bet · GA01KU33 · 1986-12-31 00:00:00 — Utfrågningav f.d. handelsminister ku 1986/87:33 angåendeexport av krigsmateriel, Biiaga a 20 0//e5ve«M0/i.-Vi har på vår särskilda föredragningslistafrågor om krigsma-, ,, , terielexporten,och vi har tyckt det vara värdefullt att få sammanträffa med dem som iregeringsställning haft att befatta sig med de frågorna . Jagvill därför hälsa välkommen till utskottet i din egenskap avhandelsminister - . När det gäller krigsmaterielexporten har utskottet medanledning inte minst av uppgifter i den allmänna debatten framför allt sett påutförsel till och även till . Jag lämnar ordet till dig, om du har några kommentarertill de ärenden du , mötte som handelsminister. , ., . : Jag vill gärna först säga att jag uppskattaratt få tillfälle att ge synpunkter och svara på frågor. De synpunkter jag har gäller exporten av krigsmaterieltill , och . Angående export av krigsmateriel till erinrar jag omatt folkpartiregeringen tillträdde . det årethade förhållandena i präglats av tilltagande inre oroligheter. diskuterade jag den svenskavapenexporten till med statsminister . Jag tog därefter uppfrågan med krigsmaterielinspektören . På min föredragning beslötregeringen vid sammanträde att all export av krigsmaterieltill skulle avbrytas. hemställde att beslutet måtteomprövas och utförsel medges. Denna hemställan avslogs av regeringen. Angående export av krigsmateriel till vill jagsäga att tidigare svenska regeringar, såväl den socialdemokratiska som denborgerliga trepartiregeringen, hade medgett export av krigsmateriel tillIndonesien. Det senaste beslutet, som avsåg luftvärnskanoner till fartyg, hadefattats av regeringen . Under det år jag var handelsminister utfärdades ingalicenser för export av nya vapen till . De exporttillstånd som gavsav folkpartiregeringen på min föredragning avsåg ammunition till redanexporterade vapen. Angående export av krigsmateriel till vill jagsäga att den allmänna bedömningen - en bedömning som delades avfolkpartiregeringen - var att landet präglades av stabilitet och ettväxande mått av demokratisk frihet. Allmänna val förekom, och landet leddes aven regering som utgick från ett parti som beviljats medlemskap iSocialislinternationalen. utgjorde inget hot mot andra länder i regionen.Landets strategiska läge var emellertid sådant att det kunde tänkas bli föremålför aggression om de politiska förhållandena i regionen skulle försämras. Den dominerande delen av befolkningen i av kineser. I andra länder i regionen hade kinesiska minoriteter vid flera tillfällenutsatts för svåra förföljelser. Singaporebedömdes av den sveriska regeringen ha behov av en försvars- KU 1986/87:33makt till stöd för sin självständighet. Liksom tidigare densocialdemokratiska Bilaga A 20 ' regeringen och den borgerligatrepartiregeringen fann folkpartiregeringen att uppfyllde de krav somenligt de av antagna riktlinjerna skulle ställas på länder som kundevara mottagare av svensk export av krigsmateriel. Folkpartiregeringenmedgav exporttillstånd till för ett antal luftvärnskanoner inkl.ammunition för totalt 137 miljoner, ett antal pansar-värnsrobotar till ettvärde av 1 niiljon samt reservdelar, sprängämnen och ammunition för 40miljoner, totalt ca 180 milj. kr. Mottagare av denna export var företaget ,som vid det tillfället var ettav den singaporiånska staten helägt bolag med, omjag minns rätt, statssekreteraren i försvarsdepartementet som ordförande. Densvenska exporten av krigsmateriel till hade inte tidigare haft ochfick heller inte jag tillhörde regeringen sådan omfattning attdet enligt min bedömning fanns anledning att sätta i fråga att den överstegSingapores behov. Ingenting framkom heller sorn då gav mig anledning misstänkaatt svensk krigsmateriel från såldes vidare till andra länder. Somhandelsminister såg jag det som min uppgift att noga pröva alla frågor gällandesvensk vapenexport. Särskilt omfattande borde denna prövning vara om frågangällde export till sådant land som inte köpt eller medgetts köpakrigsmateriel från . Förutom till den tidigare länder-kretsen medgavfolkpartiregeringen export också till . Denna export avsåg militärradarutrustning. Regeringenutgick från att och andra bei-ördä svenska företag i eget intressenoggrant iakttog och åtlydde de bestämmelser som utfärdades av regeringen ochriksdagen. Ingenting framkom helléi- då som gav anledning förmoda att det kundeförhålla sig på annat sätt. Dens.k, andra oljekrisen inträffade under regeringsår. Inomregeringen hade jag ansvaret för oljeförsörjningen. Jag förde förhandlingar omoljeleveranser till med företrädare för regeringarna i , ,och . Inte i något fall gjordes någon koppling mellanoljeinköp och export av krigsmateriel. och gjorde 1979 fann jag det föga konsekvent att ettvapenexporterande svenskt företag utan regeringens medgivande kunde ingå avtalom liceristillverkning av vapen i annat land. Genom att detta var möjligtansågjag att regeringens beslut med avseendépå ' vapenexport kunde kringgås. Idirektiven till den utredning om krigsmaterielexporten som tillsattes avregeringen på min föredragning ingick bl.a. den nämnda frågan omlicenstillverkning utomlands. Till ordförande i utredningen förordnade jag f d.utrikesministern . Utredningens betänkande ledde till deskärpningar i riktiinjerna för export av krigsmateriel som antoghösten 1982. KurtOve : Jag skulle vilja ställa några frågor i anslutning till dén redovisningsom har lämnat. Du nämnde att beviljades export av ettantal luftvärnskano- KU 1986/87:33 ner till . Jag skulle viljaveta om du med anledning därav gjorde Bilaga A 20 någon utredning, omSingapore självt verkligen hade behov av den materielen. : Enligt uppgifter som gavs till mig stod detfullständigt klart att de var för eget behov. De avsågluftvärnskanoner dels för patrullfartyg, dels för installation i hamnar. Det har sagts isamband med utfrågningar här att hade så få båtar att regeringarnaborde ha ställt sig frågan, om verkligen hade behov av de kanoner somexporterades. Jag har förstått det så att du inte betvivlade att de var avseddaför användning i ? : Ingen anledning alls. : Gjorde ni några extra ansträngningarför att få garanti för att kanonerna inte skulle sändas vidare? : Inte utöver det kra.v på slutanvändarintyg somvi ställde. : Jag går så över till frågor om ÖstraTimor och . Uppfattade jag dig rätt om jag tyckte att du nämnde attutförseltillstånd hade beviljats men egentligen bara gällde annan materiel änvapen, exempelvis ammunition? : Inte för ett enda vapen gavs det exportlicenstill jag var handelsminister. Det enda som vi gavexporttillstånd för avsåg ammunition för redan exporterade vapen. : Fattades det många beslut omammunition? : Det var flera beslut, jag tror det var tre. : som handelsminister vardet väl starka spänningar mellan och , och fråga är omdet inte också pågick krigshandlingar. Påverkade det er bedömning av utförselnav ammunition? : Jag ansåg det vara min skyldighet att följariktlinjerna såsom jag tolkade dem. I riktlinjerna anges att man skallacceptera export av reservdelar, och i reservdelar inkluderas ammunition. : Sedan vill jag knyta an till det dunämnde om . Jag tolkade det så att det gällde radarutrustning. Innebärdet att du t.ex. inte beviljade något utförsellillstånd för Robot 70 tillTunisien? : Innebär det också att du inte beviljadenågot tillstånd för utförsel till något arabland av Robot 70? : Alldeles rätt.Jag beviljade aldrig något exportillstånd avseende KU 1986/87:33 Robot 70, inte till något enda sådant land. Föratt ingen skall missförstå mig vill jag understryka att hade fråganaktualiserats om export av Robot 70 till , hade jag inte motsatt migdet. Men det blev aldrig aktuellt att lämna några exportlicenser angående Robot70 till . Däremot förekom diskussioner . Därefter, dvs.efter regeringsskiftet , följde också en leverans av Robot 70. Underförutsättning att man hade ett korrekt slutanvändarintyg hade jag inte motsattmig en sådan export med hänsyn till den bedömning jag då gjorde av Singpore. KurtOve : Jag kan inte särskilt mycket om tekniken som ligger bakom, menRobot 70 är ju ett vapensystem. Jag har förstått av tidigare utfrågningar attradarutrustning som är knuten till det systemet är så specifik att om man harradarsystemet måste man också ha roboten för att det skall bli effektivt. HädarCars: Det är väl tvärtom, att du inte har lika stor nytta av roboten omdu inte har radarsystemet. KurtOve : Hade de robotar? HädarCars: Nej, och hade inte robotar. KurtOve : Du säger att om man inte har roboten, behöver man interadarutrustning. Men exporttillståndet gällde tydligen radarutrustning. HädarCars: Ja, men radarutrustning kan användas för många ändamål. Den är inteknuten till ett vapensystem. Uppgifterom det här kan ni få fram genom att ställa frågor tillkrigsmaterielinspektören. Jag antar att det inte är inkorrekt av mig att sägaatt vad gäller ingick bl.a. sådant som senare togs bort frånkrigsmateriellistan. Det fanns också andra riktmedel som hade militär karaktär.Därför har jag valt att i det anförande som jag höll ange att det var militärradarutrustning. : Får jag skjuta in en fråga om riskerna för vidareexport. Var det vidden tidpunkt då du var handelsminister en främmande tanke att skullekunna. tillåta vidareexport som var illegal från våra utgångspunkter? HädarCars: Det fanns ingenting som gav anledning att tro att Singaporeskulle vidareexportera svenska vapen. Vapenexporten hade varit av ganskablygsam omfattning, vilket sammanhängde med att var ekonomiskt och påannat sätt mycket nära lierat med . Det var först omkring mittenav man började överväga att inhandla vapen från andra länder. Dediskussioner som vi självfallet hade kring frågan om , även om beslutatt medge vapenexport fattats av tidigare regeringar, gällde framför allt omSingapore var ett sådant land att det fanns anledning att vara Från de tidigare angivna utgångspunkterna hade KU1986/87:33 vi gjort den bedömningen i regeringen, att hade eget behovav. Bilaga A 20 vapen och att de kvantiteter som det var fråga om på intetsätt kunde anses fylla mer än en ringa del av det behov av vapen som Singaporekunde ha orsak att införskaffa. : Du talade om leveranser av reservdelar ochammunition till tidigare levererade vapensystem. Är det en självklarhet altmanunder alla förhållanden skall leverera reservdelar och ammunition? Om ett landkommer in i direkta krigshandlingar, bör man väl kunna ompröva den frågan. : Jag vill hänvisa till de då gällanderiktiinjerna. Där står det; "Även i fall av väpnad konflikt bör indragningav licensen kunna underlåtas, orn det är förenligt med de neutralitetsrättsligareglerna och mottagarstaten deltar i konflikten endast symboliskt. Det står i en annan passus; "Utfärdad exportlicensbör därför indragas, förutom vid ovillkorliga exporthinder," - alltsåbeslut av - "endast om den mottagande staten komriier iväpnad konflikt med annan stat eller får inre väpnade oroligheter." Jag gjorde den bedömningen med avseende på men intemed avseende på . : Du sade att ni inte hade skäl att göra denbedömningen ätt inte skulle respektera lagar och bestämmelser. Anser dumot bakgrund av vad vi vet att man borde intagit en mer kritisk hållningi den frågan? : Det är lätt att säga i efterhand att mangenerellt borde ha gjort det. vet jag inte om någonting sådant (olaga vidareförsäljning av svensktillverkade vapen) förekom , och jag vet inte om detta . är utrett i polisutredningen heller. Jag vill inte ge intryck av att jag-tar . ställning i en rättsfråga som ännu inte är avgjord.. , Min bedömning var att ett företag som , som tillpraktiskt taget är beroende av staten som köpare och tillståndsgivareinom detta område, har särskild anledning att upprätthålla mycket korrektaförbindelser med staten och vara noggrann med att iaktta de bestämmelser somregering och riksdag uppställer för verksamheten. Min utgångspunkt var att handlade på ett sådantsätt. Ingenting hade under 1978-1979 framkommit som gav mig minsta anledningatt förmoda att så inte var fallet. : I det omfattande material som har levererat finns en uppgift om att 28fartygskanoner såldes till 1978-1979, troligen via . Har dunågori kommentar till den uppfattningen? : Nej. . . : Gjordes det sorii ministernågra framställning ar eller fördes det några diskussioner om att de leveranser som skett tidigare 35q tillIndonesien var inledningen till leverans av kommande vapensystem där KU1986/87:33 det skulle ingå radar och stridsledningsutrustning och underhålls-och Bilaga A 20 utbildningsanordningar? : När det gäller export av vapen anser jag attvarje licensärende skall avgöras för sig. Ingen licens för utförsel av vapenmotiverar ytterligare licenser (avseende nya vapen) . : Frågan gällde om det gjordes sådanaframställningar eller fördes sådana diskussioner. Jag kan också fråga om detfördes sådana diskussioner beträffande leverans av luftvärnskanoner tillSingapore. : Jag skulle aldrig acceptera att ingå i sådanadiskussioner. Varje exportlicens avseende vapen måste bedömas för sig, och manmåste vid det tillfället avgöra om det är riktigt eller inte att accepterautförsel. Man kan inte åberopa vad andra har gjort och sagt. När man tarställning till om tillstånd skall ges eller inte måste man se tillförhållandena som råder i vederbörande land. Det är skillnad när det gäller reservdelar och ammunition.Om inte särskilt starka skäl har tillkommit finns det en skyldighet att medgeatt de som har fått köpa vapen också får köpa reservdelar och ammunition. : Det är väl riktigt att varje regering taransvar för sina beslut, men finns det inte i den bedömning som ligger bakom ettbeslut en koppling till vad man har beslutat? Det kan ju finnasvapensystem som har sammanhang med tidigare beslutade utförseltillstånd. : Det kan det självfallet finnas, men det ärinte en grund för ställningstagandet. När det gäller export av vapen måstevarje regering bedöma, om landet vid det tillfälle då exportlicens utfärdas ären lämplig mottagare av de beställda vapnen. Birgtt : Det har varit rätt mycket diskussion omantalet kanoner i förhållande till antalet fartyg. Du har redan varit inne pådet. När de här tillstånden lämnades, uppgav då någotanvändningsområde? Rimligen borde det ha varit så. Innebär den uppgiften då attde möjligen skulle användas både för fartyg och till anläggningar på land?Svenska Freds hävdade bestämt att det inte finns några kanoner på land. : Min minnesbild är dess värre inte så tydligatt jag kan ge ett hundraprocentigt säkert svar, men min bedömning är att dessakanoner kan vara avsedda dels för installation i fartyg, dels för installationi hamn. Det är vanligt att man använder samma typ av kanoner i båda fallen -det är praktiskt med hänsyn till leveranserna av ammunition till pjäserna. Birgtt : Min andra fråga gäller licenser, som vidden här tiden var fria. Förekom det att sålde licenser till Singaporeunder ? : Det jag känner till är att det hade ingåttsett licensavtal mellan och 1973. Under 1978-1979 ingicks migveterligt inget avtal. AndersBjörck: Jag vill ställa en fråga som jag har ställt till flera andra närdet KU 1986/87:33 gäller . Jag vill gärna höra Hädar Carsuppfattning om slutanvän- Bilaga A 20 darintyg. När export skedde tillSingapore, blev på något sätt varnad eller misstänksam attslutanvändarintygen inte skulle vara tillfredsställande ur juridisk synpunktför att förhindra illegal vidareexport? Juridiskt var de korrekta. De somutfärdat slutanvändarintyg är AOS, och i de riktlinjer som då gällde står attendast statliga myndigheter eller av staten auktoriserade importörer skullegodkännas som köpare. Vidare står det att en utländsk köpare bör skriftligenförklara att materielen avses för köparens egna behov. Detta stämde till 100 %på exporten till . Jag vill tillägga att det ändå finns skäl att kräva attslutanvändarintyg utfärdas av en regering. Det är också en av orsakerna tillatt man i direktiven till den kommande (Anderssonska) utredningen på nyttaktualiserade frågan hur man skall se pä slutanvändarintygen. : Det är väl naturligen sä attkrigsmaterielinspektionens bedömning spelar en viss roll när rnan bereder ettärende, eftersom där finns militär kompetens och en viss kontinuitet. Framfördes det till niär det gällde exportentill några farhågor från KMl att det skulle kunna bli fråga omillegal vidareexport av de nämnda fartygskanonerna? : Absolut inte. Om , som då varden ansvarige krigsmaterielinspektören, hade haft sådana misstankar, är jagövertygad om att han hade fört dem vidare till mig. : Det framfördes inte från något annat håll,t.ex. från militärt håll i ? Inte på något håll har den tanken väcktsunder den tid då frågan var aktuell. : Du sade att AOS var mottagare av vapenoch att del var ett helägt dotterbolag. . . : Inte dotterbolag, utan ett helägt statligtbolag. : När represe:ntanterna för Svenska Fredsvar här sade de att är delägare i AOS och att dessroll knappast är att förse försvar med vapen, utan jag fick uppfattningenatt den snarare var att förse andra länder med vapen. Vilken uppgift hade AOS? : Jag tycker inte att jag i det här sammanhangetskall kommentera senare händelser, utan jag nöjer mig med att konstatera att1978-1979 var AOS det företag som av den singaporiånska regeringen utsetts atthandlägga dessa frågor. Det svarade precis mot de bestämmelser som vi enligt dågällande riktlinjer skulle följa. : Så AOSvar upphandlare för det singaporiånska för- KU 1986/87:33 svaret? HädarCars: Ja. KurtOve : , när vi hade representanter för Svenska Freds här,sades det att exporten till uppgick till 13 milj. kr. mellan1970 och 1978, och 1979-1980 skedde det en kraftig ökning till 317 milj. kr. Dusatt som handelsminister fram till , och jag förmodar att endel av exportökningen måste ha kommit då du var handelsminister. Funderadeni aldrig på vad den fantastiska ökningen 1979-1980 kunde bero på? Vad kunde ligga bakom den fantastiskauppgången? HädarCars: köpte ett antal luftvärnskanoner, som kostade . Omman inte hade köpt ett antal luftvärnskanoner, hade det varit en mycket lågexport. blev det ett ordentligt belopp på en gång. : Det verkar som om utskottet inte är mer nyfiket utan har ställttillräckligt många frågor. Då uttalar jag ett tack till och vårtillfredsställelse över att vi har kunnat komplettera vårt skriftliga materialmed dina muntliga svar. Utfrågningav statsminister den 31 ku 1986/87:33 mars 1987angående Bilaga a 21 a) regeringensoch åtgärder med anledning av mordet på statsministerOlof , b) överenskommelsemellan regeringen och affärsbankerna om medel till en stiftelse förforskningsändamål samt c) utnämningar avverkschefer : Jag hälsar statsminister välkommentill utskottet. Vi värderar mycket att vi får denna komplettering av vårskriftliga dokumentation. Vi börjar med två ärenden som har att göra med utredningenkring Palmemordet och de åtgärder som vidtogs i samband därmed. Enligt denpraxis som vi har i utskottet lämnar jag först ordet till den vi inbjudit, : Justitieminister har juvarit här och enligt vad jag förstått svarat på en rad frågor. Jag kan därförgöra min inledning mycket kort. från statsministerns utgångspunkt finns det i dennafråga två perioder. Den första sträcker sig fram till . Jag hadedå några få kontakter med , några tillsammans med ochHans Holmér, redovisade för regeringen sinsyn på situationen och spaningsläget, tillsammans medpartiledarna. Perioden från t.o.m. medregeringsbeslutet var ett för min del mer aktivt skede. Orsaken var att det dåstod klart att samarbetet mellan åklagare och polis inte fungerade. Uppgiftenvar att i första hand på det lokala planet finna en lösning eller, om det intelyckades, att flytta ansvaret till rikspolischefen och riksåklagaren. Deöverläggningar som jag då hade inom regeringen fördes med partiledarna och medföreträdare för polis och åklagare. Jag troratt jag stannar vid det och i stället kan svara på konkreta frågor. : Jag skall gå litet tillbaka i tiden tillfrågor som väl kommer att närmare penetreras av den parlamentariskakommissionen och troligen har penetrerats av juristkommissionen men som har ettklart samband med vad utskottet sysslar med, nämligen att försöka beskrivaadministrativ praxis. Ett mord på statsministern är ju en unik händelse, ochman kan naturligtvis inte åberopa så mycket erfarenheter av regeringensbefattning med sådana frågor. Utskottet har under den långa tid jag har varit iutskottet granskat regeringens befattning med en rad extraordinära händelser,t.ex. flygplanskapningen 1972, Norrmalmstorgshändelserna 1973 och sprängningenav i . Jag vet att du harerfarenheter från kanslihuset . Närni nu ställdes inför denna svåra utmaning, hade man då någon nytta av KU1986/87-33 tidigare erfarenheter av befattning med sådana extraordinärahändelser? : Det var någonting helt unikt. Vid de tidigare tillfällena hade det juinte varit fråga öm attentat mot regeringen. I det här fallet haderegeringschefen mördats, och det ställde oss och särskilt mig personligen i enspeciell situation. Från det ögonblick då mordet bekräftades hade jag detdirekta ansvaret för alt regeringsarbetet skulle fungera. I det avseendet kanjag inte säga att jag kunde dra lärdom av tidigare händelser. Genom att jag harverkat i regeringen när krissituationer har inträffat hade jag dragit denallmänna lärdomen aft det gäller att handla med fasthet och lugn. Däremot hadejag inte dragit någon lärdom om en sådan speciell situation som jag ställdesinför, : Jag vill ställa en fråga om någonting som vi har diskuterat vid olikatillfällen. Dukom att ställas inför en ny situation vad gäller regeringsbildning. Vi har jusedan 1974 års författning tillkom fått stor erfarenhet av förändringar iregeringen. Du blev efter mordet ordförande i en expeditionsregering. Jagvill fråga hur du ser på en expeditionsregerings roll.och möjligheter althandla i olika parlamentariska lägen. : En expeditionsregering kan inte utlysa nyval, men i övrigt skall dense till att framför allt de löpande ärendena behandlas. Det är en omdömesfrågavar man drar en gräns. Jag tror att varje expeditionsregering försöker skjutaviktigare politiska avgöranden åt sidan, om de utan olägenhet kan skjutas åtsidan. En expeditionsregering har dock ett ansvar för att landet fungerar ochmåste fatta de nödvändiga besluten. BirgttFriggebo: Min första fråga gäller om regeringen över huvud taget förde någondiskussion i étt tidigt skede om lämpligheten av att ha en kontaktperson innei spaningsledningen. : På den frågan vill jag svara att justitieministern informeraderegeringens ledamöter om att en tjänsteman i departeriientet hade till uppgiftatt hålla och även regeringen informerade. Detinformerades vi om mycket tidigt, och inga invändningar restes från regeringenmot justitieministerns handläggning. B/rg/rFriggefco; Tog regeringen upp den delikata frågan om gränsdragningen mellanregeringens och pohsens arbetsuppgifter? : Vi lade oss aldrig i polisens arbetsuppgifter. Det var självklart attvi mottog information, men vi förde aldrig fram.åsikter om hur spaningsarbetetskulle bedrivas. BirgttFriggebo: Diskuterade ni i principiella termer frågan om avvägningen mellanregeringens arbete och polisens? Var det ett ämne för diskussion? //igvfl/-Ca/-/550/j.-Detvar uppe tilldiskussion vid partiledaröverläggningarna. Där var partiledarnas uppfattning alldeles klar, att regeringen och partiledar na skall lyssna och motta information men icke lägga sig i spaningsarbetet. Samma sakdiskuterade vi i ett tidigt skede i regeringen, men där fanns inga kU 1986/87*33 delade meningar. I båda församlingarna blev diskussionen mycket kort. : sade att han fram till den23 januari hade en relativt begränsad befattning med ärendet och framför alltmottog information från bl.a. polisen. Hade under den härperioden någon kontakt med eller information från åklagarsidan? : sammanträffade jagtillsammans med justitieministern med överåklagare och var att det fanns uppgifter om motsättningar mellan polisen ochåklagarna, och jag ville hålla mig informerad om detta.