yttr · G905UbU4 · 1985-12-31 00:00:00 — Utbildningsutskottetsyttrande /86:4 y om inriktningen av konsumentpolitiken (prop. 1985/86:121) UbU 1985/86:4 y Lagutskottethar beslutat bereda utbildningsutskottet tillfälle att yttrasig över proposition 1985/86; 121 om inriktningen av konsumentpolitiken jämtemotionerna 1985/86:400-410. Utskottet begränsar sitt yttrande överpropositionen till de delar, där föredragande statsrådet behandlar utbildnings-och forskningsfrågor (prop. s. 28-30 resp. 48-51). Motsvarande begränsning görsbeträffande motionerna. Utskottet behandlar här också mofion 1985/86;Ub840yrkande 3, som väcktes under den allmänna motionstiden. Sistnämndamotionsyrkande överlämnas till lagutskottet för fortsatt beredning. Ipropositionen framhålls vikten av att utbildningen i konsumentfrågor främjas påen rad utbildningsvägar. erinrar om att i har utrymmet för konsumentfrågor ökatspå senare år. Statsrådet vitsordar värdet av de ytterligare förbättringar somföreslagits i konsumentpolitiska kommitténs betänkande (SOU 1983:52)Hushållning för välfärd. Den framtida konsumentpolitikens inriktning.Förändringarna kan dock rymmas inom ramarna för de riktlinjer för skolansverksamhet som gäller. Ansvaret för att konsumentfrågor förankras iundervisningen ligger i första hand på lokal nivå. Imotion 1985/86:408 (s) konstateras att det endast är i ämnet hemkunskapkonsumentfrågor förekommer som huvudmoment och därmed får en enligt motionärenseriös behandling. I motionen betonas att eleverna tidigt bör få kunskap om denpåverkan de utsätts för genom t. ex. reklamen och att de tidigt bör fåmöjlighet att utvecklas till medvetna konsumenter. Motionären hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ()bör ställa större krav på skolstyrelser och lärare, så att konsumentkunskapenfår ett större utrymme i undervisningen. Utskotteterinrar om att riksdagsbeslutet om ny läroplan för (Lgr 80) innebärökad undervisningstid för ämnet hemkunskap (prop. 1978/ 79:180, UbU 1978/79:45,rskr. 1978/79:422). Att konsumentekonomi ingår i detta ämne såsom etthuvudmoment, som obligatoriskt skall behandlas, utesluter inte attkonsumentfrågor tas upp även i andra ämnen, t.ex. inom orienteringsämnena pålågstadiet, där hemkunskap numera förekommer som ett moment. Utskottet finnerdetta vara i linje med motionärens 1985/86. önskan,att eleverna tidigt får möta de nu aktuella frågorna. Utskottet vill UbU1985/86:4 y också erinra om följande. I läroplanen är inte konsumentfrågornasamlade i något särskilt avsnitt. Ansvaret för undervisningen ligger inte pånågra enstaka ämnen utan har blivit hela skolans angelägenhet, vilket framgårvid ett studium av kursplanerna för olika ämnen. När det gäller yrkandet att SÖ skall kräva att man lokaltägnar' mer utrymme åt dessa frågor erinrar utskottet om att den nu gällandeläroplanen för började tillämpas så sent som /83. Denbygger i fråga om undervisningen i mycket på riksdagsbeslutet om en långtgåendedecentralisering av ansvaret för skolorganisationens utformning (prop.1975/76:39, UbU 1975/76:30, rskr. 1975/76:367). Genom denna decentraliseringhar den statliga styrningen begränsats till förmån för lokala avgöranden. I deförbättringar av konsumentutbildningen föredragande statsrådet funnit välvärda att överväga ingår bl.a. de insatser som konsumentnämnderna kan göra föratt få med konsumentfrågorna i undervisningen. Med det nu anförda föreslår utskottet att lagutskottetavstyrker motion 1985/86:408 i denna del. Konsumentutbildningi gymnasieskolan behandlas i tvä motioner. I motion 1985/86:404 (c) yrkande 1 hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av obligatorisk undervisning,teoretisk och praktisk, i konsumentkunskap på gymnasieskolans alla linjer.Motionärerna betonar vikten av att praktiska undervisningsmoment färkomplettera de enbart teoretiska och uppmärksammar bl.a. sådana områden somhushållsekonomi, kost, näringslära och hälsa. Hänvisning görs fill motiveringari motion 1985/86: Ub 824 (c). Där (s. 8) erinras om flera offentligautredningar som konstaterat att behovet av kunskaper om kost ochnäringslära är stort och viktigt. Sådana kunskaper beskrivs i motionen somgrunden för en mathållning som i sin tur ger den enskilde möjligheter till ettsunt liv, en god hälsa och en god prestationsförmåga i skola och arbetsliv. Utskottet delar uppfattningen om värdet av dessakunskaper. Utskottet konstaterar också att en arbetsgrupp för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY) framfört förslag om att kost- ochnäringsinslag bör tas in i undervisningen på ett stort antal av gymnasieskolanslinjer, nämligen de yrkesinriktade. Förslaget remissbehandlas för närvarande.ÖGY föreslår att utrymme bereds för just sådana moment som motionärerna avsergenom en ökning av det totala timtalet för elevernas studier inom ramen för engenerell förlängning av linjerna. För de få övriga, mer teoretiska linjernaskulle ett tillskott av konsumentkunskap som ämne på samma sätt leda till ettökat totaltimtal. Alternativt skulle - inom oförändrade fimramar - utrymme förnågot annat ämne behöva minskas eller helt slopas. Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning attalla elever bör få "vardagskunskaper" om bl.a. kost, hälsa ochbosättning. Detta är, som statsrådet anför (s. 29), för gymnasieskolans del iprincip en uppgift för SÖ att bevaka i det löpande arbetet medläroplansutveckling. skolan kan givetviskonsumentfrågor också uppmärksammas som inslag i UbU 1985/86:4 y redanbefintliga ämnen och aktiviteter. Utskottetvill inte under pågående remissbehandling av ÖGY:s betänkande avseende deyrkesinriktade linjerna uttala sig om förändringar avseende dessa. mening är det inte heller lämpligt att nu uttala sig om någrasärskilda förändringar för de mer teoretiska linjerna. För bådalinjekategorierna avses framöver ett försöks- och utvecklingsarbetekomma att bedrivas. Mot bakgrund av dels detta, dels de icke fåtaligatimplaneförändringar som ägt rum för de teoretiska linjerna serutskottet ett värde i en framtida samlad bedömning av olika förändringsönskemålbeträffande de teoretiska linjerna. I denna bör - för en helhetssyn -inkluderas både erfarenheter av de olika försöken och de erfarenheter som dåkan finnas av eventuellt genomförda förändringar beträffande de yrkesinriktadelinjerna. Meddet som här anförts anser utskottet att lagutskottet bör avstyrka mofion1985/86:404 yrkande 1. Imotion 1985/86:405 (fp) yrkande 4 hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att den tvååriga konsumfionslinjen på försök börförlängas med och att specialkurserna på detta område bör behällas. Sombakgrund anges att ÖGY föreslagit ett slopande av såväl linjen somspecialkurserna. Med förlängningen av hnjen till att bli treårig som övrigalinjer i ÖGY;s förslag och genom ett utökat och fördjupat innehåll ikursplanerna vill motionärerna göra linjen till en god grund både förarbetsmarknad och för högre studier. Specialkurserna med sin blandning avteori och praktik ökar, enligt motionärerna, elevernas självförtroende,omdömesförmåga och kritiska tänkande i konsumentfrågor samt väcker intresse förvidare utbildning. Utskotteterinrar även här om remissbehandlingen av ÖGY:s förslag, vilket bl.a. innebäröverföring av vissa delar av konsumtionslinjens stoff till alla yrkeslinjer.Mot bakgrund av vad motionärerna anför om de aktuella specialkursernasstimulans för vissa elevers självförtroende och intresse för vidare utbildningvill utskottet peka på att ÖGY föreslagit en introduktionsutbildning för bl.a.just denna elevgrupp som ofta är obestämd i sina yrkesplaner. Utskottethar tidigare under detta i sitt betänkande UbU 1985/ 86; 16 om anslagtill gymnasieskolor, m.m. behandlat ett antal motioner, i vilka uttrycktsfarhågor för den nuvarande konsumentekonomiska utbildningens framtid. Utskottethar därvid beträffande kunskaper om kost, hälsa och bosättning uttryckt sinuppfattning om konsumtionsutbildningarnas värde. Med hänvisning till bl.a. denförestående beredningen av ÖGY;s förslag, som remissbehandlas, avstyrkteutskottet de i sammanhanget behandlade motionerna. Utskottetfinner inte skäl att frångå sin gjorda bedömning och anser inte attmotion 1985/86:405 yrkande 4 bör föranleda någon särskild åtgärd av . Utbildningoch fortbildning av lärare föreslås i propositionen (s. 28 f.) få hög prioritet. Ytterligare resurser förordas för arbete med utbildningsfrågor. I motion 1985/86:408 (s) hemställs att konsumentkunskapprioriteras UbU 1985/86:4 y som fortbildning för alla lärarkategorier ochatt SÖ bör ge klara direktiv härom. Utskottet erinrar om den ordning som sedan den 1 juli 1982gäller för personalutbildning i skolan enligt beslut med anledningav proposition 1980/81:97 om skolforskning och personalutveckling (UbU1980/81:37. rskr. 1980/81:386). Beslutet innebär bl.a. an ansvaret för detpedagogiska utvecklingsarbetet i huvudsak skall ligga på det regionala ochlokala planet. Skolstyrelsen, som är huvudman för skolan och desspersonal, har ansvaret för att planera personalutbildningen. Kommunerna fårstatsbidrag till lokal skolutveckling för att finansiera kostnader förpersonalutbildning och andra utvecklingsåtgärder. Det är skolstyrelsen somskall fatta de individuella besluten om utbildning och tjänsfiedighet fördenna. Staten utövar ett inflytande över personalutbildningen iförsta hand genom att dels se till att det inom högskolan finns ett visst utbudav kurser eller andra utbildningsmöjligheter för lärare och skolledare, delsange vilka förmåner som får utgå vid tjänstledighet för viss prioriteradutbildning. De centralt angivna, prioriterade områdena för fortbildningomprövas . En rad önskemål om prioritering av nya fortbildningsområdenhar framförts från olika håll. pågår en översyn av fortbildningen.Bl.a. därför har regeringen inte gjort några omprioriteringar under de senasteåren. Utskottet har emellertid erfarit att konsumentfrågor enligt gällandeordning tas upp som ett område inom prioriterade ämnesövergripandefortbildningsteman. Mot bakgrund av det som redovisats är inte utskottetberett att förorda någon särskild åtgärd av det slag som framförs i motion1985/ 86:408 i denna del. föreslås avstyrka motionen. I förslaget (prop. s. 28) om ytterligare medel tillkonsumentverket för arbetet med och stöd till konsumentutbildning harföredragande statsrådet också beräknat vissa medel för ökat ekonomiskt stödtill studieförbundens utbildning av förtroendevalda, främstkonsumentnämndsledamöter och konsumentombud i frivilliga organisationer och påarbetsplatser. I motion 1985/86:405 (fp) yrkande 5 hemställs attriksdagen uttalar sig för att medel inte skall ges till studieförbunden förutbildning av förtroendevalda. Motionärerna erkänner värdet av sådanutbildning men anser att kommunerna själva bör svara för denna. Utskottet har i det föregående hänvisat till den rollkonsumentnämnderna kan spela för att man lokalt skall uppmärksammakonsumentfrågor i undervisningen. Utskottet finner det rimligt att vissastatliga resurser avsätts för en god utbildning av ledamöter i dessa nämnderoch föreslår att lagutskottet avstyrker motion 1985/86:405 yrkande 5 ochtillstyrker förslaget i proposition 1985/86:121 om ytterligare medel tillkonsumentverket för arbetet med och stödet till konsumentutbildning. I fråga om forskning vid universitet och högskolorföreslår föredragande statsrådet att tilldelas ytterligare medel för det forsk- ningsstimulerande arbete sotn verket redan har till uppgift att bedriva. I detta arbete ligger att stödja och ta initiativ till konsumentinriktad forsk- 4 ning, t. ex. genom attpeka ut intressanta forskningsområden, medverka till UbU 1985/86:4 y merorganiserade former för kontaktutbyte mellan konsumentforskare, ordnaforskarseminarier och även stödja konkreta forskningsprojekt i samråd medandra anslagsgivande organ. Imofion 1985/86:402 (m) yrkandena 2 och 4 tar motionärerna avstånd från dettaförslag med motiveringen att inte skall ha uppgifter somankommer på forskningsråden och de enskilda högskolorna. Utskottetkonstaterar i likhet med föredragande statsrådet att det sedan ett antal årfinns en etablerad ordning för stöd till konsumentforskning. Sådant ges delsgenom de traditionella forskningsstödjande organen, dels genom konsumentverket.Den kompetens verket har bör enligt utskottet kunna utnyttjas vidprioritetsbedömningar inom just konsumentforskning med dess tvärvetenskapligakaraktär. Meddet anförda föreslår utskottet att lagutskottet avstyrker motion 1985/86:402yrkandena 2 och 4. 1propositionen föreslås också en utredning om möjligheterna till och formernaför en varaktigfinansiering av den konsumenttekniska forskningen vid Chalmerstekniska högskola (CTH). Där finns sedan den bl.a. en personligprofessur i konsumentteknik, finansierad av styrelsen för teknisk utveckling(STU). STU:s åtagande upphör . harföreslagit att statsmakterna behåller ansvaret för att den konsumenttekniskaforskningen vid CTH kan drivas vidare efter detta datum genom att medel försöver från STU fill . finner det angeläget att konsumentteknisk forskning fast förankrasinom högskoleorganisationen men är inte beredd att följa kommitténs förslag pådenna punkt. Han avser att senare föreslå regeringen en utredning avmöjligheterna till en permanent finansiering av den konsumenttekniskaforskningen. Utredningen skall vara slutförd senast ,varigenom den kan beaktas i samband med nästa budgetarbete. Underden allmänna motionstiden väcktes motion 1985/86;Ub840 (fp), i vilken yrkande 3gäller forskning på det konsumentpolitiska området. Yrkandet avser etttryggande av konsumentteknisk forskning vid CTH. Medhänvisning till vad som i propositionen anförs om en utredning av möjligheternatill en varaktig finansiering av ifrågavarande konsumenttekniska forskningfinner utskottet att motionärernas yrkande i huvudsak har tillgodosetts.Utskottet anser därför att lagutskottet bör avstyrka motion 1985/86:Ub840yrkande 3 och tillstyrka proposition 1985/86:121 i motsvarande del. Stockholmden På utbildningsutskottets vägnar Närvarande vid ärendetsslutbehandling: (), 1985/86:4 y berg (s), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), (),(), (), (), MargaretaHemmingsson (s), (vpk), (), (m), () och (). Undervisning i konsumentfrågor i gymnasieskolan JanHyttring (c) och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s. 3 börjar "Utskottet vill" och slutar "1985/86:404yrkande 1" bort ha följande lydelse: Utskottetdelar motionärernas uppfattning om att det är viktigt med en god utbildning ikonsumentfrågor, oavsett linjeval. Undervisning, säväl teoretisk som praktisk,i konsumentkunskap bör därför i någon form ingå på gymnasieskolans alla linjer.Detta kan ske antingen genom att konsumentkunskap läggs in som ett särskiltämne eller genom att vissa moment av konsumentkunskap läggs in i redanbefintliga ämnen. SÖ bör få regeringsuppdrag att närmare utreda hurundervisning i konsumentfrågor på ett lämpligt sätt skall kunna föras in iutbildningen på olika linjer inom gymnasieskolan. Medvad som här anförts anser utskottet an lagutskottet bör tillstyrka motion1985/86:404 yrkande 1. YlvaAnnerstedt (fp), (), () och () anser att den del av utskoUets yttrande som på s. 3 börjar "Utskotteterinrar" och slutar "av " bort ha följande lydelse; Utskottetfinner förslaget om en förlängning av konsumfionslinjen väl värt att pröva inomramen för den försöksverksamhet som kan vara an vänta med anledning av ÖGY:sförslag. En sådan försöksverksamhet kan bli en komplement till bl.a. denintroduktionsutbildning som ÖGY har föreslagit för exempelvis en del av deelever som söker fill olika konsumtionsutbildningar. LagutskoUetbör hemställa an som sin mening ger regeringen till känna vadutbildningsutskottet nu har anfört om försöksverksamhet medkonsumtionsutbildning. BirgerHagård (m), (), (), () och LarsLeijonborg (fp) anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar"Utskottet har" och slutar "fill konsumentutbildning" bortha följande lydelse: Utskottet har i det föregående hänvisat till den rollkonsumentnämn- derna kan spela för lokalt skall uppmärksamma konsumentfrågor i UbU 1985/86:4 yundervisningen. Utskottet inser värdet i att t. ex. ledamöter i konsumentnämnderfär en relevant utbildning men finner att kommunerna i det här fallet, liksomnär det gäller övrig förtroendemannautbildning, själva bör stå för denna i vadgäller såväl uppläggning som finansiering. Lagutskottetbör därför hemställa att med bifall till motion 1985/86:405 yrkande 5ger till känna att särskilda medel inte bör ges till studieförbundenför utbildning av förtroendevalda. Medel till för forskningsstimulerandeuppgifter BirgerHagård, och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 5 börjar "Utskottet konstaterar" ochslutar "yrkandena 2 och 4" bort ha följande lydelse: Utskottetfinner att dessa uppgifter naturligen ankommer på forskningsråd och enskildahögskolor. Därför bör lagutskottet hemställa att med bifall tillmotion 1985/86:402 yrkandena 2 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utbildningsutskottet nu har anfört. Tryckeri, Stockriolm 1986