yttr · G905UbU2 · 1985-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsyttrande /86:2 y Över krav på studieintyg för högskolestuderande från läroanstaltenvid delutbetalningar av studiemedel (prop. 1985/86:100) UbU1985/86:2 y Genom beslut harsocialförsäkringsutskottet hemställt om yttrande från utbildningsutskottet överdels proposition 1985/86:100, bil. 10, punkt E 4, såvitt avser krav påstudieintyg för högskolestuderande från läroanstalten vid bådadelutbetalningarna av studiemedel under samma termin, dels mofionerna1985/86:Sf426 yrkande 12, 1985/86:Sf429 och 1985/86:Sf431 yrkande 3. Studiemedel betalas ut två gånger pertermin. Alla studerande som får studiemedel finns upptagna i ett datorbaseratutbetalningsregister hos centrala (). Blanketter förstudiemedelsrekvisition skrivs ut maskinellt och skickas till den studerandeca före terminsstarten och ca före i andrautbetalningsperioden under terminen. För den första utbetalningen på terminen gäller att studiemedelsmottagarenskall försäkra att han eller hon studerar vid angiven läroanstalt i denomfattning som beslutet om studiemedel avser. Vidare skall genom intyg frånläroanstalten styrkas att personen i fråga är registrerad och i övrigt bedömsha fullgjort vad som ankommer på en studerande vid läroanstalten. För den andra utbetalningen på terminen krävs förnärvarande endast studieförsäkran från den studerande. Föredragande statsrådet anser att den studerande skalllämna av läroanstalten utfärdat studieintyg inte bara vid terminens börjanutan också innan studiemedelsbeloppet för den andra hälften av terminen fårutbetalas. Avsikten med den förändrade rutinen är att minska summan oriktigtutbetalade studiemedel. I motionerna 1985/86:Sf426 (vpk) yrkande 12, 1985/86:Sf429(c) och 1985/86:Sf431 (m) yrkande 3 ifrågasätts den ordning som avses bliinförd. 1985/86. motion1985/86:Sf429 anförs att administrationen vid högskolan härigenom UbU1985/86:2 y skulle öka och att det är osäkert om man gör några störrebesparingar genom utbetalningskontroll. Regeringen räknar med att under år1986 kommer att betalas ut i studiemedel. beräknas 1,3 miljarderkronor återbetalas till staten. Studiemedlen räknas som en utgift påriksstaten. Reglerna för återbetalning av studiemedel är sådana att denstuderande normalt får betydande subventioner på grund av låneavgiftens nivåoch kredittidens längd. Den generella rätten till studiemedel avser 12 terminer.Antalet studieme-delstagare inom högskolan är ca 120 000.Normalbeloppet för en studerande utan barntillägg är för hel termin 16 900 kr.Det förekommer att studerande antingen avslutar en längre högskoleutbildninggenom en sluttentamen vid terminens mitt eller avbryter sina studier för gottkort efter terminsstarten. Trots detta kan den andra delutbetalningen avstudiemedel kvitteras ut. Antalet felaktiga utbetalningar av studiemedel vidterminens mitt antas av CSN och vara stort. Såledesberäknade CSN redan i sin anslagsframställning för /83 enbesparing om 25 milj. kr. genom den nu aktuella åtgärden förutbetalningskontroll. Enligt vad utskottet erfarit frånutbildningsdepartementet kan motsvarande belopp för /87uppskattas till mellan 25 och 45 milj. kr. Ett något lägre belopp utgör grundför medelsberäkningen i budgetpropositionen. Härtill kommer minskade kostnaderför bl.a. administrationen av återkrav i de fall studieavbrotten upptäcks(utredningsarbete, domstol, kronofogde, eventuell avskrivning). Kravet påstudieintyg vid andra utbetalningstillfället skulle minska antaletåterkravsärenden. Anslagen till lärarlöner m. m. för grundläggandehögskoleutbildning är för /87 ca . Anslagettill studiemedel är för samma budgetår , varav ca tvåtredjedelar avser högskolestuderande. Utskottet vill erinra om de båda beloppenmed hänsyn till att anslagen till grundläggande högskoleutbildning och tillstudiemedel är en samlad resurs för högskolan. Förutsättningarna för en kontroll av att utbetaladestudiemedel används för sitt ändamål - studier - saknas om den inte sker isamverkan med läroanstalterna. Högskoleenheterna och studiemedelsnämnderna harett gemensamt ansvar för att studiemedlen används för avsett ändamål. hanteras studieintygen som krävs vid detförsta utbetalningstillfället under en termin i princip manuellt. Det bör docknoteras att () bedrivit enADB-baserad försöksverksamhet med nya former för bl.a. studieintyg.Försöksverksamheten har enligt CTH utvecklats väl. Efter enhälligatillkännagivande vid /85 (UbU 1984/85:14 s. 2-3, rskr.1984/85:174) bedrivs inom högskolan i övrigt försöksverksamhet med LADOK(lokalt ADB-baserat studiedokumentationssystem). Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har till regeringen lämnat in en tidplan för arbetetmed LADOK, av vilken framgår att ett stort antal högskoleenheter UbU1985/86:2 y önskarövergå till LADOK-redan budgetåret 1987/88. Enligt UHÄ går det emellertidinte att tillmötesgå både de många önskemålen om övergång till LADOKredan läsåret 1987/88 och önskemålen om medel för investerings- ochutvecklingskostnader, om inte särskilda medel finns tillgängliga under budgetåret1986/87. Regeringen har - i enlighet medtillträdesutredningens förslag -uppdragit åt UHÄ och CSN att i samråd analyseramöjligheterna att samverka i fråga om antagning, studiestöd ochstudiedokumentafion. Enligt vad utskottet inhämtat från UHÄ är man frånämbetets sida beredd att i detta sammanhang och vid utvecklingen av LADOK ävenbehandla frågan om studieintyg vid mitten av termin. Dåvarande utbildningsminister anmälde iproposition 1981/ 82:100, bil. 10 (s. 614-615) för att det i ett lägedär det är angeläget att hushålla med resurserna är särskilt väsentligt attförhindra att studiemedel betalas ut oberättigat. Han sade sig skola återkommatill regeringen med förslag som gör det möjligt för CSN att görastudiekontrollen på ett mera flexibelt sätt än dittills. hade ingenerinran häremot (SfU 1981/82:8, rskr. 1981/82:186). På grundval härav erhöll 4kap. 27 § studiestödsförordningen sin nuvarande lydelse: "Studiemedel fårbetalas ut endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier förvilka medlen beviljats enligt de närmare bestämmelser som centrala studiestödsnämndenmeddelar." Frågan om antalet studieintyg per termin är således intebunden med . Utskottet anser att frågor av denna karaktär även ifortsättningen bör avgöras på myndighetsnivå. Utskottet förutsätter attadministrativa åtgärder för att åstadkomma en bättre utbetalningskontrollbegränsas i största möjliga utsträckning. Utskottet bedömer att det iproposifionen föreslagna systemet nu skulle medföra ett administrativtmerarbete. Vidare vill utskottet i sammanhanget erinra om de förändrademöjligheterna gällande återbetalning av outnyttjade studiemedel. Enligtbudgetpropositionen (bil. 10 s. 367) kommer detta att kunna ske utantillämpning av gängse återbetalningsregler. Utskottet anser att socialförsäkringsutskottet medanledning av propositionen och de ifrågavarande motionsyrkandena bör föreslåriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vad utbildningsutskottetanfört om att frågor av denna karaktär bör avgöras på myndighetsnivå samt att störstamöjliga begränsning av de administrativa åtgärderna bör ske i samband medframtida förändrade utbetalningsrutiner för studiemedel. Närvarande:Georg (). (), (), UbU 1985/86:2y (), (), (), (), (), (), (), GöranAllmér (m), (), (vpk), () ochBirger Hagård (m). gotab Stockliolm 1986 10780