yttr · G905FöU3 · 1985-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsyttrande /86:3 y över proposition 1985/86:9 om lagen om disciplinförseelserav krigsmän m.m. har hemställt om försvarsutskottetsyttrande över proposition 1985/86:9 om lagom disciplinförseelser av krigsmänm, m, jämte de med anledning av proposiiionen väckta motionerna 1985/86:47-51och den under allmänna motionstiden väckta motionen 1984/85:2782, I propositionen föreslås atl upphäver detnuvarande militära disciplinansvarssystemet, som är reglerat i militärarättegångslagen (1948:472) och lagen (1973:18) om disciplinstraff för krigsmän.För alla anställda vid försvarsmakten föreslås i fredslid gälla samma regler omdisciplinansvar som för övriga statsanställda enligt lagen (1976:600) omoffentlig anställning. Tjänstgörande värnpliktiga och vissa andra ickeanställda föresläs i både fred och krig omfattas av ett nyttutomstraffräitsligl disciplinsystem enligt en ny lag om disciplinförseelser avkrigsmän. Med krigsman avses den som omfattas av det särskilda militäradisciplinsystemet, I krigslid avses detta system omfatta alla som ärIjänstgöringsskyldiga vid försvarsmakten. Det föreslagna disciplinsystemet innebär alt förseelserbeivras genom en disciplinpåföljd som meddelas i administrativ ordning genombeslut av tjänstgöringsmyndighelen. Beslut om disciplinpåföljd skall kunnaöverklagas lill tingsrätt och vidare lill hovrätt, som är slutinstans. Den som bryter mot de grundläggande reglerna om värnplikt- t, ex, genom atl vägra fullgöra tjänstgöring - skall enligl proposiiionendömas för värnplikisbrolt enligt en ny bestämmelse (39 §) i värnpliktslagen, 21kap, föreslås omfatta endast brott av krigsmän i krig. Till nämndakapitel överförs nuvarande straffbestämmelser i 22 kap, rörandebrolt som inle kan begås av andra än krigsmän, I proposiiionen föreslås också alt den nuvarandekrigsrättsorganisationen avskaffas. Krigsrätternas och krigsfiskalernasuppgifter kommer därigenom atl överföras, till det civila rättsväsendet. Reformenföresläs träda i kraft , Förslagen i propositionen grundas påmililäransvarskommitléns (MAK) förslag i belänkandet (SOU 1983:2) Nytt militärtansvarssystem och remissbehandlingen därav. 1 1985/86. FöU 1985/86:3 y Ett effektivt militärt försvar förutsätter en god anda ochen god disciplin inom försvarsmakten. Detta åstadkoms främst genomändamålsenlig utbildning Och god information om vår säkerhetspolitik och vårttotalförsvar. Därigenom motiveras de värnpliktiga för sina krigsuppgifter ochfår tilltro till förmågan hos de vapen som de skall kunna bruka. Av betydelseär också atl de som tas i anspråk inom det militära försvaret känner ekonomisktrygghet både för egen del och för sina närmaste anhöriga. Även om det är faktorerav detta slag som i första hand skapar en god anda och ökar effektiviteten inomförsvarsmakten gör de speciella förhållanden som präglar den militäraverksamheten det likväl nödvändigt atl också ha tillgång till särskildakorreklionsmedel. Genom sådana skapas en yttersta garanti för att dennödvändiga ordningen inom försvarsmakten kan upprätthållas. Ett militärt disciplinansvar framstår som särskiltnödvändigt i krig, men har betydelse redan i den fredslida verksamheten. Mot bakgrund av det anförda kan försvarsutskottet intestödja motion 1984/85:2782 (vpk) i den mån den syftar lill ett avskaffande avvarje form av militärt ansvarssystem. anser atl det förslag lill nytt militärtansvarssystem som läggs fram i propositionen och i sina huvuddrag harredovisats i det föregående är väl förankrat i vår rättsordning och slår isamklang med de regler som i övrigt gäller i samhället. Avvägningen i förslagetmellan försvarsmaktens behov av snabbhet och effektivitet och kravet pårätt.ssäker-hel för den enskilde finner utskottet vara riktig. Regeringensförslag kan därför enligl utskottets bedömning i allt väsentligt läggas tillgrund för ett nytt militärt ansvarssystem. Av det anförda framgår att utskottetinle är berett att Slälla sig bakom yrkandet i niotion 48 (m) om avslag påpropositionen i dess helhet. Utskottet upphäller sig i det följande vid vissadetaljer i regeringsförslaget som utskottet anser sig böra kommentera medanledning av bl, a. framförda motionsyrkanden. Enligt 10 § i förslaget till lag om disciplinförseelser avkrigsmän är disciplinpåföljderna varning, extratjänst, löneavdrag ochutegångsförbud. Enligt 14 § skall utegångsförbud kunna åläggas för avminsl sju och , () föreslog altdenna disciplinåtgärd skall omfatta minsl en och . Avsteget iproposiiionen från utredningsförslaget hänger samman med departementschefensuppfattning att kortvariga inskränkningar i rörelsefriheten alllid bör förenasmed skyldighet atl utföra arbete av något slag. Påföljden extratjänst fyllerdetta krav medan korta utegångsförbud från denna utgångspunkt blir överflödiga,Enligl regeringsförslaget kan under vissa villkor beslut om extratjänstdelegeras från myndigheischefen lill en annan chef, dock lägst en kompanichefeller motsvarande chef. Propositionens förslag innebär en delvis annan lösningän den som MAK har förordat. Enligt MAK avses delegering av beslutanderätt tillkompanichefsnivån också böra omfatta beslut om löneavdrag i ochutegångsförbud i . Representanter för överbefälhavaren har inför utskottetbeträffande utegångsförbudet förordat MAK:s förslag och, under hänvisning tillatt flertalet ålagda utegångsförbud uppgår till , slagit vakt om Om de korta utegångsförbuden () skulle FöU 1985/86:3y slopas anser överbefälhavaren all handlingsfriheten atl ålägga lämpligpåföljd i del enskilda fallet skulle bli alltför begränsad. Del är ibland svårtatt hitta lämpliga uppgifter för extratjänst. En möjlighet alt ge kortautegångsförbud kan enligt överbefälhavaren minska risken för s, k, gråbestraffning. kan ansluta sig till överbefälhavarenssyn pä behovet all. kunna använda korta utegångsförbud som disciplinpåföljd.Utöver vad överbefälhavaren anfört vill utskottet påpeka att elt avskaffande avmöjligheten att besluta om korta utegångsförbud möjligen kan bidra till ökadanvändning av svårare disciplinpåföljder. Detta skulle i så fall innebära enicke önskad upptrappning av disciplinpåföljderna. Det finns därför skäl somtalar för att lägga MAK:s förslag lill grund för bestämmelserna omutegångsförbud i lagen om disciplinförseelser av krigsmän. Ett yrkande (yrk, 3) i motion 51 (fp) gällerverkställigheten av discipl inpå följd. Genom 32 § i regeringens förslag tilllag om disciplinförseelser av krigsmän öppnas möjlighet atl verkställa beslutom extratjänst eller utegångsförbud trols att beslutet inle har vunnit lagakraft. Denna möjlighet avses kunna utnyttjas om det behövs av hänsyn lillordningen inom försvarsmakten eller av någon annan särskild anledning. Avspecialmoiive-ringen framgår att syftet med bestämmelsen är alt komma till rättamed de missförhållanden som kan uppkomma om det blir en tendens atl överklagandenanvänds för alt förhala verkställigheten. En annan situation då det kanövervägas att besluta om omedelbar verkställighet är när krigsmannensutryckning är nära förestående. Enligt motion 51 måste utgångspunkten vara attett beslut skall ha vunnit laga kraft innan det verkställs. Möjligheten tillundantag härifrån bör enligt motionären begränsas i större utsträckning än somsker i regeringens förslag. Motionären anser att det bör föreligga synnerligaskäl för att beslut i disciplinärenden som avses i 32 § skall kunna verkställasinnan de har vunnit laga kraft. delar motionärens uppfattning att dengrundläggande principen bör vara att ett beslut om disciplinpåföljd skallverkställas först sedan det vunnit laga kraft, Samma inställning låterdepartementschefen - i strid med flera remissinstansers uppfattning - ocksåtydligt komma till uttryck i propositionen. Man kan dock inte bortse från alldet undanlagsvis kan behöva beslutas om omedelbar verkställighet, enuppfattning som motionären också delar. Godtagbara skäl härför anges ispecialmotiveringen till 32 §. I vissa fall kan det också ligga i den felandesintresse alt fä en disciplinpåföljd verkställd . Enligt utskottetsmening tar regeringens lagförslag hänsyn till de synpunkter som anförtspä etl godtagbart sätt. En ändring i lagtexten enligt motionärens yrkande ärdärför inte påkallad. Även beträffande förutsättningarna för kroppsvisitationförordas i motion 51 (yrk, 4) en skärpning i förhållande till regeringensförslag. Enligt lagförslaget (45 §) får krigsman kroppsvisiteras om det finnsanledning anta atl denne olovligen bär på sig föremål som tillhör försvarsmakteneller som han annars inte får inneha. Motionären anser all del bör krävasskälig misstanke om olovligt innehav av sådanl föremål för atl kroppsvisitationskall få vidtas. ser allvarligt på de skador eller riskerför skador som FöU 1985/86:3 y värnpliktiga avsiktligt eller av vårdslöshet harorsakat i samhället genom all använda t, ex, rökfacklor som de olovligen harfört med sig. Bestämmelsen i 45 § innebär ökade möjligheter att komma tillrätta med sådana problem, Mol denna bakgrund tillgodoser den ett angelägelbehov. är ulskotlet medvetet om alt en kontroll enligl 45 § kanuppfattas som elt intrång i den personliga integriteten. Utskottet har därförförståelse för kraven i molion 51 pä slörre begränsning i möjligheten atlanvända kroppsvisitation än lagförslaget anger. Vid en samlad bedömning kanförsvarsutskottet likväl inte tillstyrka den utformning av bestämmelsen sommotionären föreslår, Etl krav pä skälig misstanke om olovligt innehav av ellföremål skulle göra del svårt all l,ex, anordna effektiva kontroller av devärnpliktiga och deras bagage inför en hemresa med flyg, tåg eller båt. Dettorde inte minst vara vid sådana tillfällen som det finns behov av åtgärder avdel slag som bestämmelsen avser. Det bör i sammanhanget erinras om altparagrafen i första hand är avsedd att tillämpas när man söker föremål somvapen, sprängmedel osv, som kan åstadkomma skador vid otilläten användningsamt vid kontroll av alt alkoholdrycker inle förs in till förbanden medordnings- och säkerhetsproblem som följd. För alt undvika sådana problem börsjälvfallet också kunna eftersökas t, ex, narkotika, I motion 51 (yrk, 2) framförs också förslag om altyttrande från auditör skall inhämtas i större utsträckning än som förutsätts iregeringsförslaget. Vidare föreslås atl lagen om disciplinförseelser avkrigsmän skall kompletteras med en föreskrift om krigsmänsrätllilljuridisktbiträ-de (yrk, 5), kan inte biträda dessaförslag, Elt utnyttjande av auditörer i den omfattning som motionären föreslärskulle medföra stora praktiska problem. Utskottet vill också peka på atl enligtpropositionen avses medel ställas till centrala värnpliktsrädets förfogande föratt åtminstone inledningsvis tillgodose de värnpliktigas behov av särskildastödåtgärder. Utskottet kan inte heller biträda yrkandet i molion 49 (c) om attauditör endast skall utses bland domare. De kunskaper och den erfarenhet somkrävs av en auditör kan, som departementschefen framhåller, även finnas hosjurister som inle är domare. Utskottet övergår till atl behandla tjänstgörandevärnpliktigas m, fl, skadeståndsansvar. Detta regleras iskadeståndslagen (1972:207), som i detta hänseende likställer de värnpliktigamed arbetstagare. Det innebär att en värnpliktig är ansvarig för skada som hanvållar genom fel eller försummelse i tjänsten endast i den män synnerliga skälföreligger med hänsyn till handlingens beskaffenhet, den värnpliktigesställning, den skadelidandes intressen och övriga omständigheter (4 kap, 1 §skadeståndslagen), MAK föreslog att det nuvarande kravet på synnerliga skälför att ålägga de värnpliktiga skadeständsskyldighel avskaffas när det gällerförlust av eller skada på personlig utrustning, I fräga om sådan förlust skallmyndigheten enligl MAK också behålla sin rätt alt besluta omersättningsskyldighet. Besluten skall kunna överklagas till försvaretscivilförvaltning, I propositionen föreslås att den nuvarande ordningen förtjänstgörande värnpliktigas skadeståndsansvar behålls och att man heltavskaffar den nuvarandemöjligheten atl efter etl förfarande vid de militära myndigheterna "FöU 1985/86:3 y ålägga ersättningsansvar. Mot ställningstagandet i propositionen rörande devärnpliktigas skadeståndsansvar reses invändningar i motionerna 47 (m) och 50(c), Molionärerna förordar en skärpning av de värnpliktigasskadeständsskyldighel i enlighet med MAK:s förslag. anser det vara angelägel alt begränsamaterielförlusterna inom försvarsmakten sä långt som det är möjligt, Ipropositionen pekas pä möjligheten att möta problemet med materielförlustergenom ett ökat stöd av de värnpliktigas ansvarskänsla, t, ex, genom klaraanvisningar för materielens handhavande och täta materielkontroller, ärenligt utskottets mening ett synsätt som bättre stämmer överens med nutidavärderingar än den skärpning av ersättningsskyldigheten som MAK har förordatoch motionärerna föreslär. Disciplinära åtgärder torde också i störreutsträckning än kunna användas för att motarbeta materielförluster. Utskottet vill slutligen ta upp frågan om förslagensgenomförande, 1 propositionen föreslås atl del nya ansvarssyslemel skall trädai kraft , Innan de nya reglerna kan börja tillämpas måsteverkställighetsföreskrifter m, m, utarbetas och en omfattandepersonalutbildning genomföras. Detta arbete beräknas la sådan tid i anspråkall ikraftträdandet bör senareläggäs. Denna uppfattning har överbefälhavarensslöd. Enligt hans uppfattning är en lämplig tidpunkt att införadet nya systemet. Därigenom kan de nya bestämmelserna börja tillämpas på detstora antal värnpliktiga som börjar sin grundutbildning . förordar alt ikraftträdandet sker , räknar med att justilieulskottetutarbetar de förändringar i lagtext som blir nödvändiga om försvarsutskottetsyttrande vinner slöd av justitieutskoltel. Närvarande: (), (), RolandBrännström (s), (), i (c), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Avvikandemeningar föu 1985/86:3 y , och (alla m) anseratl den del av yttrandet som pä s, 2 börjar med "Försvarsutskottetanser" och slutar med "framförda motionsyrkanden" bort haföljande lydelse: Regeringens förslag innebär att anställda inom försvarsmakteni disciplinärt hänseende skall behandlas som alla andra offentligt anställda.Därmed blir utformningen av tjänsteansvaret i offentlig verksamhet av slorbetydelse i sammanhanget. Denna fråga har aktualiserats av moderatasamlingspartiet genom etl yrkande i molion 1984/85:452 om återinförande avämbetsansvar för tjänstemän i offentlig tjänst. Av konstitutionsutskottetsyttrande (KU 1985/86:3 y) över den nu behandlade propositionen och därtillknutna motioner framgår att tjänstemannaansvarets framlida utformning och därmedifrågavarande motionsyrkande kommer att prövas avkonstitutionsutskottet i samband med dess beredning av JO-utredningensbetänkande - En översyn (SOU 1985:26), Utskottet anser attriksdagens ställningstagande pä grundval av förslag idenna vikliga fråga bör avvaktas innan en ändring av det nuvarande militäraansvarssystemet genomförs. Denna ståndpunkt ligger i linje med vad som anförs imotion 48 om återinförande av det särskilda tjänstemannaansvaret, I nämndamotion framhålls vidare bl, a, att de föreslagna reglerna rörande åtalsanmälaninte är godtagbara samt alt den föreslagna krigsrättsorganisationen börbehållas. Även denna kritik i motion 48, som utskottet i allt väsenfligt anslulersig till, talar för att propositionen avslås i sin helhet. För den händelseriksdagen likväl beslutar om införande av ett nytt militärt ansvarssystem pågrundval av proposiiionen lämnar utskottet i det följande vissa synpunkter påregeringsförslaget med anledning av bl. a, framförda motionsyrkanden, () och () anser att dendel av yttrandet som på s. 4 börjar med "ser" ochslutar med "t. ex. narkotika" bort ha följande lydelse: Enligt försvarsutskottets mening måste samhälletsprinciper rörande rättssäkerhet och personlig integritet vara vägledande ocksåför de villkor som gäller för värnpliktiga och andra krigsmän. Om man sätterviktiga principer ål sidan för krigsmän kan detta negativt påverka devärnpliktigas syn på rättssamhället, Sompåtalas i motion 51 är kroppsvisitation alltid en allvarligintegritets-kränkning. Den enskilde måste ha rätt till en skyddad sfär allranärmast. Där kan det tänkas att man har personliga tillhörigheter som man inleönskar exponera inför andra. Kravet pä de situationer när kroppsvisitationskall få förekomma måste därför ställas högre än vad som sker i lagförslaget. Av flygsäkerhetsskäl finns möjligheter att vid flygplatserkräva långtgående kontroller av enskilda resenärer, I sådana sammanhang synesflertalet berördaocksä godta granskningar som man inte skulle acceptera i vardagsli- FöU1985/86:3 y vet i övrigt. På motsvarande sätt bör också värnpliktiga kunnaunderkastas särskilda kontroller inför flygresor, I övriga fall däremot börkroppsvisitation inle kunna ulföras om del inte finns "skäligmisstanke" om olovligt innehav av vapen eller annat farligt föremål, Materielansvaret för tjänstgörande värnpliktiga (), i (c), (), () och () anser att den del av yttrandet sompå s. 5 börjar med "anser" och slutar med"motarbeta mate-rielföriuster" bort ha följande lydelse: ser allvarligt på de omfattandemalerielförluslerna inom försvarsmakten. De är enligt utskottets mening alltförstora och tenderar enligt senaste uppgifter atl öka. Lämpliga åtgärder för attkomma lill rätta med problemet har föreslagits av MAK, Kommitténs förslagligger i linje med och har initierats på grundval av försvarsutskottetsyttrande (1980/ 81:2 y) och lagutskottets betänkande (1980/81:13) omskadeståndsansvaret för omhänderhavd egendom, I enlighet med sitt tidigare ställningstagande biträderförsvarsutskottet i denna del motionerna 47 (m).och 50 (c). Ett ökatskadeståndsansvar för de värnpliktiga bör införas i enlighet med MAK:s förslag.Vederbörande myndighet bör enligt utskottels mening behålla rätten att beslutaom sådant ersättningsansvar. Vad förordats om ett ökat materielansvar förtjänstgörande värnpliktiga bör enligt utskottets mening komma lillslånd oavsett hur tar ställning till propositionen.