bet · GA01KU12 · 1986-12-31 00:00:00 — Det innebär att en sektion ellerklubb kan ansluta sig till det socialdemokratiska partiet. Men det har ingenpraktisk betydelse förrän i den stund man har rekryterat medlemmarindividuellt. Det är helt och hållet beroende på om man individuellt harrekryterat medlemmar. AndersBjörck: Det är intressant, inte riiinst med tanke på lagstiftningsproblematiken. Fårjag för klarhetens skull konstatera att det blir två möjligheter. Man kan bHindividuellt ansluten på traditionellt sätt, förmodar jag, så att man ber omatt få bli medlem och får partibok och betalar avgift. Men därutöver kommer detatt finnas ett annat i det socialdemokratiska partiet,nämligen att avdelningar är anslutna. Är det korrekt uppfattat? : Jag antydde i min inledning att vi har mycket varierandeorganisationsstruktur. I en avdelning kan det vara praktiskt att bilda ensocialdemokratisk klubb och värva medlemrnar i den. På ett annat ställe ärorganisafionen nära anknuten fill en arbetsplats eller liknande. Man värvarmedlemmar individuellt även där, men medlemmarna går in i partiet via sinfackliga organisation. AndersBjörck: Om man ansluter en avdelning, baseras väl det ekonomiska bidraget frånavdelningen på det totala antalet medlemmar, eller kommer det att baseras pådem som ansluter sig individuellt och som annars skulle ha varit medlemmar iavdelningen? : Det är likadant där. Det ekonomiska bidraget - medlemsavgifterna -till parfiet baserar sig på.dem som går in individuellt. : Så om enavdelning som är kollektivt ansluten vill stödja det KU 1986/87:12socialdemokratiska partiet måste man normalt basera sitt bidrag på dem som Bilaga individuellt har anslufit sig och inte på totalsumman av medlemmar iavdelningen? : Det är riktigt. Men dessutom vill jag påminna om att vi redan nu hardet förhållandet, som har fungerat , att fackliga avdelningar geranslag till socialdemokratiska parfiet. Det ligger vid sidan om detta. AndersBjörck: Jag har ytterligare en fråga som gäller tidtabellen. Vi har fått , höraatt man skulle kunna ha det nya systemet genomfört . Är det en tidtabellsom är fastställd av praktiska skäl, eller finns det några möjligheter attändra på den utan att partiorganisationen tar obotlig skada? Är det ett budfrån partistyrelsen och sedan eventuellt parfikongressen? : Eftersom jag känner till de diskussioner som redan pågår vågar jaggöra en gissning att man i flertalet organisationer redan nu har påbörjat enplanering i avvaktan på partikongressens beslut. Det innebär att man mycketsnart efter partikongressen kan genomföra en organisafionsföränd-ring. Menockså i det fallet ser det mycket olika ut på olika håll i landet. Det harframgått av fidningsartiklar, om inte annat. I är det en enkelprocess, eftersom antalet fackliga avdelningar som är kollektivanslutna ärmycket litet, och där kan man genomföra ändringen mycket snabbt, medan man iSkåne har ett mycket stort antal avdelningar, och där är det ett stort,organisatoriskt arbete. Vi har försökt hitta en form som är rimlig och möjligäven för de stora distrikten. NilsBerndtson: Det är väl tredje gången som gästar oss och vi samtalarom kollektivanslutning. Första gången fick du frågan, om inte tiden var mogenför ett avskaffande av kollekfivanslutningen. Du svarade att man skulle inväntakongressens beslut. fick vi reda på beslutet om olikasamverkansformer, och får vi veta att partistyrelsen föreslår avskaffandeav kollektivanslutningen. SAPrör sig alltså i den riktning som riksdagsuttalandena har gått i. Men ett parfrågor kan vara av intresse, exempelvis hur tiden kommer att utnyttjas framtill kongressen för att man skall vinna gehör för förslaget. Duhar redovisat att ni försöker förankra förslaget. Det är i första hand en frågaför partiet, men det har ett visst intresse hur frågan förankras också i denfackliga rörelsen. Har du någon bedömning av stämningarna i fackföreningsrörelsen? Vidare:Kommer ni att ge signaler om att ingen ytterligare kollekfivanslutning bör skei fortsättningen? Det kan också påverka frågan. : På den första punkten vill jag svara att rörelseriktningen har, varitalldeles klar . Det har varit en uppbyggnadsperiod på nittioår och en förändringsperiod , och det tycker jag nog ändå är enganska om man ser i ett historiskt perspekfiv. Tidenfram till kongressen använder vi fill att diskutera igenom med fackföreningsrörelsen centralt. För det ändamålet har vi filisatt en lednings grupp under och med företrädare för ett antal fackförbund inom H Dettorde vara en garanti för att arbetet med förankringen bedrivs KU1986/87:12 successivt och kontinuerligt fram till partikongressen. På den tredje frågan vill jag svara att vi stöter på, omdet kan förväntas nya kollektivanslutningar . Det är naturligtvisformellt fullt möjligt att så sker, men vi har redan märkt i diskussionerna utei landet att det är föga meningsfullt att nu skapa en organisationsform somskall förändras . Därför vågar jag säga med stor bestämdhet attnågra nya kollekfivanslutningar icke förekommer. : Jag skulle vilja fråga omerfarenheterna av den försöksverksamhet som du nämnde i början. Jag var intemed här vid utfrågningen, men vi har fått en utskrift frånutfrågningen, och där står bl. a. om en avdelning som bestämde sig för attslopa kollektivanslutningen, vilket resulterade i att anmälde sig sommedlemmar i parfiet. Skulle du vilja kommentera erfarenheterna avförsöksverksamheten? En annan fråga gäller dem som är medlemmar nu på grund avkollekfivanslutning. Om man beslutar att det skall vara individuellanslutning, har man då kontroll i registren över vilka som är kollektivtanslutna? Kommer de som redan finns med i parfiet att utgå, eller kommer de attstå kvar så att förändringen bara gäller nyanslutna? Du talade om att en lag skulle innebära en inskränkning iföreningsrätten. Jag har hört men är inte helt säker att frågan om negativföreningsrätt har varit uppe i . Har du någon kommentar fill det?Annars kanske kan redogöra för det. : Försöksverksamheten har vi bedrivit sedan1978. Erfarenheterna är litet olika från de olika fackliga organisationerna.Vi vet från eftervalsundersökningar och annat att andelen socialdemokrater inomindustrifackförbunden är , och det har varit så i val efter val. Iservicefackförbunden är andelen lägre, . Den försöksverksamhetsom bedrivs har givit ett liknande utfall, och i industrifackförbund har viuppnått 50 procents individuell anslutning på sina håll. Men det mest vanligaär att man efter ett eller har lyckats nå upp till 30 procentsindividuell anslutning. På sina håll har det beroende på olika omständigheterblivit lägre än , men det är ganska vanligt att anslutningen varierar mellan50 och . Det beror naturligtvis också på vilka insatser man gör dels frånsocialdemokratins sida, dels från den enskilda fackföreningens och på hursamarbetet fungerar. Det har bl. a. att göra med representationen påförtroendeposter i kommunfullmäktige, landsfing och riksdag. Om en fackförening beslutar sig för att upphöra medkollekfivanslutning låt oss säga , har parfiet ingen somhelt tillgång till några medlemsregister, utan där börjar man från noll med enindividuell medlemsvärvning på arbetsplatserna. För övrigt har vi inte tillgångfill medlemsregistren, utan de finns i förbundens egna dataregister, vilketibland har lett till en del prakfiska bekymmer för oss, som vi emellertid harklarat. Vi kommer alltså inte att ha några uppgifter. Det innebär vidare - om det var den saken som låg bakomdin fråga - att i och med att man lämnar kollektivanslutningen finns inga rester kvar av den, 2 utan manbörjar helt och hållet från noll. Jagmåste erkänna att min minnesbild av och mina kunskaper om KU 1986/87:12diskussioner angåend den negativa föreningsrätten inte är vad de borde vara.Bilaga och jag ber om överseende om jag inte ger mig in i den diskussionen. Menvår enkla filosofi är att det måste vara angeläget i ett demokrafiskt land attstatsmakterna inte skall behöva göra ingrepp i organisationernas stadgar ochmöjligheter att fritt verka. Om det sfiftas en lag som undanröjer en paragraf idet socialdemokratiska partiets stadgar, uppfattar vi naturligtvis det som ettingrepp i föreningsfriheten. HansNyhage: Vi fick höra att färdriktningen har varit klar , attparfistyrelsen har tagit ställning och att kongressen skall besluta nästa år.Trots detta omfattande arbete, som då har pågått i fio eller , skall detbehövas . Vad är det som är så svårt att klara i samarbetetmellan fack och parfi som sammanhänger med kollektivanslutning ellerindividuell anslutning? Vad är det i samarbetsfrågorna som kräver sådan oerhördtid? : Vårt parti är ett ganska stort parti med många samarbetsytor. Jagvill påminna om att vi liksom de andra partierna dessutom har ungdomsförbund,kvinnoförbund och den kristna socialdemokratiska rörelsen. Under årens lopphar det växt fram representationsformer som har lett till att man har fått ettväl fungerande samarbete från plats till plats. Jag nämnde förutrepresentantskapen. När man skall börja förändra denna organisation kommer deatt påverkas mycket kraftigt. Man måste därför ha möjlighet och tid attdiskutera igenom hur den nya organisationen skall se ut. Det är inte ovanligtatt en arbetarkommun har 30-40 medlemsorganisationer, varav huvuddelen ärfackliga - sedan finns också geografiska socialdemokratiska föreningar. Det ärnödvändigt att diskutera med förening efter förening om hur det framtidasamarbetet skall se ut. Vihar i det socialdemokratiska partiet en nomineringsprocess som också har växtfram . Det måste naturligtvis tas upp en ny diskussion om hurnomineringsprocessen skall se ut inom partiet. Det råder motsvarandeförhållanden inom alla partier. Nomineringsprocessens uppläggning varierarmellan partierna, och den måste vi också ändra . Det har växtfram traditioner som gäller motionsrätten inom partiet. Det måste man ocksågenomlysa och se över. Partietsom en demokratisk organisation bör gå igenom denna process helst med enförstärkt partidemokrati. Vi är icke betjänta av en partidemokrati som ärslagen i spillror, och det tror jag inte att samhället i övrigt heller är.Tusentals beslut skall fattas och tusentals överväganden göras. Jag säger ånyoatt det är skälet till att vi behöver ha en viss fid på oss. BertilFiskesjö: Jag tog upp frågan redan inledningsvis men jag tyckte inte att svaretvar tillfredsställande. När det talas om tusentals beslut verkar det som om detskulle fattas beslut i tusentals instanser, men det är ingenting som hindraratt man fattar tusen beslut på tusen ställen. Mendet var inte för att säga detta som jag begärde ordet igen, utan det gjorde jag därför att frågan om föreningsfriheten togs upp. Det har sagts att lagförslaget riktar sig mot föreningsfriheten. Så är det inte alls.Lagförslaget 23 riktar sig enbart motkollektivanslutningen, dvs. inte mot partiet och inte ens KU 1986/87:12 mot den fackliga rörelsen. sade något om att han var emot all lagstiftning som över huvud tagetbegränsar organisationernas handlingsfrihet. Då vill jag för egen upplysningställa frågan: Gäller det oavsett vad organisafionerna kan ta sig för? Är detalltså fullt fritt fram för organisationer att bete sig hur som helst motenskilda eller kanske mot samhället utan att man skulle ha moralisk rätt attingripa lagstiftningsvägen? : Jag har förmånen att tillhöra samma stafliga utredningskommitté somBerfil Fiskesjö, och vi får rika möjligheter att diskutera vad som är rimligtoch lämpligt vad partierna tar sig före. Jag skall inte.ge mig in på dendiskussionen i detalj. Men naturligtvis får en förening inte ta sig före vadsom helst. Utöver föreningsfriheten har vi en civilrättslig lagstiftning, ochvi har dessutom lagar om bokföring och liknande som innebär ingrepp iföreningarnas verksamhet. Men det har rått total polifisk enighet om denlagstiftningen och hur den skall hanteras i Folkrörelsesverige. Jag har inteupplevt att det har varit något politiskt tvisteämne. : talade mycket om organisationers rätt och inte så mycketom individers rätt. Har ingen förståelse för enskilda människorsrätt att slippa bli medlemmar i ett visst parti grundat på beslut av en grupp?Jag tycker att en god demokrat bör kunna ge oss.ett klart besked på denpunkten. : Svaret är ja. Vi har förståelse för den synpunkten. Det är bakgrundenfill parfistyrelsens beslut. ElisabethFleetwood: Den här frågan har diskuterats i , eftersomkollektivanslutning har ansetts stötande. Kan man uppfatta det så att ocksåpartikongressen nu omfattar den åsikten att kollekfivanslutningen är stötandeoch att man därför övergår till det individuella medlemskapet? Jag tar återigenupp det som jag tog upp , nämligen Värinlandsfallet, som IngelaMårtensson berörde. Då sade att det var så nytt att du inte hunnitanalysera det. Jag antar att du haft tid att göra det. Manförväntade sig en 40-procenfig individuell anslutning men fick bara 10, varförman återgick. Anser du att 10 procents anslutning var ett vägande skäl för attåtergå fill kollekfiv anslutning? : Jag skall inte diskutera den senare frågan, för den blir teoretisknär partistyrelsen har fattat sitt beslut. Jag vill bara säga att det är mångaöverväganden som görs när man diskuterar samarbetet. Ett gäller möjligheternaatt få ett politiskt inflytande i det socialdemokratiska partiet. Det är ingensom helst tvekan om att fackföreningsrörelsen har uppfattat det så,att kollektivanslutningen har varit bästa sättet att utöva inflytande isocialdemokratin. Det blir en förändring på den punkten när man får nya former. Vihar kommit fram fill att vi kan bygga det framfida samarbetet på individuell anslutning och uppnå våra syften och mål. Därför har det inte varit aktuellt för oss att föra diskussionen om huruvida kollektivanslutningen 24 : Får jagavslutningsvis själv ställa en fråga som ett försök att KU 1986/87:12 föraärendet fram till dagens läge, där det föreligger ett förslag om Bilagalagstiftning. Det är känt att en bred opinion inom utskottet i det längsta harvarit skeptisk till en lagstiftning på det här området. Jagvill ställa frågan om det är riktigt uppfattat att om partikongressen följerdet enhälliga förslaget från den socialdemokratiska partistyrelsen innebärdetta att socialdemokratiska partiets stadgar ändras så att medlemskap iSveriges socialdemokratiska arbetareparti endast kan grundas på enskildanslutning och att övergång fill enskild anslutning skall vara genomförd senastden . Är det innebörden om partikongressen följerpartistyrelsens yttrande? : Svaret på den frågan är ja. : Därmed förklarar jag frågestunden avslutad. Jag tackarpartisekreterare för informationen.