yttr · G905JoU3 · 1985-12-31 00:00:00 — En minskning av hyggesstorleken(till maximalt 40 ha) och fullständig hyggesrensning samt tillskapandet av enmosaik med skog i olika utvecklingsfaser skulle också starkt gynna spridningenav de för rennäringen så viktiga hänglavarna i detta område. Forskarna hade framhållit i sammanhanget att ettblädningsskogsbruk naturligtvis skulle ha en positivare inverkan på hänglavsproduktionen. Utskottet delade denna uppfattning men ville starkt understryka att denna avverkningsform borde användas endast om den medgav godtagbar föryng ring. Som lantbruksstyrelsen bl. a. framhållit utgjorde hänglavsinventering en, liksom den i det föregående redovisade urskogsinventeringen, en viktig del i det beslutsunderlag som skall ligga till grund för hur skogsbruket bör bedrivas med hänsyn till andra markanvändningsintressen i det fjällnära 16 området.Enligt lantbruksstyrelsens mening borde det för områden ovanför JoU 1985/86:3yskogsodlingsgränsen där motstridiga markanvändningsintressen föreligger varamöjligt att avvakta med ingripande skogsbruksåtgärder intill dess sådanplanering genomförts. I anslutning härtill ville utskottet för sin del förordastörsta möjliga återhållsamhet med skogsbruksåtgärder i de av samebyarna ihänglavsinventeringen utpekade särskilt viktiga områdena i avvaktan päresultatet av den niarkanvändningsplanering som igångsatts inom olika delar avrenskötselomrädet. Till följd av beslut har skogsstyrelsenföretagit en omarbetning av sina föreskrifter och allmänna råd tillskogsvårdslagen. har också gjort en översyn av vissabestämmelser om statsbidrag m.m. Nya bestämmelser i överensstämmelse med de avriksdagen gjorda uttalandena har därefter utfärdats (SKSFS 1985:2 och3). Pä grundval av en inventering av urskogsartad fjällnärabarrskog som utförts i och regi harregeringen givit i uppdrag att utarbeta skydds- ochförvaltningsformer för 55 urskogsområden. Sammanlagt handlar det omurskogsområden på tillsammans ca 600 000 ha som skall fä ett permanent skyddoch därmed sparas för framtiden. Områdena är belägna i , ,och . 52 av områdena har avsatts efteröverenskommelse mellan och domänverket. Därutöver ingår de treområdena Kirjesålandet, och som regeringen hösten 1984beslutade undanta från skogsavverkningar. För en närmare redogörelse för bakgrunden till riksdagensbeslut hänvisas till utskottets båda betänkanden (JoU 1984/85:20, JoU1985/86:9). För fortsatta överväganden om skogsbruket i de fjällnäraområdena kommer resultaten av den nu pågående markanvändningsplaneringen attbli av stort värde. /85 disponerade skogsvårdsstyrelserna i detre nordligaste länen 0,75 milj, kr. för att tillsammans med berördamyndigheter och skogsbrukets företrädare utveckla och pröva metoder förframställning av markanvändningsplaner i fjällnära skogar. Under innevarandebudgetår har denna verksamhet något utökats. Planeringsunderlaget i Jämtlandslän kommer enligt uppgift från att kunna avslutas under en näraframtid. Det bereds nu i . 1 och Norrbottenslän har man provat olika modeller i resp. kommuner.Arbetet beräknas pågå under åtskilliga år och torde förutsätta fortsattresurstilldelning, bl. a. för framställning av vegetationskartor över devidsträckta renbetesområdena. Utskottet får med hänvisning till den lämnaderedovisningen framhålla, att beslutsunderlaget för skogsbruket i de fjällnära områdena torde ha förbätt rats genom de beslut om undantag av stora områden från skogsbruk som fattats av berörda myndigheter och regeringen samt genom uttalanden om ökad återhållsamhet i skogsbruket parat med rekommenda tioner om ståndortsanpassat skogsbruk och skonsammare skogsskötselmeto der samt med ett effektivt samrådsförfarande med rennäringen. uttalanden har ju också formaliserats genom att inarbetat dem i sina föreskrifter och allmänna råd till skogsvärdslagen. Enligt utskottets mening bör kunskapsunderlaget för det fortsatta utnyttjandet av de stora 17 arealersom berörs ytterligare kunna förbättras genom forskningsinsatser och JoU1985/86:3y framför alltgenom att det nu inledda arbetet på markanvändningsplanering av defjällnära områdena och renbeteslandet i övrigt fortsätter och fullföljs. Med hänsyntill de klimatiska förhållanden med viktiga temperaturskillnader somkonstaterats under olika decennier och sekel i dessa subarktiska områdentorde det även , sedan markanvändningsplaneringen fullbordats,föreligga anledning att iaktta stor försiktighet med skogsbruket i området.Det statliga inflytandet i området kommer enligt NRL att säkras redandärigenom att planeringen i hithörande frågor kommer att angå flera kommuner,men även med hänsyn till lagens bestärnmeler om rennäringen, fisket ochden vetenskapliga naturvården samt friluftslivet som riksintressen. I propositionen framhålls att det krävs ett väl utvecklatsystem för kunskapsförsörjning för att de allmänt hållna reglerna i NRL skallfå avsedd verkan. En nära samverkan måste upprätthållas mellan kommun ochlänsstyrelse som i sin tur har att utnyttja det material som kantillhandahållas av centrala myndigheter och regionala specialiserade organ. Isammanhanget lämnas även en redogörelse för en diskussion som pågått i vårtland om s. k. miljökonsekvensbeskrivningar för större exploateringsföretagefter en modell som har tillämpats i bl. Enligt propositionen har detamerikanska systemet medfört en viss tungroddhet i hanteringen. Anledningsaknas enligt bostadsministern att nu frångå den svenska utredningsmodell somtillämpas i vårt land. I motion 1984/85:2244 av m. fl, (c)yrkasatt begär förslag till inrättande av ett system för bl. a.konsekvensbeskrivningar (yrkande 3 delvis). Avsikten bör vara attmiljökonsekvensbeskrivningarna skall vara en del av underlaget vid beslutenligt exempelvis miljöskyddslagen och 136 a byggnadslagen. De kan då bidratill att kunskapsluckor upptäcks och till att man genom en allmänt ökad kunskapfår insikt om naturresurs-och miljöfrågor i samhället. Därför bör de konsekvensbeskrivningarsom redan görs i samband med prövning enligt de nämnda lagarna utvidgas tillatt även omfatta alternativa projekt som är nödvändiga (inkl. s. k.O-alternativ). Samma yrkande framställs i motion 1985/86:Jo799 av . (c). Utskottet får i anslutning till propositionen framhållaatt det enligt det system som traditionellt tillämpas i i första handankommer på den som söker tillstånd till ett exploateringsföretag att belysaverkningarna av företaget på ett sådant sätt att förutsättningarna förtillstånd kan bedömas, och att prövningsmyndigheterna sedan genomremissförfarande skaffar kompletterande upplysningar frän berörda myndigheteroch intressenter. Som bostadsministern framhåller är erfarenheterna från dettasystem i huvudsak positiva. Någon anledning att i normalfallet frångå denmodellen finns enligt utskottets bedömning icke. Detmiljörättsliga systemet JoU 1985/86:3y Utskottet har funnit lämpligt att i detta yttrande ta upptvå motioner väckta av under allmämia motionstiden resp. 1986,nämligen motionerna 1984/85:2237 och 1985/86:Jo727. Den förstnämnda är följdmotiontill motion 1984/85:2236 vilken behandlats av . Enligtsistnämnda motion borde förslaget till ny naturresurslag upphöjas tillgrundlag. Motionen avslogs av (KU 1985/86:5). 1följdmotionen yrkas dels att miljökvalitetsnormer införs för luften medavseende på vissa halter av luftföroreningar, dels att olika miljölagarkompletteras och inordnas under naturresurslagen. I motion Jo727 begärsutredning i syfte att reformera det miljörättsliga systemet. Motionärenframhåller att människans välfärd delvis är beroende av hur hon lyckastillgodogöra sig naturens resurser. Om dessa resurser tar slut, blirotillgängliga för människan eller förstörs genom förgiftning försämrasoundvikligen människans livsbetingelser. Välfärden försvinner och i värsta fallgår hon under som art. Sammanfattningsvis anser motionären att detmiljörättsliga systemet behöver reformeras. bör slå fast att delångsiktiga miljömålen är överordnade andra mål och bygger på en ekologiskgrundsyn. De långsiktiga miljömålen bör ges grundlagsskydd. Det miljörättsligaregelsystemet bör samordnas till en enhetlig miljöbalk. Lagstiftningsarbetetbör utgå ifrån miljöns känslighet. Andra aspekter som ekonomiska frågor ochsysselsättningsfrågor bör underordnas de långsiktiga miljömålen. Utskottet finner att de synpunkter som förs fram i de bådamotionerna i stora delar bygger på samma grundsyn som den i det föregåendeberörda naturresurs- och miljökommitténs betänkande. Som utskottet därvid framhållitär det icke möjligt att i det nu aktuella reformarbetet vidta åtgärder av såomfattande natur som där föreslagits. Utskottet avstyrker således motionerna. Närvarande: (), (),i (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (vpk) och (). Avvikandemeningar JoU i985/86:3y Avslag på lagförslaget, m. m. i , och (alla m) anför: I första hand hänvisar vi till konstitutionsutskottetsyttrande över förslaget till PBL (KU 1985/86:8 y). Som däri framhålls börbostadsutskottet företa en överarbetning av förslaget med hänsyn tillregeringsformens stadganden om normgivningsmakten. Enligt vår mening bör jordbruksutskotteticke avlåta sitt yttrande innan PBL:s grundlagsenlighet klarlagts. Vi motsätteross alltså att jordbruksutskottet avger sitt yttrande . I andra hand anser vi, med instämmande i motion 66 (m),att naturvärdslagen är så vagt skriven att den blir till ringa stöd förbeslutsfattarna. Lagen är obehövlig. Det lagskydd som är nödvändigt för enförnuftig hushållning med naturresurser och för ett bevarande avvärdefulla naturområden kan inrymmas i byggnadslagstiftningen och angränsandelagar, t. ex. naturvårdslagen och miljöskyddslagen. De skyddsvärda områdenabör begränsas och ges ett effektivt skydd. bör såledesavstyrka propositionen i enlighet med motion 88 yrkande 1 samt föreslåriksdagen att med bifall till yrkande 2 i samma motion rikta etttillkännagivande till regeringen om ett starkare skydd för bevarandevärdanaturområden. (vpk) anser att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar med "Utskottets ställningstagande" ochslutar med "våra naturresurser" bort ha följande lydelse: Som anförts i motion 93 bör en naturresurslag vila på enekologisk grundsyn i enlighet med vad naturresurs- och miljökommittén skisserati sitt betänkande (SOU 1983:56) Naturresursers nyttjande och hävd. Vpk anseratt det nu är rätt tillfälle att anlägga det bredare perspektivet påhushållning som leder till att produktionens inriktning och metoderinrättas efter ekologiska, sociala och samhällsekonomiska intressen. Bostadsutskottetbör därför tillstyrka motion 93 yrkande 1. och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande som börjar på s. 10 med "Utskottet fårvidare" och slutar på s. 12 med "i 5 kap. 2 §" bort ha följandelydelse: Utskottet anser att skyddet av jordbruksmark motbebyggelse och annan exploatering liksom bör anses vara ettriksintresse. Som framhålls i motion 88 (fp) visar erfarenheterna att det ärnödvändigt med strikta hushållningsbestämmelser och möjlighet till direktstatligt ingripande för att detta intresse skall kunna hävda sig i områden däröppet landskap enligt vår uppfattning är ett riksintresse. Bostadsutskottetbör således enligt utskottets mening tillstyrka motionen _ såvitt nuär i fräga (yrkande 2). 4.Miljökonsekvensbeskrivningar JoU 1985/86:3y och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 18 som börjar "Utskottet får" ochslutar "bedömning icke" bort ha följande lydelse: Utskottet delar motionärernas uppfattning att det finnsanledning beakta de möjligheter som kan erbjudas att förbättrakunskapsförsörjningen i miljöskyddsmål. Utskottet biträder således förslaget ide båda motionerna om ökad användning av miljökonsekvensbeskrivningar iSverige. bör således tillstyrka motionerna i nu berörtavseende. och (båda fp) anför: 1 motion 99 föreslog att komplettera 1 kap. 2§ så att NRL skall tillämpas även enligt lagen om skötsel av jordbruksmark ochskogsvårdslagen (yrkande 1). Med hänsyn till vad som anförs i yttrandet (s. 7) om denbefarade extra arbetsbelastning ett bifall till yrkandet skulle få inom framförallt skogsvårdsorganisationen avstår vi från att yrka bifall till motionen idenna fråga. Vi är dock inte helt övertygade om att bifall till motionsyrkandetskulle medföra den omfattande prövning av ärenden som utskottsmajoritetenförutsätter.