986/87:N140 (vpk) är enligt utskottets mening av så allmän natur att deknappast kan utgöra underlag för ett uttalande av . Utskottet avstyrkerdärför motionen i ifrågavarande del: I detta sammanhang behandlar utskottet även motion1986/87:N425 (vpk), i vilken begärs ett svenskt program för utveckling avalternativ högteknologi. Motiveringen finns i motion 1986/87:U542, sombehandlar frågor om det svenska teknikberoendet av . Dettaberoende kan endast brytas genom en politik för utveckling av alternativteknologi inom landet eller tillsammans med andra länder, menar motionärerna. Ett liknande motionsyrkande från vänsterpartietkommunisterna behandlades av utskottet (NU 1986/87:9). Utskottetbetecknade det därvid som otillfredsställande att svenska företag i storutsträckning är hänvisade till utländska, särskilt amerikanska, leverantörer avavancerade produkter och tekniska data, eftersorn det på detta område tillämpassärskilda exportrestriktioner. Det är därför en angelägen uppgift förnäringslivet och för den statliga industri- och forskningspolitiken, menadeUtskottet, att skapa förutsättningar för en inhemsk utveckling av avanceradteknik på några nyckelområden. I vissa fall kunde det visa sig möjligt attgenom samarbete med andra länder minska ett alltför ensidigt teknikberoende.Utskottet påpekade att detta är en viktig aspekt på deltagande i detvästeuropeiska forskningssamarbetet. underströk utskottet att det härgäller långsiktiga insatser som inte kan väntas leda till någon snabb minskningav det svenska teknikberoendet. Det som utskottet sålunda anförde äger alltjämt giltighet.Tilläggas kan att förslaget i den nu aktuella propositionen om ett nationelltinformationsteknologiprogram tar sikte bl. a. på att förbättra möjligheternaatt upprätthålla ett mått av tekniskt och industriellt oberoende på dettacentrala teknikområde. Utskottet återkommer strax till frågan. Kravet i motion1986/87:N425 (vpk) på ett program för alternativ högteknologi kan utskottetinte biträda. Motionen avstyrks i denna del. Vissanknytning till de föregående motionerna har motion 1986/87:N321 NU 1986/87:30(vpk), i vilken begärs tillsättandet av ett råd för utvärdering av ny teknik.Motionären anser att det ofta är "profitjakten" som styr utvecklingenav ny teknik och framtagandet av nya produkter. I stället borde människorsbehov och även eventuella negativa effekter på miljö m. m. klargöras innan helaprocessen från forskning och utveckling till produktion och konsumtion inleds.Mot bakgrund härav borde ett råd tillsättas med uppgift att göra en oberoendeutvärdering av ny teknik utifrån ett samhälleligt helhetsperspektiv och medbeaktande av de sociala konsekvenserna av tekniken för människors vardagsliv. Iett sådant teknikvärderingsråd föreslås ingå företrädare för olikaanvändarintressen, t. ex. kvinno-, ungdoms-och handikapporganisationer samtfackliga organisationer. De politiska partierna borde också kunna vararepresenterade. Utskottet erinrar i sammanhanget om att verksamhet avdelvis samma karaktär som den av motionären föreslagna bedrivs inomsekretariatet för framtidsstudier, som ingår i forskningsrådsnämnden.Regeringen har i proposition 1986/87:92 lagt fram förslag om ny inriktning ochorganisation av framtidsstudieverksamheten m. m. Innebörden av förslaget är atten särskild stiftelse för framtidsstudier skall inrättas. Ärendet behandlas förnärvarande av utbildningsutskottet. Även om det i motioner med anledning avpropositionen har redovisats olika uppfattningar om den lämpligaorganisationsformen råder bred enighet om att verksamheten bör fortsätta.Utskottet erinrar också om att det inom ramen för den tvärvetenskapliga s. k.temaforskningen vid i bedrivs forskning rörande bl. a.teknik och social förändring, som har viss anknytning till de frågor som tasupp i motionen. Med hänsyn till pågående och planerad verksamhet på bl. a.framtidsstudieområdet kan utskottet inte finna något skäl för inrättande avett nytt organ av den typ som förordas i motionen. Nationellt program på informationsteknologins område I propositionen (s. 107-111) presenteras en rad åtgärderpå informationsteknologins område i fråga om utbildning, forskning ochindustriell utveckling som har vidtagits, pågår eller föreslås av regeringen.Dessa åtgärder -som tillsammans utgör ett informationsleknologiskthandlingsprogram (IT-programmet) - har till syfte att vidmakthålla och stärkaden informationsteknologiska kompetensen, att härigenom minska det svenskaberoendet av omvärlden på detta område och att främja en god användning avinformationsteknologin. I propositionen betecknas informationsteknologinsgenombrott inom industrin och hela samhällslivet som en förändring av genomgripande betydelse, jämförbar med de allra största omvälvningarna i teknikhistorien. Det är enligt regeringens bedömning av största vikt att internationell konkurrenskraft på valda nyckelområden av informationsteknologin kan upprätthållas. Mot bakgrund härav utgör informationsteknologin ett priori terat område för de statliga insatserna inom såväl forskningspolitiken som näringspolitiken. IT-programmet består av tre block, som presenteraskortfattat i det följande. Det första blocket utgörs av det pågående nationellamikroelektronikprogrammet (NMP), som inleddes /84 och somfullföljs enligt gällande riktlinjer. Programmet syftar till att stärkaSveriges förmåga att konstruera och tillverka mikroelektronikkomponenter, somutgör grunden för hela informationsteknologin. Det andra blocket avser teknisk-industriellinformafionssystemteknik. I detta.block ingår såväl grundläggande forskninginom högskolesektorn som målinriktad forskning med stöd från styrelsen förteknisk utveckling (STU). Åtgärder i fråga om detta block har föreslagits avregeringen i proposition 1986/87:80 om forskning, vilken - såviu gäller STU -behandlas av utskottet i betänkandet NU 1986/87:33.1 detta block ingår ocksåindustriell utvecklingsverksamhet, varom förslag läggs fram i den nu aktuellapropositionen. Ett tredje block omfattar forsknings- ochutvecklingsinsatser med syfte att främja en god användning avinformationsteknologin. Några förslag rörande detta block läggs inte fram förriksdagen . En samlad redovisning av olika åtgärder avseende användningen avinformationsteknologi avses komma att lämnas . IT-programmet har ett antal olika intressenter ochfinansieringskällor. För att möjliggöra en överblick redovisas programmet här iform av en tablå. Det bör påpekas att de omfattande insatser för utbildning pådata- och informationsteknologiområdet som sker såväl inom skolans ochhögskolans som inom vuxenutbildningens ram inte har tagits med i tablån. NU 1986/87:30 Detsamlade informationsteknologiprogrammet (milj. Komponenter (NMP) 1983/84-1986/87 NFR nationell halvledarforskning 40 (utöver basnivå ca 10 per är) 1983/84-1986/87 STU 50 (utöver basnivå ca 1983/84-1987/88 Programrådet Försvaret, 1987/88-1989/90 NFR 7 Universitet och högskolor 24 1987/88-1989/90 systemteknik m. m. (utöver basnivå ca 170 per 1986/87:80 bil. 1987/88-1989/90 Programorgan Försvaret 1986/87:74 s. 31 (prop. 1986/87:80 bil. 6 s. 50) 1987/88-1989/90 1986/87-1991/92 Arbetsmiljöfonden Människa - dator-interaktion 32 1987/88-1989/90 demonstrationsprojekt m. m. De insatsergenom naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) ochhumanis-tisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () som i tablånredovisas under grundläggande forskning hör till utbildningsdepartementetsområde. Det börockså påpekas att gränserna mellan de olika blocken är oskarpa. NU 1986/87:30Sålunda torde viss målinriktad forskriing som har bedrivits inom ramenför NMP - som i huvudsak avslutas med utgången av /87 - kommaatt i fortsättningen ingå i det systemtekniska blocket. Ett annat exempel äratt arbetsmiljöfondens sexårsprogram för människa-datorfrågor bedrivs isamarbete med STU, som beräknas satsa motsvarande resurser på programmet. Som framgår av propositionen har IT-programmet utarbetatspå begäran av . I samband med behandlingen av regeringensförslag beträffande NMP uttalade sig nämligen riksdagen- på hemställan av.utskottet (NU 1983/84:11) - för att förslag till ett samlat program omfattandeäven systemteknik och frågor om relationer mellan människa, maskin och samhälleborde redovisas för under /85. Arbetet fördröjdes pågrund av det stora antalet intressenter och oklarheter om finansieringen. Medanledning av en etappredovisning av regeringen anförde utskottet (NU1985/86:1) att den av regeringen angivna restriktionen för programarbetet,nämligen oförändrade ekonomiska ramar för berörda myndigheter, inte bordeutesluta en förutsättningslös prövning av behovet av statliga insatser närprogrammet slutligt fastställdes. Utskottet finner det tillfredsställande att regeringen nuhar lagt fram ett samlat informationsteknologiprogram. Såvitt utskottet kanbedöma uppfyller programmet de önskemål om balans mellan komponentområdet ochövriga områden som uttryckte . Utskottet noterar också attregeringen har strävat efter att genom vissa omprioriteringar - såväl inom helastatsbudgeten som inom industridepartementets område - frigöra resurser för en betydandeökning av insatserna på informationsteknologins område. Utskottet har att behandla endast den del avIT-programmet som avser industriell utveckling inom systemleknikområdel.Regeringen har i propositionen lagt fram förslag avseende såväl riktlinjer fördenna verksamhet som medel för /88 och medelsräm för de tvåföljande budgetåren. Beträffande uppläggningen av denna del av IT-programmetanförs följande i propositionen. Staten har omfattande egna behov avteknikutveckling på informationsteknologins område. är såledesberett att /88-1989/90 satsa 85 milj. kr. i ettsamlat program på området. Motsvarande insats för försvarets del utgör 50 milj.kr. Vidare anförs att staten bör kunna medverka \ finansiering ochriskavlyft i sådana industriella utvecklingsprojekt som är särskilt angelägnaför att komplettera den samlade kompetensuppbyggnaden. För ändamålet begärs ettsärskilt anslag av 30 milj. kr. för nästa budgetår fill industriell utvecklingm. m. inom informationsteknologiområdet, jämte ett bemyndigande att användaytterligare 60 milj. kr. Verksamheten föreslås bli utformad som en sammanhållenprojektverk samhet i vilken såväl staten som industrin deltar. Industrin bör därför inbjudas till samarbete. Som ett riktmärke för finansieringen av utvecklings projekt inom programmets ram föreslås att de statliga medelstillskotten skall motsvaras av sammanlagt minst lika stora fillskott från de deltagande företagen, dvs. samma finansieringsmodell som tillämpas inom NMP. hänsyntill att statens insatser beräknas till ca 500 milj. NU 1986/. skulle alltså den totala insatsen för industriell utvecklinginom systemteknikområdet kunna uppgå till minst ca .