yttr · G905UbU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsyttrande /86:1 y om datapolitik (prop. 1984/85:220) UbU 1985/86:1 y har beslutat att beredautbildningsutskottet tillfälle att yttra sig över proposifion 1984/85:220 omdatapolitik jämte motioner såvitt propositionen och motionerna rörutbildningsutskottets beredningsområde. begränsar sitt yttrande till vissadelar av de i propositionens inledande avsnitt föreslagna rikfiinjerna vilkarör utbildning och forskning inom utskottets område samt till vad som anförs ipropositionens bilaga 3. I anslutning härfill behandlar utskottet vissa delarav motionerna 1985/86:25, 27 och 29 samt motion 1984/85:28. En framfidsbild tecknas i propositionen av det önskvärda"goda datasamhället". För att nå dithän fordrar vissa frågor omdatoranvändningen i framfiden särskild uppmärksamhet, däribland frågor omundervisning, forskning och kultur. Utbildningen är enligt föredragandestatsrådet en av de allra vikfigaste frågorna när det gäller det framtidadatasamhället. Datatekniken fillämpas inom prakfiskt taget samtligasamhällssektorer. Den ger upphov fill vitt skilda konsekvenser - såvälgodartade som elakartade, på såväl kort som lång sikt. En politisk slutsatshärav är enligt föredragande statsrådets mening att alla i samhället börutbildas dels i att använda tekniken, dels om dess konsekvenser för individernaoch samhället. Det är vidare ett centralt datapolitiskt mål att se till attutbildningssystemet - från och uppåt - förmår att ge de nyagenerafionernas dataexperter såväl kunskaper som samhälleliga insikter som gördet möjligt att förverkliga det "goda datasamhället". I bilaga 3lämnas en sammanfattande redovisning av dataundervisningens inriktning ochomfattning inom och gymnasieskolan. I mofion 1985/86:27 (vpk) yrkande 5 hemställs om ettuttalande från om datorisering, kunskap och kultur med utgångspunkt iskolans dataundervisning. Denna undervisning måste innefatta hur datateknikenkan användas för att tjäna demokratisering och jämlikhet och varför tekniken inte används på detta sätt. Ett särskilt problem i kunskaps- ochkulturutvecklingen är datoriseringens inverkan på språket. Torffighet ochutarmning av språket genom datorisering och effektivitetskrav måste motverkas.Motionärerna efterlyser undersökningar av datoriseringens inverkan på språk ochkultur. , Utskottet instämmer med vad som anförs i propositionens inledande 1 1985/86. avsnitt om att alla isamhället bör få möjlighet till undervisning om UbU 1985/86:1 y användningen avdatatekniken och om datateknikens konsekvenser för individerna och samhället.Utskottet delar också föredragande statsrådets uppfattning att dataexpertermåste få sådan undervisning som gör det möjligt för dem att verka för det"goda datasamhället". Utskottet noterar också att statsrådetuppmärksammat att datatekniken påverkar vårt språk och de mänskligarelationerna. Som statsrådet anför måste utveckhngen inom den tekniska världenbalanseras genom åtgärder bl. a. inom kultur- och utbildningspolifiken. ex. viktigt att skolan ger barnen fillräcklig utbildning i de naturligamänskliga uttrycksformerna, såsom språk, konst och musik. Utskottet vill idetta sammanhang också erinra om att läroplanerna för ochgymnasieskolan ger uttryck för samma tankegångar och att det i dem ävenföreskrivs att undervisningen i datalära skall innefatta undervisning omdatateknikens effekter i samhället och för enskilda individer. Skolansrelafivt sett nya ansvar för att ge eleverna goda kunskaper och färdigheter idatalära minskar enligt utskottets uppfattning inte dess uppgifter och ansvari fråga om andra ämnen såsom språk, konst och musik. Utskottetvill vidare framhålla att samhällsvetenskapligt och humanisfiskt inriktadforskning om tekniksamhällets utveckling och förutsättningar hör till ett av deav högst prioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22). Utskottet,som inte har något att erinra mot vad som anförts i propositionen i de nuaktuella frågorna, anser att inte behöver göra något sådant särskiltuttalande om datorisering, kunskap och kultur som yrkas i motion 1985/86:27.Finansutskottet bör således avstyrka motionens yrkande 5. Ipropositionens bilaga 3 redovisas de åtgärder som vidtagits de senaste åreninom skolan beträffande dataundervisningen. Då fortsatta åtgärder nu behöverövervägas skall en arbetsgrupp inom göra enutvärdering av de hittillsvarande insatserna inom skola och vuxenutbildningoch arbeta fram underlag för ett handlingsprogram för den framtida utveckhngen.Ett sådant program avses läggas fram för . Enligtmotion 1985/86:29 (s) bör arbetsgruppen inom få klaradirektiv om att den skall beakta de handikappade skolelevernas behov. Det ärenligt motionärernas mening angeläget att skyndsamma åtgärder vidtas så attelever med funkfionshandikapp inte blir än mer handikappade iundervisningssituationen. Utskottethar inhämtat att den aviserade arbetsgruppen inom utbildningsdepartementetnumera har tillsatts. Till de frågor som arbetsgruppen särskilt skall behandlahör "Datorer som hjälpmedel för handikappade elever". Resultatet avgruppens arbete skall redovisas . Genom det påbörjadearbetet inom är motionä-' rernas önskemåltillgodosett, varför motionen i denna del inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Ensummering av de hittillsvarande insatserna för uppbyggnad av forsk ningen på det datateknbka området lämnas dels i propositionens bilaga 3, dels - i vad gäller forskning och utveckling inom det informationsteknologiska området - i bilaga 5. De senare frågorna redovisas också i regeringens skrivelse 1984/85:218,vilken remitterats fill näringsutskottet och behandlats i UbU 1985/86:1 ynäringsutskottets betänkande 1985/86:1.1 propositionens bilaga 3 konstaterasatt huvudparten av de senare årens satsningar har gjorts med medel somanslagits till forskningsråden inom område och tillsektorsorganen, främst styrelsen för teknisk utveckling (STU). Det erinrasockså om att i samband med behandhngen av de två senasteforskningspohfiska proposifionerna (1981/82:106 och 1983/84:107) godkäntprioriteringar av vissa forskningsområden. Till de högst prioriterade områdenahör bl, a. forskning som är en förutsättning för och en konsekvens av denstarka nationella satsningen på teknisk utveckling. Enligt föredragandestatsrådet har forskning inom de ämnesområden som är grunden förinformationsteknologi en stark ställning inom ramen för detta prioriteradeområde. Forskning inom det datapolifiska området blir enligt statsrådet enviktig fråga att behandla i samband med att nästa forskningspolitiska propositionläggs fram . Imofion 1985/86:28 (c) hävdas att forskning om datoriseringens effekter ännuinte fått en tillfredsställande nivå. När framtida forskningssatsningar inomdataområdet bereds bör detta beaktas (yrkande 1). Utskottet vill med anledningav yrkandet anföra följande. Somanförs i propositionen kommer forskning inom det datatekniska området att blien viktig fråga i nästa forskningspolitiska proposition. får dåtillfälle att väga insatserna inom olika forskningsområden, bl. a. detdatatekniska området, mot varandra. Utskottet har redan i det föregåendeerinrat om att samhällsvetenskapligt och humanistiskt inriktad forskning omtekniksamhällets utveckling och förutsättningar hör till ett av de högstprioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22) Utskottetavstyrkte så sent som ett motionsyrkande av samma innebörd som detnu aktuella (UbU 1984/85:34, s. 7-8). Utskottet redovisade då ett förslag tillforskningsprogram rörande de grundläggande förutsättningarna för datateknikensutveckling och tillämpning som forskningsrådsnämnden (FRN) lagt fram åretdessförinnan och vad som anförts om detta program i den forskningspolitiskapropositionen (prop. 1983/84:107 bil. 5, s. 14 ff.). Utskottet erinradeockså om att medel anvisats för att stimulera samverkan mellan forskare inomolika discipliner i syfte att öka kunskaperna om sambandet mellan individen,samhället och datatekniken. Utskottet redovisade även att forskningenförstärkts inom temat teknik och samhälle vid i . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att finansutskottet avstyrkeryrkande 1 i motion 1984/85:28. Enligtde riktlinjer för datapolitiken som föreslås godkänna skall forskningbeträffande datateknikens användning som stöd vid funktionsnedsättningar hosmänniskor främjas. Imotion 1985/86:29 (s) yrkande 1 i denna del hemställs om åtgärder för attsäkerställa resurser för forskning om datatekniskt stöd vid funktionsnedsättningar.Detta bör beaktas bl. a. i arbetet med den kommande forskningspolifiskapropositionen. Utskottetförutsätter att, när den forskningspolitiska proposifionen utar betas, hänsyn tas till de riktlinjer som förordas i den nu aktuella propositio- a. forskning om datateknik som stödjer och hjälper de UbU1985/86:1 y handikappade.Därmed torde syftet med yrkandet i motion 1984/85:29 bh fillgodosettutan att nu tar något särskilt initiativ beträffande formernaför stödet till sådan forskning. Yrkandet bör således avstyrkas av Den s. k.breda utbildningen inom dataområdet är i princip av två slag. Den ena formen av bred datautbildning sker på fritiden.Den vänder sig till en bred allmänhet och ges i huvudsak av studieförbunden meni viss mån även inom vuxenutbildning. Datautbildningen inomstudieförbunden får statligt stöd i form av grundbidrag till studiecirklar.Kurser, som avser inte bara tekniken som sådan utan även dess användning ochkonsekvenser samt är att hänföra till undervisning i samhällsinriktade ämnen,är dessutom berättigade till tilläggsbidrag. Den andra formen av bred datautbildning sker iarbetslivet. Här har statligt stöd utgått till särskildaprojekt riktade till vissa kategorier. Ett exempel är den försöksverksamhetunder budgetåren 1984/85 och 1985/86 med särskild arbetsmarknadsutbildning itvå steg inom dataområdet, som vänder sig till kortutbildade anställda och somgenomförs inom företagen. Ett annat är kampanjen för att öka kvinnors intresseför arbete och vidareutbildning inom industrin, vilken till viss del avsettdatautbildning. Även ett åtgärdsprogram under /86 med syfte attförbättra kvinnors villkor på arbetsmarknaden innefattar bred datautbildning. Isammanhanget bör även nämnas den breda datautbildning med statligt stöd som gesinom arbetsmarknadsutbildningen. Enhgt de i propositionen föreslagna riktlinjerna för denframtida datapolitiken skall breddutbildning stimuleras, inte minst för attstärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och öka handikappades möjhgheteratt förvärvsarbeta. I bilaga 3 redovisas de hittillsvarande resultaten av denpågående försöksverksamheten med datautbildning i två steg för kortutbildadepå arbetsmarknaden. Vidare redovisas att datadelegationen har i uppdrag attutvärdera den breda datautbildningen i stort. På grundval av datadelegationensutvärdering och resultaten av nu pågående försöksverksamhet skall det enligtföredragande statsrådet bli möjligt att under den närmaste femårsperiodenåstadkomma väsentliga insatser i fråga om utbildning i ny teknik förkortutbildade. Statsrådet hyser den förhoppningen att förnyelsefonderna skallkomma till användning för sådan utbildning. I övrigt får utbildningens innehålloch organisation samt de ekonomiska förutsättningarna för den prövas närmarenär erforderligt underlag föreligger. I motion 1985/86:25 (fp) konstateras att det inom kortkommer att finnas underlag för beslut om vidgade satsningar påbreddutbildningen inom dataområdet. De åtgärder som då övervägs bör vara avgenerell natur. Särskilt bör uppmärksammas åtgärder som riktas tilllågutbildade kvinnor. Vidare bör insatser för flickor göras på ferierna genomatt utnyttja skolornas utrustning fill s. k. datastugor. Även i motion 1985/86:28 (c) yrkande 2 uppmärksammasbreddutbildning en inom dataområdet. Motionärerna hemställer om förslag i nästa budget proposition beträffande ett breddutbildningsprogram som kan starta . Detta program bör genomföras under medverkan av bl. a. folkrörelser, studieförbund och kommunalvuxenutbildning. Målet skall vara att åstad- UbU 1985/86:1 y komma enförbättrad dataallmänbildning i landet. Idet föregående har utbildningsutskottet instämt i vad som förordas ipropositionen, nämligen att alla i samhället bör få undervisning omanvändningen av datatekniken och om datateknikens konsekvenser för individernaoch samhället. Utskottet delar också föredragande statsrådets åsikt att allamåste få en möjlighet att skaffa sig de basfärdigheter som skall geinom dataområdet. Det är dock givet att de högt satta målen tar fid att nå. Utskottetansluter sig också till att situationen för kvinnor och handikappade skalluppmärksammas särskilt. Medhänsyn till att material från pågående utvärderingar och undersökningar ännuinte föreligger anser utskottet att det av fidsskäl inte är möjligt att, såsomföreslås i motion 1985/86:28, begära att regeringen i nästa budgetpropositionskall lägga fram ett breddutbildningsprogram för start . Utskottetförutsätter emellerfid att de erfarenheter som kommer att redovisas beträffandeolika former av breddutbildning kan läggas fill grund för en utveckling avverksamheten. Utskottet noterar att föredragande statsrådet talar om attväsentliga insatser skall kunna göras , bl. a. medanvändning av förnyelsefonderna, och att omfattande utbildningsinsatser behövsför både yrkesverksamma och medborgare i allmänhet. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att det inte behöver göras några sådanasärskilda uttalanden om breddutbildning som begärs i motionerna 1985/86:25 och1985/86:28. bör således avstyrka yrkande 6 i motion 1985/86:25och yrkande 2 i mofion 1985/86:28. Imotion 1985/86:29 (s) yrkande 1 i denna del hemställs om konkreta åtgärder förbreddutbildning på handikappområdet, bl. a. kortkurser för handikappade,uppsökande verksamhet bland dem och utbildning av handikapporganisationernasfunktionärer och medlemmar i datafrågor. Enligtde föreslagna riktlinjerna för datapolitiken skall breddutbildningen ha fillsyfte bl. a. att öka de handikappades möjligheter an förvärvsarbeta. Därmedtorde motionärernas önskemål i motion 1985/86:29 beträffande breddutbildningför handikappade inom den reguljära vuxenutbildningen kunna bli tillgodosett. mån motionen även avser insatser inom arbetsmarknadsutbildningen ankommerdessa frågor inte på utbildningsutskottet att behandla. Utskottethar i övrigt inget att erinra mot vad som anförs eller föreslås i propositioneni de delar den berör utbildningsutskottets beredningsområde. Närvarande;(), (), (), (), (), (), (), (), (), son (s), (), (m), (), ■ () och (vpk). Avvikandemeningar Ubu 1985/86:1 y Uttalande om datorisering, kunskap och kultur BoHammar (vpk) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar"Utskottet, som" och slutar "yrkande 5" bort ha följandelydelse: Utskottetframhåller vikten av att skolan söker lära ut hur elektroniken skulle kunnaanvändas för att tjäna jämlikhet och demokratisering och varför den ickeanvänds på detta sätt. bör därför tillstyrka yrkande 5 i motion1985/86:27 och hemställa att som sin mening ger regeringen till kännavad här anförts. Forskning om datoriseringens effekter () och () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 3 börjar "Som anförs" och slutar "motion1984/85:28" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det föregående erinrat om att samhällsvetenskapligt och humanistisktinriktad forskning om tekniksamhällets utveckling och förutsättningar hör tillett av de högst prioriterade forskningsområdena (UbU 1981/82:37 s. 22). Motdenna bakgrund är det inte tillfredsställande att sådan forskning inte fått ettmera omfattande stöd. Eftersom datatekniken berör oss alla och ingriper djuptpå olika samhällsområden är det av stor vikt att öka kunskaperna om hurdatateknikens positiva effekter skall kunna tas till vara och dess negativaeffekter undvikas. I beredningsarbetet inför nästa forskningspolitiskaproposition bör dessa frågor uppmärksammas. bör därförtillstyrka yrkande 1 i motion 1985/86:28 och hemställa att som sinmening ger regeringen till känna vad här anförts. Bred utbildning inom dataområdet YlvaAnnerstedt (fp), (), () och MarianneAndersson (c) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjar"Med hänsyn" och slutar "motion 1984/85:28" bort haföljande lydelse: Sammanfattningsvisanser utskottet att målet för den breda datautbildningen skall vara enförbättrad dataallmänbildning. Eftersom det är viktigt att ingen ställsutanför, bör de som inte har tillgång till breddutbildning inom företagenerbjudas möjligheter till utbildning av motsvarande slag. Utskottet erinrar omatt har anvisat särskilda stimulansbidrag tilldatautbildning i studieförbundens regi. Ett återinförande av sådana bidragskulle få stor betydelse för dem som ställs utanför den breddutbildning somerbjuds om man t. ex. är anställd. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att regeringen bör lägga framförslag till ett program för den fortsatta utvecklingen av den bredadatautbildningen grundat bl. a. på de erfarenheter som datadelegationen inomkort redovisar och på erfarenheter som gjorts beträffande verksamhet riktadtill kortutbildade och kvinnor. Utbildning enligt detta program bör starta ochgenomföras under medverkan av bl. a. folkrörelser, UbU 1985/86:1 ystudieförbund, folkhögskolor och vuxenutbildning. Finansutskottetbör hemställa att med bifall till mofion 1985/ 86:28 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1985/86:25 yrkande 6 som sin mening ger regeringen fillkänna vad som här anförts om bred datautbildning.