yttr · G905KU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Utskottet, som har för avsikt att också fortsättningsvisbevaka regeringens praxis i dataärenden, anser det inte i förevarandesammanhang påkallat med något tillkännagivande av den innebörd som föreslås imotionen. Utskottet vill också erinra om det arbete som enligt vad somredovisats i det föregående pågår inom data- och offentlighetskommittén.Motionsyrkandet får anses besvarat härmed. Imotion 1984/85:2749, yrkande 1 och 3245, yrkande 2 båda av m. (c) begärs ett tillkännagivande till regeringen av innebörd att nya reglereller nya "tillämpningar" baserade på personnummer, samkör-ning avdataregister m.m. inte bör införas innan data- och offentlighetskommitténsförslag föreligger. mening är det knappast möjligt eller ens lämpligt att generellt"låsa" tillämpningen av datalagen och hithörande lagstiftning ellerny lagstiftning . Utskottet fömtsätter dock att såvälregeringen som övriga tillämpande myndigheter noggrant bevakar integritetsproblemen.Att sä är fallet bestyrks enligt utskottets mening av de uttalanden kringintegritetsfrägorna som görs i förevarande proposition. KU 1985/86:5 y Meddet anförda avstyrks motionsyrkandena. , Enligt motion1984/85:2232, yrkande 4 av m. fl. (m), motion 1984/85:3243, yrkande 4 av m.fl. (m) och motion 1985/86:23, yrkande 5 av m. fl. (m) bör regeringsrätten och inte regeringen vara besvärsinstans vid talan mot datainspektionens beslut enligt datala gen (1973:289), kreditupplysningslagen (1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Ett motionsyrkande med samma innehåll prövade utskottet vid 1984/(KU 1984/85:7). Utskottet konstaterade att föredragan de statsrådet vid datalagens tillkomst 1973 uttalat viss sympati för att . överprövningen skulle ligga hos re geringsrätten men att han på grund av den pohtiska betydelse som datainspektionens beslut hade dock stannat för att förorda regeringen som besvärsinstans. Utskottet förklarade sig dela bedöm ningen att datainspektionens beslut ofta hade betydande politiska inslag och ansåg det därför motiverat att behålla regeringen som besvärsinstans. Utskottet har fortfarande samma uppfattning i frågan och avstyrker således motionsyrkandena. Imotion 1985/86:24 av () begärs en snabb lagreglering avdataanvändningen i arbetslivet. Det framhålls i motionen att datateknikenmedför alltmer avancerade övervakningssystem för att upptäcka störningar iproduktionen. innebär detta mycket ingående analyser av individernasarbete och spilltider, t. ex. registrering av toalettbesök, närgångnaprestationsmätningar, samtal med arbetskamrater o. d. Enmotion med motsvarande frågeställning behandlade iförra årets databetänkande (KU 1984/85:7). Utskottet framhöll då attdataeffektutredningen i sitt slutbetänkande (SOU 1984:20) berörde problem somsammanhänger med datatekniken och de anställdas integritet. a. förordadeutredningen en viss skärpning av datalagen för att tillgodoseintegritetsbehoven. Iförevarande proposition (s. 97) uttalar arbetsmarknadsministern med anledningav en skrivelse från följande i frågan: Enligtmin mening är frågan pm arbetstagarnas integritetsskydd i samband med införandeav ny teknik i hög grad en fråga om medbestämmande vid förändringar av arbetetsorganisation. Det är därmed i första hand genom förhandlingar och avtal somlösningar skall sökas på problem av den art som förbundet tar upp.Medbestämmandeavtal har också träffats för samtliga sektorer av arbetsmarknadenoch för vissa branscher gäller särskilda avtal om införande av ny teknik. I defrågor som ligger vid sidan om datalagen är det naturligt atteventuella.kompletteringar görs i avtal av nämnt slag. Jag delarförbundets uppfattning om behovet av ytterligare forskning och utveckUngsarbeterörande integritetsaspekterna vid införandet av ny teknik. uttalade är det viktiga integritetsproblem som det här är fråga om. System som leder till långtgående kontroll av de anställda bör givetvis inte fä förekomma. Om de av arbetsmarknadsministern anvisade vägarna inte kan ge resultat får givetvis andra sätt prövas. Lagstiftning kan därvid bli nödvändig. Med det anförda får motionen anses besvarad. I motion 1985/86:25, yrkande 2 av och (båda 10 fp) begärs beslut avriksdagen om att arbete på ett centralt KU 1985/86:5 yslutenvårdsregister bör upphöra i avvaktan på data- och offentlighetskommitténsförslag. Även motion 1985/86:26, yrkande 3 av () behandlarifrågavarande register. Justitiekanslern() har anfört besvär över datainspektionens beslut den26 , vari getts tillstånd att inrätta och förapersonregister, "slutenvårdsregistret för hela riket". Regeringen harännu inte prövat ärendet. Med anledning av att JK i sina besvär begärt attregeringen skall meddela verkställighetsförbud har underrättatregeringen att den tills vidare inte avser att iilrätta registret. har till uppdrag att också utreda deintegritetsproblem som föreligger inom sjukvården. Motbakgmnd av det anförda får enligt utskottets mening fömtsättas att frågan omdet aktuella registret inte tas upp förrän data- och offentlighetskommitténsförslag föreligger. Med det anförda får motionsyrkandena anses tillgodosedda. Ävenden i motion 1985/86:26, yrkande 4 upptagna frågan om rätt att begära att denegna patientjournalen inte förs på data får anses omfattas av kommitténs uppdrag.Motionsyrkandet bör anses besvarat härmed. Avslutningsvisvill utskottet något kommentera frågorna om den mera övergripande bevakningen av utvecklingen på dataområdet. Det är frågor som berörs i flera motioner. Konkreta yrkanden härom finns i första hand i motionerna 1984/85:2749, yrkande 2 och 3245, yrkande 1 båda av m.fl. (c). ' Somuttalas i propositionen griper datafrågorna in på nästan alla samhällsområden.Vikten av att det från statsmakternas sida skapas instrument som gör det möjligtatt följa utvecklingen kan därför inte nog understrykas. Datadelegationen harhaft detta som sin huvuduppgift. Häri har ingått att främja kunskapsinhämtandepå området och att uppnå en positiv utveckling av dataanvändningen i samhälletunder demokratisk styrning och kontroll. Dessa uppgifter skall enligtpropositionen övertas av en statsrådsgrupp, biträdd av en referensgrupp somrepresenterar de politiska partierna, myndigheterna, näringslivet ocharbetsmarknadens parter. bedömning bör det finnas möjligheter för en så allsidigt sammansattgrupp med representanter för regeringen i ledningen att finna effektiva formerför denna viktiga verksamhet. Det får fömtsättas att gruppen ges tillräckligaresurser för att kunna uppnå meningsfulla resultat. Meddet anförda får de nu aktuella motionsyrkandena anses besvarade. Yrkande 3 imotion 3245 om bibehållande av datadelegationen avstyrks. Närvarande: (), (), 1985/86:5 y (fp), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (vpk), (), (), () ochGunnar Hök.mark (m). 1.Hans Nyhage, i och (alla m) anser attutskottet beträffandeavslag på propositionen bort anföra följande: Deuttalanden i propositionen som berör utskottets beredningsområde - dvs. iförsta hand integritetsfrågorna - innehåller inga konkreta förslag. Den attitydsom uttalandena ger uttryck för visar att regeringen anser frågan om denenskildes integritet vara en avvägningsfråga. Mycket långtgåendeintegritetskränkningar skulle således bh möjliga om samhällets intresse kräverdet. En sådan inställning kan inte accepteras. Enligt utskottets mening fårinte samhällsintressena drivas sä långt att den enskilda människansberättigade krav på personlig frihet och okränkbarhet sätts åsido. Utskottetbehandlar i ett särskilt betänkande behovet av ett i regeringsformen stadgatintegritetsskydd. Meddet anförda anser utskottet att uttalandena i propositionen i berörda delarinte kan godtas. Utskottet tillstyrker således motion 1985/86:26, yrkande 1 avGunnar , i den del den hänför sig till utskottets beredningsområde. beträffandebegränsningar i myndigheternas uppgiftsinhämtande bort anföra följande Fleramotioner tar upp frågan om begränsningar i uppgiftslämnandet till statligamyndigheter. mening är detta ett område som inte ägnats tillräckliguppmärksamhet av statsmakterna. Det är uppenbart att många statliga myndigheterpåtar sig en a\sevärd överinsamling av uppgifter. Det är enligt utskottetsmening nödvändigt med en skärpt praxis sä att en mer ingående prövning avbehovet av uppgifterna sker innan beslut fattas om insamling och lagring avdata om enskilda medborgare. Dessa frågor måste bedömas vara av en sådan viktatt de bör anförtros åt en särskilt utsedd delegation. Utskottet tillstyrkerdärför motionerna 1984/85:2232, yrkandena 2 och 3 och 2717, yrkandena 3 och 5samt 1985/86:23, yrkandena 2 och 3 och 26, yrkande 5. beträffandebesvärsinslans vid besvär över datainspektionens beslut Enligtmotionerna 1984/85:2232 och 3243 samt 1985/86:23 bör regeringsrätten och interegeringen vara besvärsinstans vid besvär över datainspektionens beslut. Vid datalagens tillkomstuttalade föredragande statsrådet viss sympati för 12 att överprövningen skulleligga hos regeringsrätten, men ansåg dock att datainspektionens besluthade sådan pohtisk betydelse både när det gällde KU 1985/86:5 y attförebygga risker för otillbörliga inträng i personlig integritet och när detgällde att göra avvägningar mot samhällsekonomiska intressen att regeringen(Kungl. Maj:t) borde vara besvärsinstans. mening talar starka skäl för att flytta besvärsprövningen avifrågavarande ärenden till regeringsrätten, som med hänsyn till sin övrigaverksamhet har särskild kompetens att bedöma frågorna. Detfår också enligt utskottets mening anses olämpligt att frågor om mänskligafri- och rättigheter, dit besvär över datalagen kan höra, blir föremål förbedömningar av regeringar med växlande politiska åsiktsinrikt-ningar. Genom attlägga besvärsprövningen hos regeringsrätten undviker man varje antydan tillmisstanke om att ovidkommande synpunkter tillåtits påverka avgörandet av ettbesvärsärende på ifrågavarande område. Motionema bör därför bifallas i nuaktuella delar. 2.Bertil Fiskesjö och (båda c) samt (vpk) anser attutskottet beträffandefrågan om att avvakta data- och offentlighetskommitténs arbete bort anföraföljande Iett par motioner begärs ett tillkännagivande till regeringen av innebörd attnya regler eller nya tillämpningar, baserade på personnummer, samköming avdataregister m. m. inte bör införas innan data- och offentlighetskommitténsförslag föreligger. Somframhållits i det föregående ingår alla viktiga integritetsfrågor i data-ochoffentlighetskommitténs uppdrag. Detta uppdrag får bl. a. ses som ett försökatt få ett samordnat grepp av och söka lösningar till de problem somanvändningen av ADB skapat på detta område. Som anförs i motionerna är detdärför angeläget att medan utredningen pågår ingen ny integritetskrän-kandepraxis tillämpas eller nya regler tillskapas, som ytterligare inskränker denpersonliga integriteten. Detta bör med anledning av motionerna 2749, yrkande 1och 3245, yrkande 2 ges regeringen till känna. beträffandedaladelegaiionen bort anföra följande Datadelegationenhar haft som huvuduppgift att följa utvecklingen på dataområdet.Avsikten är nu att delegationen skall ersättas med en statsrådsgrupp, förstärktmed en särskild referensgrupp. uppfattning kan en statsrådsgrupp sådan som den föreslagna inteuppfylla de krav på samordning och initiativ inom dataområdet som måsteställas. Som anförs i motion 1984/85:3245 bör datafrågorna handläggas medutgångspunkten att mänga parter, grupper och enskilda ges möjlighet att påverkautvecklingen och användningen av datatekniken. Det finns en risk attstatsrådsgruppen endast kommer att utnyttjas för information vid de tillfällensom den själv finner lämpliga. Utskottet anser därför attdatadelegationen bör fortsätta sin verksamhet. Med det anfördatillstyrker utskottet bifall till motion 3245, yrkande 3.