yttr · G905JuU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Justitieutskottetsyttrande /86:1 y om svenskt medborgarskap för ledamot i julT övervakningsnämnd(prop. 1985/86:7 delvis jämte 1985/86:1y Iproposition 1985/86:7 har regeringen () delsföreslagit att anta åtta lagförslag, däribland ett förslag till lagom ändring i , dels berett tillfälle att ta del av vadsom anförts om lagstiftningsfrågor i övrigt. Ärendet har hänvisats tilllagutskottet. Medanledning av propositionen har väckts bl. a. motion 1985/86:46 av Per-OlofStrindberg m. fl. Lagutskottethar beslutat inhämta justitieutskottets yttrande överpropositionen såvitt avser förslaget till lag om ändring i samtmotionen i motsvarande del. Förslageti propositionen om ändring i avser 37 kap. 3 §. Där ges regler ombehörighet att vara ledamot eller ersättare i övervakningsnämnd. Förslagetinnebär att det gällande kravet på svenskt medborgarskap skall slopas ochersättas med ett krav på att ledamoten eller ersättaren skall ha rösträtt vidval av kommunfullmäktige, Imotionen hemställs, såvitt nu är aktuellt, att propositionen avslås i dennadel. Övervakningsnämndemahar enligt att fatta vissa beslut beträffande dömda som undergårkriminalvård i frihet. Det gäller både dem som är villkorligt frigivna frånfängelsestraff och dem som är dömda till skyddstillsyn. Som exempel på beslutsom övervakningsnämnderna fattar kan nämnas beslut om omhändertagande av dendömde och beslut om förverkande av villkorligt medgiven frihet.Övervakningsnämnderna kan vidare, om den dömde missköter sig, begära attåklagaren vid domstol för talan om att skyddstillsynsdomen undanröjs. Nämndernafår också meddela särskilda föreskrifter för den dömde, meddela honom varningoch besluta om förlängd övervakningstid. Vissa beslut som en skyddskonsulenthar fattat får överprövas av övervakningsnämnd. Också vissa frågor om passfillstånd och återkallelse avpass prövas av JuU 1985/86:1 y övervakningsnämnd, liksom vissa frågorenligt lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt. Regler om övervakningsnämndernas sammansättning m.m. finnsi 37 kap. . En övervakningsnämnd består enligt huvudregeln avordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter (1 § andra stycket).Regeringen förordnar ordförande och vice ordförande. Dessa skall vara lagfarnaoch ha erfarenhet av tjänstgöring som domare (2 § första stycket). I praktikeninnebär detta krav också ett krav på svenskt medborgarskap; enligt 11 kap. 9 §regeringsformen får nämligen endast den som är svensk medborgare inneha ellerutöva domartjänst (se även 4 kap. 1 § ). I det betänkande avgrundlagberedningen som låg till grund för bestämmelsen i regeringsformentalades bl. a. om önskemålet att beslut som rör enskildas rättsliga ställningskall fattas av svenska medborgare (1972:15 s, 203). Övriga ledamöter i övervakningsnämnd och ersättare för demutses genom val av kommunfullmäktige eller landsfing (2 § andra stycket).Valbar till ledamot eller ersättare är myndig svensk medborgare som ärkyrkobokförd inom nämndens verksamhetsområde och som inte fyllt (3 §). Genom lagstiftning som i viss del trädde i kraft den 1juli 1983 och i viss del ändrades övervakningsnämndernasuppgifter och orga-nisation i ganska betydande omfattning (prop. 1982/83:85,JuU 26, rskr. Nämndernas antal skars ned fill ungefär hälften samfidigtsom de befriades från en stor mängd ärenden av rutinbetonad karaktär. Deuppgifter som efter reformen ligger på nämnderna - och som har beskrivits- är sådana att nämndernas verksamhet nu är begränsad fill meradomstolsliknande funktioner (se prop, 1982/83:85 s. 118). I fråga om de ledamöter som inte är ordförande eller viceordförande innebar ändringarna att ledamöterna inte som tidigare utses avlänsstyrelsen utan i stället väljs av landsting eller kommunfullmäktige. Denlagfästa rekommendationen om att ledamöterna borde ha erfarenhet beträffandeungdomsvård eller arbetsförmedling eller eljest i allmänna värv avskaffadesdärvid. Vad gäller medborgarskapsfrågan uttalades i propositionen(s. 118, 136) att för valbarhet bör gälla i huvudsak samma regler som förnämndemän. Endast svenska medborgare får väljas till nämndemän (4 kap. 6 §rättegångsbalken, 20 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar). Något krav påsvenskt medborgarskap för de aktuella ledamöterna i öyervakningsnämnder hadefidigare inte varit uppställt i lagstiftningen. Till grund för det föredragande statsrådets förslag attslopa kravet på svenskt medborgarskap för ledamot och ersättare iövervakningsnämnd ligger ett remissbehandlat förslag avdiskrimineringsutredningen i delbetänkandet (Ds A 1984:6) Om utlänningarsrättsliga ställning. Föredragande statsrådet stöder sig också på vissaresonemang som förts av kommunaldemokratiska kommittén i betänkandet(Ds C 1983:4) Utländska medborgares valbarhet JuU 1985/86:1 y till vissaförtroendeuppdrag. Beträffande stafiiga organ vars ledamöter väljs avkommunfullmäktige eller landsting uttalade kommittén att kravet på svensktmedborgarskap i princip borde överges och vidhållas endast om detta föranledsav det enskilda organets arbetsuppgifter och ställning i samhället. Efteröverväganden vad gäller nämndemännen i de allmänna domstolarna uttalarföredragande statsrådet i propositionen att man inte nu bör avskaffa kravet påsvenskt medborgarskap för dessa. Därvid syftas bl, a, på förhållandena vidhandläggning av mål som rör rikets säkerhet eller utgör militära mål. Honfinner emellertid med hänsyn till övervakningsnämndernas arbetsuppgifter attbeträffande dessa nämnder hänsyn av den art som gäller beträffande nämndemänneni de allmänna domstolarna inte behöver tas. Inte heller i övrigt anser hon attövervakningsnämndernas uppgifter och befogenheter är av sådan karaktär att manmåste kräva svenskt medborgarskap av de valda ledamöterna. Vidare erinrar honom att medborgarskapskravet infördes så sent som , Motionärerna,som hänvisar till avstyrkande remissvar i fråga om avskaffande avkravet på svenskt medborgarskap, anför att övervakningsnämnderna har atthandlägga frågor av stor betydelse för den enskilde. Svenska medborgare kan ihögre utsträckning än utländska förväntas ha goda insikter i svensk rätt ochsvensk förvaltning, framhåller motionärerna, och tillägger att hänsyn tillrättssäkerheten måste sättas före strävan att jämställa svenska och utländskamedborgare, Ipropositionen anförs som en allmän utgångspunkt att för sådana förtroendevaldai stathga organ, som väljs av kommunfullmäktige eller landsting, kravet påsvenskt medborgarskap i princip bör vidhållas endast om detta föranleds av detenskilda organets arbetsuppgifter och ställning i samhället, Justitieutskottetkan ansluta sig till ett sådant synsätt. Mot bakgrund härav och med hänsyn tillkaraktären av övervakningsnämndernas uppgifter och befogenheter finnerutskottet inte anledning till erinran mot vad föredragande statsrådet anför ipropositionen i fråga om behörighet att vara ledamot i övervakningsnämnd ellerersättare för sådan. Enligt utskottets mening saknas det fog för sådanafarhågor rörande försämrad rättssäkerhet m. m. som motionärerna för fram, omkravet på svenskt medborgarskap slopas för den berörda gruppen. ,som sålunda ställer sig bakom förslaget i propositionen såvitt gäller ändring i37 kap, 3 § , anser att lagutskottet bör tillstyrka bifall tillpropositionen i denna del och avstyrka bifall till motionen i JuU1985/86:1 y motsvarande del, Närvarande:Karin Ahrland (fp), (), i (s), BjörnKörlof (m), (), (), (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), (),(), (), () och (). KarinAhrland (fp), (), (), (), ElvingAndersson (c), () och () anser att utskottetsyttrande fr. o. m. orden "I propositionen anförs" på s. 3 bort haföljande lydelse: Såsent som beslutade att endast svenska medborgare skall kunnaväljas till ledamöter i övervakningsnämnderna. I den proposition som låg tillgrund för lagändringen anfördes att nämndernas verksamhet genom ändringenbegränsades till mera domstolsHknande funktioner samt att för valbarhet tillnämnderna borde gälla i huvudsak samma regler som för nämndemän. Endast svenskamedborgare får vara nämndemän i allmänna domstolar och i förvaltningsdomstolar. Justitieutskottetvill framhålla att övervakningsnämnderna har domstolsliknande uppgifter iåtskilliga typer av ärenden. Övervakningsnämnderna får t, ex. förklaravillkorligt medgiven frihet förverkad, dvs, besluta att en person skall berövasfriheten för att avtjäna ett fängelsestraff. Övervakningsnämnderna kan ocksåbesluta om tillfälligt omhändertagande av den som dömts till skyddstillsyneller villkorligt frigivits och även på så sätt beröva en person friheten. Sådanabeslut som nämnts rör enskildas rättsliga ställning, och de är självfallettill sin natur mycket ingripande för den enskilde, delar denav grundlagberedningen hävdade uppfattningen att beslut av denna art bör fattasav svenska medborgare, ,som motsätter sig förslaget i propositionen om slopande av kravet på svensktmedborgarskap för ledamöter och ersättare i övervakningsnämnderna, vill ocksåbetona att hänsynen till rättssäkerheten måste sättas före den i och för siglovvärda strävan att i de avseenden som föreslås i propositionen jämställautländska medborgare med svenska medborgare. Justitieutskottetanser att lagutskottet, med bifall till motionen i aktuell del, bör avstyrkabifall till propositionen såvitt gäller ändring i 37 kap. 3 § .