yttr · G905KrU5 · 1985-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsyttrande /86:5 y om invandrarpolitiken (prop. 1985/86:98) KrU 1985/86:5 y har hos kulturutskottethemställt om yttrande över dels de med anledning avproposition 1985/86:98 om invandrarpolitiken väckta motionerna 1985/86:339, 341yrkande 2, 342 yrkandena 2 och 12 b, 343, 344, 345 yrkandena 1, 6 och 7, 347yrkande 10 samt 348, dels de under den allmänna motionstiden väcktamotionerna 1984/85:305 yrkandena 2-4, 794 yrkande 3 och 2229, dels ock den under den allmänna motionstiden väckta -från utrikesutskottet överflyttade - motionen 1985/86:U522 yrkande 5. har beslutat att med eget yttrandeöverlämna motionerna 1985/86:Kr285, Kr288, Kr317 och Kr324 tillsocialförsäkringsutskottet. Yttrandefrån bifogas (se bilaga). Förslag om ett utbyggt stöd tillinvandrarorganisationertias kulturella verksamhet förs fram i fyra motioner.Motionärerna tar upp de förslag om ökade satsningar på sådan verksamhet sominvandrarpolitiska kommittén har lagt fram i betänkandet (SOU 1984:58)Invandrar- och minoritetspolitiken. Kommittén föreslog att borde fåbättre möjligheter att främja invandrarnas kulturliv bl. a. genom att enrepresentant för invandrarintresse-na borde ingå i styrelsen. Vidare borde vidsidan om nuvarande stödformer medel anvisas för stöd till särskildainvandraraktiviteter. Stödet för utgivningen av litteratur på invandrarspråkborde ökas. De totala kostnaderna för förbättringar av möjligheteratt ge stöd till invandrarnas kulturliv beräknade kommittén till 1,5 milj. kr. Enligt motionerna 341 (s) och 345 (fp) bör riksdagenställa sig bakom kommitténs förslag om sådant stöd. Vänsterpartietkommunisterna föreslår i motion 342 att 3 milj. kr. skall anvisas förinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet. Motionärerna anför att ettsärskilt bidrag för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter är nödvändigtför att skall kunna stödja sådana projekt och verksamheter inominvandrarorganisationerna som inte ryms inom nuvarande bidragsformer. I denunder allmänna motionstiden väckta motionen 794 (vpk) hemställs 1 1985/86.13 saml. likaledesom ökat stöd till invandrarorganisationernas kulturella verk- KrU 1985/86:5y samhet. Målen för invandrarpolitiken som slogs fast år 1975sammanfattas med begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. I propositionenuttalas att dessa begrepp bör ligga fast. De bör ges en sådan tolkning att deåsyftar lika rättigheter och möjligheter för invandrare i förhållande till denövriga befolkningen, respekt för den enskildes identitet och integritet,möjligheter att utveckla det egna kulturarvet inom ramen för de grundläggandenormer som i vårt samhälle gäller för mänsklig samlevnad samt ömsesidig tolerans,solidaritet och gemenskap mellan människor av olika ursprung. Jämlikhetsmålet innebär enligt propositionen en strävanatt dels uppnå lika rättigheter för invandrare i förhållande till den övrigabefolkningen, dels åstadkomina likvärdiga möjligheter. Invandrarnas behov skallmötas inom ramen för den generella politik som fastställs. När det gäller genomförandet av de invandrarpolitiskamålen skall alltfort principen gälla att varje fackmyndighet inom sitt områdehar samma ansvar för invandrare som för den övriga befolkningen. Påkulturområdet innebär det att har det övergripande ansvaret att isitt ordinarie arbete beakta invandrarnas behov. I propositionen framhålls att kulturen är en förutsättningför gemenskap i ett föränderligt samhälle. Detta gäller såväl för gemenskapeninom invandrargrupperna som för allas vår gemenskap i . Insatserna påkulturområdet bör därför också syfta till att underlätta för invandrare att fåta del av det för värt land gemensamma kulturarvet. För att invandrare skall kunna behandlas likvärdigt medandra krävs, säger föredragande statsrådet, ofta särskilda åtgärder. bör ha ett ansvar för att vidta sådana åtgärder när de behövs. I propositionen erinras också om de möjligheter tillkulturstöd som finns och som det enligt propositionen gäller att slå vaktom. Särskilt nämns stödet till invandrarorganisationernas ungdomsverksamhet,till finsk teaterverksamhet, till litteratur- och arkivverksamhet samtSveriges Radios programverksamhet på invandrarspråk och de bidrag som kan utgåtill särskilda kulturprojekt för invandrare. I enlighet med vad som anförts ommyndigheternas speciella ansvar uttalas att invandrarnas delaktighet i olikaformer av kulturstöd bör kunna stärkas ytterligare genom riktade informationsinsatserfrån sida till invandrarna och deras organisationer i fråga ombefintliga bidragsmöjligheter: Också kommuner och landsting bör uppmärksammaspå behovet av riktade informationsinsatser för invandrarna och deras lokalaföreningar om de stödmöjligheter som står till buds. Med hänvisning till vad som sålunda redovisats - och dåutskottet inte har något att erinra mot de i propositionen gjorda uttalandena -avstyrker utskottet motionsyrkandena (motion 341 yrkande 2, motion 342 yrkande2, motion 345 yrkande 7 och motion 794 yrkande 3). Invandrarpolitiska kommitténs förslag om att kulturrådetsstyrelse bör utökas med en representant för invandrarintressen aktualiseras i motion 345 (fp). Utskottet vill erinra om att organisation och arbetsuppgif ter är föremål för utredning. I utredningsdirektiven (dir. 1985/86:20) anges särskilt att utredaren bör pröva om förändringen av kulturrådetsroll också bör få konsekvenser för styrelsen, nämnderna och KrU 1985/86:5 yarbetsgrupperna. Utredningen'beräknas bli avslutad . Medhänsyn till det anförda anser utskonet att motion 345 i här aktuell del(yrkande 6) inte bör föranleda någon åtgärd. I detta sammanhang tar utskottet även upp till diskussionden analys av minoritetsbegreppet som invandrarpolitiska kommittén har gjort. Ipropositionen anförs följande (s. 17): Den invandrarpolitik som antogs återspeglas även iden nya regeringsformen, där det sägs att "etniska, språkliga ochreligiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas" (1 kap 2 § RF). Invandrarpolitiska kommitténhar grundligt analyserat minoritetsbegreppet och konstaterat attinternationellt sett anses beteckningen minoritet endast kunna användas förgrupper som sedan mycket länge eller alltid har varit bosatta i landet i fråga,t. ex. för del samerna och tornedalsfinnarna. I förarbetena till deinternationella konventioner där minoritetsbegreppet förekommer har man såledespreciserat detta till att avse ursprungliga (s. k. autoktona) minoriteter, ochinte relativt från andra länder invandrade grupper. Minoritetsbegreppeti den nu nämnda betydelsen kan alltså inte sägas vara tillämpligt på invandrarsituationeni . Utgångspunkten för de invandrarpolitiska åtgärderna bör i förstahand vara de enskilda människornas förutsättningar och behov. Vad gällerföreningsverksamhet och religionsutövning är det emellertid naturligt attsamhället ger bidrag till kollektiva verksamheter bland invandrare. Denna analys och ställningstagandet i propositionenkritiseras av kommunisterna. I motion 342 föreslås att"benämningen på det här berörda området även fortsättningsvis bör varainvandrar- och minoritetspo-hrik". Av propositionen framgår att avsikten är atthittillsvarande kulturpolitiska målsättning beträffande insatser för invandrareskall ligga fast. Utifrån de synpunkter som utskottet har att bevaka harutskottet således inget att invända mot vad som anförs i propositionen. Ett särskilt stöd för kulturverksamhet inom vissainvandrargrupper förordas i flera motioner. Ett utökat stöd bör ges till finskakulturella aktiviteter i , anser i motion Kr317 (c).Motionären menar att den Sverigefinska identiteten bäst skulle stärkas ommöjligheterna att producera radio- och TV-program på finska i Sverigeförbättrades. Utskottet vill erinra om att det utgår eU omfattandestöd till de i bosatta finländarnas kulturaktiviteter. Stöd för detta ändamål lämnas från flera olika departement. Bland de kulturverksamheter som får bidrag från budget kan bl. a. nämnas de finska folkhögskolorna i och , Arkivet för Sverigefinnar och Finlandssvenskar i och . Vidare lämnas via Svenska stöd till finskspråkig teaterverksamhet. ger stöd till spridning av finsk film till finskspråkiga iSverige. En del av det stöd som finns för utgivning och inköp av litteratur på minoritetsspråk går till finskspråkiga titlar. och tidskrifter kan få stöd genom presstödet. Radio- och TV-sändningar på ; finska harbyggts ut . Riksradion sänder i KrU 1985/86:5 y veckan.Därtill kommer sändningar i utbildningsradion och i lokalradion. Genomnärradion har finska föreningar möjlighet att själva utforma och I TV sänds finskspråkiga program under i för finskspråkigt församlingsarbete lämnas Slutligen kan nämnas att det finns ensamarbetsgrupp mellan och för Sverigefinländska Med hänvisning till den här lämnade redovisningenavstyrker utskottet Kr317. Hemställan i motionerna 2229 (vpk) och U522 (vpk) i häraktuell del syftar till att ett kurdiskt kulturcentrum skall upprättas iSverige. Motionärerna hävdar att de kurder som befinner sig i har ensvårare ställning än övriga invandrargrupper, eftersom det inte finns enkurdisk nation eller några kurdiska institutioner på det internationellaplanet. Utskottet vill erinra om att den i propositionenföreslagna omläggningen av statsbidragen till invandrarnas riksorganisationerbl. a. har till syfte att organisationerna utan alltför detaljeradestatsbidragsföreskrifter skall vara fria att själva bedöma vilken verksamhetman vill prioritera. Enligt vad utskottet inhämtat har nyligenavslagit en ansökan Om bidrag till ett kurdiskt kulturcentrum. I motion 342 (vpk) föreslås att särskilda medel skallställas till utbildningsradions förfogande för att insatserna förinvandrarkvinnor skall kunna utvidgas och riktas till kvinnor med olika socialoch kulturell bakgrund. Dessa sändningar bör enligt motionen ske på tider dåkvinnorna har möjlighet att ta del av dem (yrkande 12 b). Ett likalydande motionsyrkande har väckts avvänsterpartiet kommunisterna i anslutning till proposition 1985/86:99.Utskottet tar därför inte här ställning till motionsförslaget utan hänvisar tillsin behandling av frågan i sitt kommande betänkande KrU 1985/86:21. I motion 347 (c) föreslås att skall begära atten del av kulturtidskriftsstödet skall reserveras för invandrartidskrifter(yrkande 10). I samband med behandlingen av regeringens förslag ibudgetpropositionen om stöd till kulturtidskrifter (prop. 1985/86:100 bil. 500 f.) kommer utskottet att behandla ett antal motionsförslag som rörprinciper för fördelning av detta stöd. har i yttrandeKU 1985/ 86:10 y till kulturutskottet behandlat frågan om användningen avstödet. Med hänsyn till vad som anförts anser sig utskottet inte i dettasammanhang böra ta ställning till den i motionsyrkandet upptagna frågan.Utskottet hänvisar till sitt kommande betänkande KrU 1985/86:20. I detta sammanhang vill utskottet dock erinra om attregeringen i propositionen om invandrarpolitiken föreslår ett ökat stöd tilldagspressen för att lämna utrymme för fullt produktionsbidrag även tillallmänna nyhetstidningar på andra språk än svenska. Detta förslag behandlas avkonstitutionsutskottet i betänkandet KU 1985/86:16. I motionerna Kr285 (fp), Kr324 (m, s) och Kr288 (fp)pläderas för att ett A Enligt de två förstnämnda motionerna bör KrU 1985/86:5 ymuseet förläggas till . Förslaget i motion Kr288 går ut på attregeringen skall ta initiativ för att undersöka möjligheterna att tillsammansmed dokumentera invandrar- och flyktingpolitiken ochinrätta ett invandrarmuseum i . Förslag om inrättande av ett invandrarmuseum har utskottetbehandlat och senast . Utskottetuttalade därvid (KrU 1985/86:3) att det är angeläget att invandrarnas kulturer,deras samhällsförhållanden och inte minst invandringen som samhällsföreteelse istort är områden som bör dokumenteras på ett mer systematiskt sätt. Utskottetnoterade därför med tillfredsställelse att frågan om dokumentation avinvandrarnas kulturer kommer att behandlas i anslutning till den utredning omde centrala museernas uppgifter som pågår inom . Utskottetavstyrkte motionen som avslogs av . Utskottet har även i betänkande KrU1985/86:18 behandlat förslag om invandrarcentrum i . Med anledning avdetta förslag påpekar utskottet att avser att i ettsammanhang behandla ett flertal framställningar om inrättande avinvandrarcentrum och invandrarmuseum. Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetbifall till de här aktuella motionerna. Ett ökat anslag till i önskas iflera motioner. Med hänvisning till den service som institutet ger tillinvandrare bör enligt motion 339 (c, m) institutet få ett årligt bidragmotsvarande det som utgår till en invandrarförening med 3 500 medlemmar,nämligen . Samma belopp bör utgå enligt motion 344 (vpk). I motionerna 343 (m,fp) och 348 (c) föreslås attinstitutet skall få ett årligt bidrag från det nya stöd tillinvandrarorganisationernas centrala verksamhet som utgår frånarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel under anslaget D 3 Åtgärder förinvandrare. I motion 343 redovisas att institutet uppger att ett bidrag om . är nödvändigt om den nuvarande verksamheten skall kunna upprätthållas.I motion 348 föreslås ett bidrag om . och som följd härav attanslaget D 3 skall höjas med motsvarande belopp. inrättades och har sedan år 1975haft sin verksamhet förlagd till . Institutets målsättning är att vara ettdokumentations- och informationscentrum i invandrarfrågor. Institutet är enideell organisation, vari ingår ca 150 enskilda medlemmar och några föreningar,bl. a. viss förlagsverksamhet - Invandrarförlaget. Vidare ger institutet uttidskriften samt en årsbok för invandrarfrågor.Immigrantinstitutet har byggt upp ett specialbibliotek och arkiv för frågor ominvandring till . Utskottet har inhämtat att vid någottillfälle erhåUit bidrag från statens invandrarverk för avgränsade ändamål av projektkarak tär. Det har också utgått lönebidrag till anställda vid institutet. kommun har gett institutet ett särskilt bidrag om . har institutet erhåUit ett bidrag om . Utskottet har inhämtat yttrande från statens kulturrådöver motionerna KrU 1985/86:5 y (se bilaga). har behandlat förslagom bidrag till . uttalade på utskottetsförslag (KrU 1984/85:16 s. 27) att borde få stöd i avvaktanpå regeringsförslag om stöd till invandrarorganisationer. I enlighet härmed budgetår ett bidrag om . som utgår avmedel som anvisats under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål påutbildningsdepartementets huvudtitel. Utskottet vill erinra om att arkivutredningen(U 1985:07) har i uppdrag att se över vissa arkivfrågor inom den statliga ochkommunala sektorn. Utredningen får i samband med överväganden om de samladestatliga resurserna till arkivväsendet anledning att behandla bl. a. frågan ombidragen till de enskilda arkiven. Delegationen (A 1983:03) förinvandrarforskning som tillkallades 1983 har i uppgift att ta initiativ tillforskning och informera om forskningens resultat. Delegationen har våren 1985överlämnat förslag till ett forskningsprogram till arbetsmarknadsdepartementet.Invandrarforskning stöds bl. a. genom anslag från arbetsmarknadsdepartementetsbudget. I propositionen anges följande områden som bör ha hög prioritet underkommande år, nämligen forskning om etniska relationer, om olika gruppersarbetslivsförhållanden och om lokalt mottagande av flyktingar. uttalar att frågor om invandrarforskning kommer att behandlas i denforskningspolitiska proposition som regeringen planerar att lämna tillriksdagen . bedriver en värdefull verksamhet föratt på olika sätt dokumentera invandringen till och lämna service tillinvandrare i ohka hänseenden. Institutet har också för innevarande budgetårfått ett bidrag om . I enlighet med regeringens förslag ibudgetpropositionen har för /87 beräknat medel avminst denna storlek under anslaget Bidrag till särskilda kulturella ändamål(prop. 1985/86:100 bil. 10, KrU 1985/86:18 p. 4, rskr 1985/86:192). Imotionerna framhålls att institutet beräknar att ett bidrag om . ärnödvändigt om verksamheten skall kunna upprätthållas på nuvarande nivå. Dettaöverensstämmer med det anslagsäskande som institutet har gett in tillutbildningsdepartementet. Utskottet förutsätter att frågan om Immigrantinstitutetsverksamhet kommer att övervägas vid beredningen inom av delsarkivutredningens kommande förslag, dels det ovan nämnda programmet förinvandrarforskning. I avvaktan härpå bör bidraget till Immigrantinstitutethöjas med . Detta bidrag bör som förordas i motionerna 343 och 348utgå från anslaget D 3 Åtgärder för invandrare. Utskottets ställningstagandeinnebär att motionerna 339 och 344 i huvudsak blir tillgodosedda. Förslag som rör invandrarnas trossamfund förs fram i tvåmotioner. I motion 305 (fp) aktualiseras en rad övergripande frågor ominvandrarkyrkornas arbetsvillkor. Motionären föreslår att statens invandrarverkoch de som är ansvariga för folkbokföringen får i uppgift att reellt ocheffektivt stödja invandrarkyrkorna i deras ansträngningar att nå sinamedlemmar. Vidare önskar hon att invandrarkyrkorna inom ramen för de bidrag somges får särskildaverksamhets- och lokalbidrag samt att invandrarpolitiken i sin KrU1985/86:5 y helhet skall inriktas på att nå och hjälpa invandrarna genom derasegna kyrkor i minst lika hög grad som genom deras övriga organisationer. Motionärernas synpunkter och förslag överensstämmer tillstor del med de överväganden som invandrarkommittén har gjort. En särskildarbetsgrupp har tillsatts för att se över reglerna om statligtstöd till invandrarnas trossamfund. Arbetsgruppen bör enligt de riktlinjer somanges i en särskild promemoria bl. a. överväga en ändrad konstruktion avstatsbidrag. Dessa är nu konstruerade som ett stöd till lokala församlingarsverksamhet. När det gäller invandrarsamfundens kontakt med invandrarna börarbetsgruppen överväga andra åtgärder som är ägnade att underlättainvandrarsamfundens verksamhet. I detta sammanhang anförs följande: En sådan väg antyds i betänkandet (SOU 1984:58) Invandrar-och minori-tetspohtiken, nämligen möjligheten att ge de samfund som önskarhjälp med en frivillig registrering av medlemmar och uppbörd avförsamlingsavgifter. kyrkomöte har också med anledning av väcktamotioner (mot. 1985:62 och 73, KL 16, kskr. 21) anhållit att regeringen låterutreda denna fråga. I detta sammanhang bör erinras om att tanken på enfrivillig registrering av samfundstillhörighet i folkbokföringen har avvisatsav flera tidigare stathga utredningar, bl. a. med hänsyn till svårigheten atttrygga frivilligheten i ett registreringsförfarande hos en myndighet. Andravägar bör alltså sökas för att underlätta för invandrarsamfunden att nå kontaktmed sina medlemmar. Den ovan antydda möjligheten av stöd till den centralasamfundsorganisationen kan underlätta uppbyggnaden av ett kontaktnät. ■ Men det bör också kunna övervägas hur samhälletsoch olika myndigheters informationsservice kan medverka här. Frågan hartidigare berörts bl. a. av folkbokföringskommitté i dess betänkande(SOU 1981:101) Folkbokföringens framtida organisation. Vissa kyrkligakommuner, t. ex. kyrkliga samfällighet, har också tagitbeaktansvärda initiativ i detta avseende. Möjligheten att utvidga sådana formerav service åt invandrarsamfunden bör belysas i utredningsarbetet. En viktig synpunkt när det gäller samhällets stöd åtinvandrarsamfunden är också sambanden mellan dessa ochinvandrarorganisationerna. Utformningen av samhällets stöd åtinvandrarorganisationerna bör också beaktas i utredningsarbetet. Det är ocksåangeläget att samfunden själva bereds tillfälle att framföra synpunkter ochönskemål mot bakgrunden av de svårigheter av olika slag som de upplever i detsvenska samhället. I arbetsgruppens uppdrag ingår även att utreda om slopandeav anteckningar av kyrkliga förrättningar i folkbokföringen kan undanröja vadsom nu upplevs som en diskriminerande behandling av andra trossamfund änsvenska kyrkan. Med hänvisning till vad som anförts finner utskottet inteatt motion 305 i här aktuell del (yrkandena 24) bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Ett förslag i motion 345 (fp) anknyter till.arbetsgruppens uppdrag. Motionärerna uttalar att det varit önskvärt att gruppentillsatts tidigare så att förslag om stöd till invandrarnas trossamfund hadekunnat läggas i propositionen om invandrarpolitiken. De erinrar om attarbetsgruppen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 oktober1986. Motionärerna förutsätter att regeringen skall lägga framförslag om förbättrat stöd till invandrarnas trossamfund. De vill att riksdagenskall göra ett uttalandetill regeringen av denna innebörd. Utskottet anser att beredningen KrU1985/86:5 y av arbetsgruppens kommande förslag inte bör föregripas ochavstyrker därför yrkande 1 i motion 345. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), GunnelLiljegren (m), (), (vpk), (), () och (). Uttalande om utbyggt stöd tillinvandrarorganisationernas kulturella verksamhet (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 2 börjar "I propositionen" och slutar"yrkande 3)" bort ha följande lydelse: I den av fastställda målsättningen förinvandrarpolitiken uppställs valfriheten som ett huvudmål vid sidan omjämlikhet och samverkan. Valfrihetsmålet innebär bl. a. på kulturens område attinvandrarna tiller-känns rätten att behålla och utveckla sin egen kultur. Enförutsättning härför är dock att samhället är berett att lämna tillräckligaresurser. har också under en följd av år begärtsärskilda medel för kulturverksamhet bland språkliga minoriteter. Statenskulturråd fann detta angeläget, eftersom man vet att inom de generella bidragenhar invandrarän-damålen svårt att hävda sig i den hårda konkurrensen. Det kulturella arvets betydelse för utvecklingen av denenskilda människans personlighet samt nationella och klassmässiga identitet ärallmänt omvittnad. Den utgör också grunden för den nationella gemenskapen. Detär därför uppenbart att det är nödvändigt att invandrarna får möjligheter attta del av och utveckla sin kultur. Detta bidrar till att stärka framför alltinvandrarbarnens och -ungdomens identitet och självkänsla. Självfallet måsteinvandrarorganisationerna med sin kulturella och sociala verksarrihet blandbåde barn, unga och äldre inta en central roll för att ge invandrarna tillgångtill sin kultur och sin historia. Kraftiga insatser bör därför göras för attstödja invandrarorganisationernas kulturella verksamhet. 1 sammanhanget är detnödvändigt att komma ihåg att invandrarna i mycket hög grad saknar möjlighetatt tillgodogöra sig samhällets övriga kulturutbud på grund av språket. Ett särskilt bidrag för kulturverksamhet bland språkligaminoriteter är nödvändigt för att skall kunna stödja sådana projektoch verksamheterinom invandrarorganisationerna som inte ryms inom nuvaran- Kj-u 1985/86:5 y de bidragsformer. Med hänvisning till vad som anförts förordar utskottet att3 milj. kr. anvisas till invandrarorganisationernas kulturella verksamhet.Utskottet tillstyrker alltså motion 342 yrkande 2. Utskottets ställningstagandeinnebär att motionerna 341 yrkande 2, 345 yrkande 7 och 794 yrkande 3 i vissmån blir tillgodosedda.. Benämningen invandrar- och minoritetspolitik (vpk) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 3 börjar "Av propositionen" och slutar"i propositionen" bort ha följande lydelse: Målet med invandrarpolitiken uppnås efter en långsiktigprocess som kan påskyndas eller fördröjas beroende på de åtgärder som vidtas.Processen kan påskyndas genom insatser som ökar invandrarnas sociala rörlighet,deras bildnings- och kunskapsnivå, deras rörlighet i vad gäller yrke, inkomstoch bostad. Invandrarpolitiken måste utgå från att det inte finnsnågra motsättningar mellan de grupptillhörigheter som dominerar invandrarnasidentitet -nationell grupptillhörighet, invandrartillhörighet ochklasstillhörighet. En invandrarpolitik som genom olika åtgärder försöker tvingainvandrarna att förneka och undertrycka någon av de ovan nämndagrupplojaliteterna försvårar och fördröjer invandrarpolitikens mål och är dömdatt misslyckas. Dessa tankegångar har varit vägledande förinvandrarpolitiken .