yttr · G905KU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Konstitutionsutskottetsyttrande /86:5 y om datapolitik och integritet, m.m. KU 1985/86:5 y Finansutskottethar berett tillfälle att avge yttrande över proposition1984/85:220 om datapolitik jämte motioner såvitt propositionen och motionernarör utskottets beredningsområde. Utskottetbegränsar sitt yttrande över propositionen och de med anledning av dessa väcktamotionerna till de delar som rör integritetsproblem och angränsande frågor. Utskottetöverlämnar i detta sammanhang med eget yttrande även vissa motioner som hänvisatstill under den allmänna motionstiden . Ifrågavarandemotionsyrkanden sammanfaller i betydande grad med de till finansutskottet ianslutning till propositionen hänvisade . I ett särskilt betänkande(KU 1985/86:8) behandlar vissa motionsyrkanden rörandereglering i grundlag av integritetsfrågor på dataområdet. Imotion 1984/85:452 av m. fl. (m) yrkas 11.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om en översyn av reglerna för ansvarighet vid förande avdataregister. Imotion 1984/85:572 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär en skyndsam översyn av tryckfrihetsförordningenstillämpning på dataprogram och hithörande frågor. Imotion 1984/85:1177 av () och () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen begära ändring i datalagen så attsamköming av ADB-register, vilka berör företagsförhållanden, endast tillåts omFöretagens uppgiftslämnardelegation tillstyrkt detta. Imotion 1984/85:1493 av m. fl. (fp) yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillämpning av enstriktare praxis av skadeståndsregeln i datalagen, 2.att hos regeringenbegär förslag om en komplettering av 10 § 1Riksdagen 1985/86. datalagen om rätt tillregisterutdrag i enhghet med motionens förslag, KU 1985/86:5 y 3.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samköming mellanregister och personuppgifter, 4.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om datahantering ochoffentlighetsprincipen. Imotion 1984/85:2232 av m.fl. (m) yrkas 1.att systemet med särskildaregisterlagar väsentligt utvidgas i syfte att ytterligare begränsa utrymmetföi' samköming, 2.att myndigheternas rätt attinsamla, registrera, lagra och vidarebefordra personuppgifter begränsas, 3.att begär attregeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftslämnande för att därigenom Stärka den enskildesintegritetsskydd och rättssäkerhet, 4.att beslutar medverkan fr. o. m. ändra 25 § datalagen, 23 §kreditupplysningslagen och 19 § inkassolagen (som samtliga har exakt sammalydelse) enligt följande som Motionärernas förslag betecknade förslag: Talan mot datainspektionens be- Talan motdatainspektionens be slut föres hos regeringen genom be- slut föres hos regeringsrätten genom svär. Justitiekanslern får föra talan besvär. Justitiekanslem får föra tä ter att tillvarataga allmänna in- lan för att tillvarataga allmänna in tressen, tressen. Imotion 1984/85:2717 av () yrkas 1.att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts angående den enskildes rätt tillpersonuppgifter om sig själv, 2.att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts angående andra sökbegrepp än personnummeri SPAR, 3.att hos regeringenbegär förslag till åtgärder för att begränsa uppgiftslämnandet, 4.att hos regeringenbegär en utredning angående olika välfärdssystems inverkan på den enskildesintegritet, 5.att hos regeringenbegär lagförslag som innebär att särskild lag skall krävas föruppgiftsinsamling och registrering, 6.att hos regeringenbegär lagförslag som innebär att särskild registerförare skall finnas förpersonregister, 7.att ger regeringentill känna att dispensgivning för datasam-kömingar bör vara mer restriktiv änvad som varit fallet, Imotion 1984/85:2718 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär åtgärder för att myndigheters kommersiellaförsäljning av statistik baserad på insamlade personuppgifter skall upphöra. Imotion 1984/85:2749 av m. fl. (c) yrkas 1.att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som imotionen anförts om uppskov med införande av nya regler i datalagen m.fl. lagar i avvaktan påresultatet av DOK:s arbete, KU 1985/86:5 y 2.att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningenav .offentliga sektorns utveckling, 3.att beslutar att hosregeringen begära att en parlamentarisk utredning angående de framtidatelekommunikationstjänsterna tillsätts i enlighet med vad som angetts imotionen. tiUFiU hänvisade motioner över vilka KU yttrar sig. Imotion 1984185:3243 av och () yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna att systemet med särskilda registerlagar väsentligtutvidgas i syfte att ytterligare begränsa utrymmet för samkörningar, 2.att som sin meningger regeringen till känna att myndigheternas rätt att insamla, registrera,lagra och vidarebefordra personuppgifter begränsas, 3.att begär attregeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftsskyldigheter och därigenom stärka den enskildesintegritetsskydd och rättssäkerhet, 4.att beslutar attregeringsrätten och icke regeringen skall vara besvärsinstans i frågor rörandedatalagen, kreditupplysningslagen och inkassolagen i enlighet med motiveringaroch detaljförslag i motion 1984/85:2232. Imotion 1984/85:3244 av m. fl. (m) yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om dataindustrin, telemonopolet och integritetsskyddet med avslag påpropositionens förslag i motsvarande delar. Imotion 1984/85:3245 av m. fl. (c) yrkas 1.att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om målsättningenför och behovet av en helhetssyn på datapolitiken, 2.att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppskov medinförandet av nya tillämpningar baserade pä personnummer, samköming avdataregister m. m. i avvaktan på DOK:s förslag, 3.att beslutar att somsin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållandeav datadelegationen, Imotion 1985/86:23 av m. fl. (m) yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att systemet med särskilda registerlagar väsentligt utvidgas i syfte att ytterligare begränsa utrymmet för samkörningar, 2.att som sin meningger regeringen till känna att myndigheternas rätt att insamla, registrera,lagra och vidarebefordra personuppgifter begränsas, 3.att begär attregeringen tillsätter en delegation med uppgift att föreslå minskningar imedborgarnas uppgiftsskyldigheter och därigenom stärka den enskildesintegritetsskydd, 5.att beslutar att regeringsrätten och icke regeringen skall varabesvärsinstans i frågor rörande datalagen. I motion 1985/86:24 avSivert () yrkas KU 1985/86:5 y attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna behovet av en snabblagreglering av dataanvändningen i arbetslivet. Imotion 1985/86:25 av och (båda fp) yrkas 1.att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillämpning av datalagenför att åstadkomma ett förbättrat skydd för den personliga integriteten, 2.att beslutar attsocialstyrelsens arbete på ett centralt sluten-vårdsregister bör upphöra iavvaktan på data- och offentlighetskommitténs förslag, 3.att som sin meningger regeringen och därmed data- och offentlighetskommittén till känna vad imotionen anförts om vidgad tillgång till offentUg information, med särskilduppmärksamhet på integritetskänsliga och sekretessbelagda uppgifter, Imotion 1985/86:26 av () yrkas 1.att avslår regeringens förslag till riktlinjer för den framtidadatapolitiken, 3.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående socialstyrelsenssluten vårdsregister, 4.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående rätten att begäraatt den egna patientjournalen ej förs på data, 5.att hos regeringenbegär förslag till åtgärder för att begränsa myndigheters rätt att insamla,registrera, lagra och vidarebefordra personuppgifter, 6.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående myndighetersförsäljning av personuppgifter, 7.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en striktaretillämpning av de krav offentlighetsprincipen ställer. Data- och offentlighetskommittén (DOK) Regeringentillsatte en parlamentarisk utredning om användningen avpersonnummer både inom den offentliga och den enskilda sektorn (dir. 1984:27).Utredningen bör kartlägga den nuvarande ordningen och belysa de fördelar ochnackdelar som är förenade med bruket av personnummer. Den bör bl. a. granska omanvändningen av personnummer kan medföra otillbörligt intrång i den personligaintegriteten. Kommer den fram till att en viss användning av personnummer kanmedföra risk för integritetskränkningar bör den ta ställning till hur detta hotskall kunna avvärjas och föreslå lämpliga åtgärder. I direktiven redogörs bl.a. för omfattningen och användningen av personnummer vid uppgiftslämnande. Föratt belysa i vilka olika sammanhang personnumiher används finns anledning attåterge följande ur direktiven: Personnumretanvänds framför allt som hjälpmedel vid identifiering av personer. Det är ocksåvanligt att personnumret används som sökbegrepp i ADB-stödda personregister ochsom kopplingsbegrepp när man vill samköra KU 1985/86:5 y Jaghar redan sagt att personnumren utnyttjas i folkbokföringen. En omfattandeanvändning av personnummer förekommer också inom andra delar av den offentligasektorn, t. ex. inom skatteförvaltningen, hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten. Även inom den enskilda sektorn används personnumren i betydandeomfattning. Ettflertal författningar innehåller regler om att personnummer skall eller böranges i inlagor till myndigheter. Som exempel kan nämnas bestämmelser omtaxering, skatt och uppbörd, tull, prisreglering, folk- och bostadsräkning,val, förundersökning, rättegång, lagsökning, utmätning, ordningsvakter, pass,jakt, vapen, inkassoverksamhet, kreditupplysning, arbetslöshetsförsäkring,försäkringsrörelse, aktiebolag, utiändska förvärv av svenska företag och fastegendom i , handel med skrot och begagnade varor, yrkestrafik,transportförmedling, biluthyrning och körkort. Iandra sammanhang inom såväl den offentliga som den enskilda sektorn kan krav påpersonnummer grundas på avtal av olika slag. Det förekommer inte sällan att densom beställer en vara eller tjänst krävs på uppgift om sitt personnummer. Denenskildes möjlighet att avstå från att uppge sitt personnummer är i praktikenofta begränsad, om han vill ha varan eller tjänsten. Somett resultat av att uppgifter om personnummer lämnas till myndigheter, företagetc. förekommer sädana uppgifter i ett stort antal ADB-register både inom denoffentliga och den enskilda sektorn. Inomden offentliga sektorn förs register med personnummer över t. ex.skattskyldiga, fastighetsägare, vissa funktionärer i aktiebolag, bilägare,körkortsinnehavare, straffade, patienter, blodgivare, bostadssökande ochelabonnenter. Inomden enskilda sektorn förs register med personnummer över t. ex. anställda,köpare, prenumeranter, hyresgäster, leverantörer, kontokortsinnehavare ochföreningsmedlemmar. Itilläggsdirektiv (dir. 1984:48) till DOK har dess utredningsuppgifter vidgats.Utredningsuppdraget sammanfattas av justitieministern pä följande sätt: Undersenare år har användningen av ADB inom den offentliga sektorn blivit alltmerutbredd. Detta har medfört vissa problem vid tillämpningen av bestämmelserna omallmänna handlingars offentlighet. Problemen hänger framför allt samman med atttryckfrihetsförordningens (TF:s) bestämmelser härom är utformade i första handmed tanke på traditionella pappersdokument. Motdenna bakgmnd föreslår jag att data- och offentlighetskommittén (DOK), somutreder användningen av personnummer i samhället också får i uppdrag att utredade problem som är förenade med offentlighetsprincipens tillämpning påADB-upptagningar. Encentral uppgift för kommittén bör vara att undersöka hur omallmänna handlingar har fungerat vid tillämpningen på ADB-upptagningar och attföreslå de ändringar som kan vara befogade. Kommittén bör särskilt övervägaåtgärder för att stärka offentlighetsprincipen när det gäller dess egentligasyfte att ge medborgarna möjligheter till kontroll och insyn i myndigheternasverksamhet. överväga om det finns skäl att begränsa möjlighe-tema att få utuppgifter från myndigheterna för andra ändamål, t. ex. att göra massuttag urADB-register för kommersiella syften. filand andra frågor somkommittén skall ta upp kan nämnas frågan om rättelseav felaktiga uppgifter i ADB-register och om rätten till skadestånd KU1985/86:5 y när ett ADB-register innehåller oriktiga uppgifter. Utredningsuppdraget anges vidare i tilläggsdirektiven somföljer: En primär uppgift för kommittén bör vara att analyseragmndlagsbestäm-melserna om offentiighetsprincipen och ADB, att undersöka hur dehar fungerat i praktiken och att lägga fram förslag till de ändringar som kanbehövas. Kommittén bör också behandla en rad andra frågor, som jagskall ta upp i det följande. Kommittén bör emellertid ha relativt fria händeratt gå in även på andra frågor som har anknytning till huvudfrågorna. Kommittén bör särskilt överväga åtgärder för att stärkaoffentlighetsprincipen när det gäller dess egentliga syfte att ge medborgarnamöjligheter till kontroll och insyn i myndigheternas verksamhet. Enutgångspunkt bör härvid vara att allmänheten även i fortsättningen i principskall ha tillgäng till myndigheternas ADB-upptagningar i samma utsträckning sommyndigheterna själva. För detta ändamål bör kommittén överväga åtgärder för attunderlätta för allmänheten att utnyttja de insyndsmöjligheter somoffentlighetsprincipen ger. Jag vill särskilt understryka vikten av attmyndigheternas ADB-system anpassas efter offentlighetsprincipen och intetvärtom. Man bör alltså eftersträva att ADB-systemen ges en godoffentlighetsstruktur. Som bakgrund till kommitténs arbete vill jag också nämnaatt har behandlat ett antal motioner med anknytning tillkommitténs uppdrag. I betänkandet 1984/85:7 har tagitupp dels frågor om användning av personnummer och samköming av dataregister o.d., dels frågor om myndigheternas försäljning av ADB-uppgifter, rättelse avfelaktiga uppgifter m. m. Utskottet hänvisade vid sin behandling av motionerna delstill DOK:s pågående arbete, dels till de väntade tilläggsdirektiven omoffentlighetsprincipen och ADB. I enlighet med utskottets hemställan beslötriksdagen att motionerna skulle anses besvaraiJe med vad utskottet anfört. Med anledning av motionerna om samköming av personregisterm. m. vill jag erinra om att kommittén enligt sina ursprungUga direktiv skallföreslå åtgärder för att undanröja de risker för integritetskränkningar somanvändningen av ADB kan visa sig medföra. a. skall kommittén överväga omdet finns skäl att föreslå ändringar i datalagens och sekretesslagens reglertill skydd för den personliga integriteten. I propositionen redovisas regeringens arbete pädataområdet och föreslås att godkänner vissa riktlinjer för denframtida datapolitiken. Några avsnitt i propositionen berörkonstitutionsutskottets beredningsområde. Det är i första hand kapitel 7 i detinledande avsnittet om datatekniken och den personliga integriteten ochkapitlen 2-4 i avsnitt om offentlighet och sekretess,rättelse i myndigheternas ADB-register och integritetsfrågorna. Flertalet följdmotioner med anledning av propositionenbehandlar problem som har anknytning till nu nämnda delar av propositionen.Till har under den allmänna motionstiden remitteratselva motioner i datafrågor. Dessa motioner har ännu inte behandlats av Med undantag avnågra motionsyrkanden som syftar till gmndlags- KU 1985/86:5 y ändringar, vilka utskottetbehandlar i annat sammanhang, överlämnar utskottet med egetyttrande motionerna till finansutskottet för att de skall kunna behandlas ianslutning till propositionen. att de frågor som tas uppi dessa motioner hksom i flertalet följdmotioner till propositionen tillhörkonstitutionsutskottets beredningsområde. tillämpadehandläggningsordningen är emellertid enligt utskottets mening att föredra av praktiskaskäl i det läge som uppstått genom att propositionen Demotioner som utskottet med finansutskottets medgivande överlämnar tillfinansutskottet är: 1984/85:452, yrkande 11, 572,1177,1493, 2232, 2717,yrkandena 1-7, 2718 och 2749. Utskottets yttrande omfattar samtUga motionerutom yrkande 3 i motion 2749. Detta yrkande tillhör inte i första handutskottets beredningsområde. Hösten1984 behandlade ett stort antal motionsyrkanden idatafrågor; många med väsentligt samma innehåll som de nu aktuella motionerna(KU 1984/85:7). Det viktigaste syftet med flertalet av motionerna var då som nuatt stärka skyddet för människornas integritet i datasamhället. Utskottetpekade på en rad insatser som gjorts på området men konstaterade att det trotsdessa insatser utan tvekan fanns en oro i samhället för datorernas förmåga attlagra information om den enskilda människan. Som anförs i den nu aktuellapropositionen (s. 24 f.) är diskussionen framför allt koncentrerad till deolika risker för integritets-kränkningar som kan uppkomma till följd avdatateknikens användning inom den offenthga sektorn, där den mest inträngandeoch känsliga informationen om den enskilde finns. Allaviktiga integritetsfrågor får enligt utskottets mening anses omfattas avdirektiven till den tillsatta data- och offentlighetskommittén, som ärparlamentariskt sammansatt. Kommittén skall enligt sina direktiv (1984:24 och1984:48) utreda användningen av personnummer och de problem som är förenade medoffentlighetsprincipens tillämpning på ADB-upptagningar. Därvid ingår bl. a.att undersöka hur tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmännahandlingar har fungerat vid tillämpningen på ADB- . upptagningar och attföreslå de ändringar som kan vara befogade. Bland de frågor som särskilt tasupp i direktiven kan dessutom nämnas massuttag, myndighetemasförsäljningsverksamhet, rättelse i ADB-register och skadeståndsfrågor. Detframhålls att kommittén emellertid bör ha relativt fria händer att gå in ävenpå andra frågor som har anknytning till huvudfrågorna. Avsikten är attutredningsuppdraget skall vara slutfört så snart som möjUgt. I den månkommittén kommer att framlägga förslag till grundlagsändringar skall förslagföreläggas . Regeringensredovisning av integritetsfrågoma i propositionen föranleder mot bakgrund avdet arbete som pågår inom data- och offentlighetskommittén inte någon annankommentar från utskottets sida än att det får anses tillfredsställande att denviktiga frågan om rättelse i felaktiga dataregister på regeringens uppdragbehandlats av datainspektionen och lett till att denna utfärdat allmänna råd omtillämpningen av 8 § datalagen (1973:289). Dessa innebar sammanfattningsvisföljande: Vid varje registerånsvarigmyndighet bör finnas en tjänsteman med uppgift KU 1985/86:5,y att ta emotfelanmälningar. Denne skall i samråd med för verksamheten ansvariga tjänstemäninom myndigheten verka för -att varje personregister ärutformat på sådant sätt att rättelser och kompletteringar kan ske enligtbestämmelserna i datalagen, -att den registrerade alltidunderrättas om de åtgärder en anmälan om felaktighet föranlett, -att anmälda fel alltidbehandlas utan dröjsmål och att de registrerade alltid underrättas om orsakentill att en felanmälan inte kan utredas och åtgärdas , -att den registrerade fårupplysning om sin rätt till skadestånd enligt 23 § datalagen eller' att anmälankan ske till justitiekanslern () enligt skadeståndslagen, -att allmänheten underrättas omvilka personregister myndigheten för, -att rutinen för tillämpningenav 10 § datalagen är utformad så att lagenligt begärda registerbeskedexpedieras utan dröjsmål och utan att orsaka myndigheten onödiga kostnader, -att myndigheten fortlöpandefullgör sin förteckningsskyldighet enligt sekretesslagen och datalagen, -att hålla chefen för myndigheten underrättad om deproblem som framkommer vid myndighetens tillämpning av datainspektionens råd. Imotion 1985/86:26, yrkande 1 har yrkats avslag på propositionen. Det anfördainnebär att utskottet avstyrker motionsyrkandet i den del det tar sikte påutskottets beredningsområde. Fråganom felaktiga databeslut och dess konsekvenser för den enskilde tas upp imotionerna 1984/85:452, yrkande 11 av m.fl. (m) och 1493, yrkande1 av m. fl. (fp). Vissa andra frågor som har samband medregisteransvaret och rätten till registerutdrag behandlas i. motionerna 1984/85:1493,yrkande: 2 och 2717, yrkandena 1 och 6 av (). Denu redovisade av datainspektionen utfärdade anvisningarna får tillsammans meddet uppdrag som i hithörande frågor lämnats data- och offentlighetskommitténanses tillgodose nu berörda motionsyrkanden. Motionema1984/85:572 av och 1493, yrkande 4 av m.fl. (fp)samt motionerna 1985/86:25, yrkande 3 av Bjöm och (bådai:p) och 26, yrkande 7 av () behandlar frågor med anknytningtill offentlighetsprincipens tillämpning på ADB-material. Dessa frågor harvarit föremål för utredning tidigare och lett till vissa ändringar itryckfrihetsförordningen (prop. 1981/82:37, KU 1981/82:21). Mångaproblem kvarstår emellertid när det gäller att tillämpa reglerna om allmännahandlingars offentlighet på datalagrat material. Dessa problem skall somframgår av det föregående utredas av data- och offentlighetskommittén, somdärvid är oförhindrad att föreslå de gmndlagsändringar som den anser befogade.Utskottet anser att kommitténs förslag bör avvaktas och förordar attmotionsyrkandena anses besvarade härmed. Vadnu sagts om att arbetet i data- och offentlighetskommittén bör avvaktas gällerenligt utskottets mening också de problem som vållas av samköming av olikadataregister - motionerna 1984/85:1177 av () och LarsAhlström (m), 1493, yrkande 3 av m. fl. (fp), 2232, yrkande1 av m. fl. (m) och 3243, yrkande 1 av KU 1985/86:5 y (båda m) samt 1985/86:23, yrkande 1 av m.fl. (m)- kraven på begränsningar i uppgiftslämnandet till myndigheter-motionerna1984/85:2232, yrkandena 2 och 3 av m. fl. (m), 2717, yrkandena 3och 5 av () och 3243, yrkandena 2 och 3, 1985/86:23, yrkandena2 och 3 samt 26, yrkande 5 av () - samt myndigheternasförsäljning av datauppgifter -motionerna 1984/85:2718 och 1985/86:26, yrkande6, båda av (). Detsamma gäller motion 2717, yrkande 2 om andrasökbegrepp än personnummer och yrkande 4 om olika välfärdssystems inverkan påden enskildes integritet, motion 1984/85:3244, yrkande 2 av m.fl.(m) i den del som avser integritetsskyddet samt motion 1985/86:25, yrkande 1 avBjörn och om ett ökat skydd för den personligaintegriteten. Samtliga dessa motioner får således anses besvarade medhänvisning till data- och offentlighetskommitténs arbete. Utskottetvill beträffande myndigheternas uppgiftsinsamlande tillägga att såvälkonstitutionsutskottet som finansutskottet i tidigare sammanhang framhållit attdet självfallet bör vara en utgångspunkt för alla myndigheter att så långtmöjligt begränsa uppgiftsinsamlandet (KU 1984/85:29, FiU 1984/ 85:6 y). Imotion 1984/85:2717, yrkande 7, begärs ett tillkännagivande till regeringen avinnebörd att regeringen bör vara mindre generös med dispenser fördatasamkörningar än vad som varit fallet. Enligt motionen harregeringen vid ett antal tillfällen gett tillstånd till datasamkörningar istrid mot datainspektionens beslut. Under1983/behandlade utskottet vid sin granskning av regeringen bl.a. regeringens handläggning av vissa datafrågor. Utskottet uttalade därvid isitt av godkända granskningsbetänkande (KU 1983/84:30 s. 27) atttillstånd till samköming i vissa granskade fall fick ses som en icke avseddfördjupning av det statliga person- och adressregistret (SPAR).Regeringsbesluten i fråga var därför enligt utskottets mening betänkliga frånintegritetssynpunkt.