yttr · G905FöU1 · 1985-12-31 00:00:00 — Försvarsutskottetsyttrande /86:1 y Över motion 1984/85:1732 om de värnpliktigasförsäkringsskydd Socialförsäkringsutskotlel har den 5 februari 1985beslutat atl bereda försvarsutskottet tillfälle atl yttra sig över molion1984/85:1732 av (m) och () om de värnpliktigasförsäkringsskydd. har inhämtat yttranden över motionen frånförsvarets civilförvaltning, och irygghelsnämnden. Del skydd som värnpliktiga har vid skador undervärnpliktstjänstgöringen har i korthet följande former, 1, Värnpliktig som skadas under sin tjänstgöring åtnjuterskydd för ekonomisk skada enligl lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd (LSP), Prövning av ersättning enligl LSP handhas av de allmänna för säkringskassorna. Skyddet motsvarar i stort det försäkringsskydd som förvärvsarbetande har enligt lagen (1976:380) om arbelsskadeförsäkring (LAF), Arbelsskadeförsäkringen är föremål för översyn av en av regeringen utsedd utredningsman (arbetsskadeutredningen, S 1984:01), Enligt sina direktiv (dir, 1984:8) har utredningsmannen atl beakta vilka konsekvenser ändringar i LAF kan få för LSP, Utredningen beräknas bli slutförd , 2, Ersättning till den värnpliktigeför ideell skada (sveda och värk, lyte eller annat beslående men saml allmännaölägenheter) till följd av olyckshändelse under värnpliktstjänstgöring reglerasgenom lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada (Li). Frågor omersättning enligt Li handläggs av trygghetsnämnden enligl normer som gäller förstatens personskadeförsäkring (ett kollektivavtal som reglerar vissaersättningar på grund av arbetsskador hos arbetstagare för vilka statensarbetsgivarverk äger sluta avtal om avlöningsvillkoren). 3, Den värnpliktige kan ocksä riktaanspråk på skadestånd för skada under värnpliktstjänstgöring direkt motstatsverket. 1 sädana ärenden företräds statsverket av försvarelscivilförvaltning (FCF), Utbetalning av ersättning förutsätter all staten bedömsvara skadeståndsskyldig. Den som är skade-ståndsberättigad får ersättningenligl skadeslåndsrällsliga normer, vilket kan leda till högre ersättningar änenligt de ersällningsnormer som har redovisats under 1 och 2 i del föregående. 1 1985/86. 4, Beträffande ersättning för trafikskador undervärnpliktstjänstgöring FöU 1985/86:1 y gäller särskilda regler. Sådanaersättningar regleras av FCF i fråga om skador som drabbat värnpliktiga isamband med trafikolyckor med försvarsmaktens egna fordon eller inhyrdaoförsäkrade fordon. Skador vid andra trafikolyckor som kan drabba värnpliktigaregleras av berört försäkringsbolag. Trafik-skadeersättning bedöms efterskadeslåndsrällsliga normer. Del redovisade skyddet för värnpliktiga gäller även för endel andra personalkategorier, bl, a, för vapenfria tjänslepliktiga,civilförsvarsplikliga, medlemmar av frivilliga försvarsorganisationer samt fördem som genomgår frivillig utbildning eller anlagningsprövning vidförsvarsmakten. 1 motionen yrkas alt sorn sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande nödvändigheten av enöversyn av de värnpliktigas försäkringsskydd. Motionärerna framhåller attvärnpliktiga, som under sin tjänstgöring råkat ut för allvarliga olyckor, förstefter långdragna processer tillerkänts ersättning, ofta av blygsam omfattning.De värnpliktigas nuvarande försäkringsskydd är enligt motionärernauppenbarligen inle lill fyllest. Ersättning måste enligl deras mening utgå utandröjsmål och ha en sådan omfattning all den värnpliktige får en chans atlsnabbast möjligt anpassa sig lill en ny och påtvingad livsföring, Molionärernaanser det vara nödvändigt med en översyn av de värnpliktigas försäkringsskydd. Enligt försvarets civilförvaltnings (FCF) uppfattning harde värnpliktiga ett tillfredsställande försäkringsskydd för skador sominträffar under militärtjänstgöringen, 1 några avseenden är skyddet bättre änvad förvärvsarbetande har, FCF bedömer del därföi" inte nödvändigt altytterligare förbättra de värnpliktigas försäkringsskydd. En översyn av denuvarande reglerna ter sig därför inte påkallad. belönar vikten avall den myndighet hos vilken den skadade värnpliktige tjänstgör omgående sertill att skadeanmälan upprättas och insänds lill dem som skall utge ersättninglill den skadelidande, överbefälhavaren har i samråd med FCF utfärdatföreskrifter i detta syfte, FCF avser fortsätta atl genom utbildning ochinformation verka för alt skadeärenden handläggs snabbi och korrekt av försvarsmaktensmyndigheter. Även om de värnpliktiga före och under värnpliktstjänstgöringeninformeras om ersättningssystemet i stort krävs enligt FCF atl den som drabbasav en skada upplyses om sina möjligheter alt få ersättning, FCF uppger sig isin skadereglering tillämpa vad som inom försäkringsbranschen kallas aktivskadereglering. Syftet därmed är att oberoende av yrkande ge den skadade denersättning han är berättigad lill. anser alt LSP ger etl gottförsäkringsskydd och pekar på atl del i vissa avseenden mer än väl är i nivå med försäkringsskyddet enligl LAF. Någon anledning att förbättra de värnpliktigas försäkringsskydd genom en översyn av LSP flnns enligt verkels mening därför inle. Även försäkringsskyddet vid ideell skada ligger enligt på en 2 Enligt verket har försäkringskassorna FöU 1985/86:1 yett ansträngt arbetsläge - främst på grund av tillströmningen av arbelsska-deärenden. Delta kan leda till länga väntetider. uppger sigemellertid tillsammans med försäkringskassorna arbeta med olika åtgärder föralt förkorta väntetiderna. konstaterar alt värnpliktiga som skadashar rätt till, samma ersättning vid ideell skada som statsanställd.Handläggningstiden hos trygghetsnämnden är i normalfallet . Nämnden strävar efter att under nu löpande budgetår sänkahandläggningstiden till cirka tvä månader i de fall den skadades tillstånd ärstationärt. En handläggningstid på två lill efter fastställtyrkande anser nämnden inle vara orimlig. Alt svåra skador ofta kräver längreläkningstid innan en minsta för framtiden bestående medicinsk invaliditet kanfastställas är enligl nämnden ofrånkomligt. Utskottet vill inledningsvis framhålla vikten av all delskydd som de värnpliktiga har vid skador som kan drabba dem undervärnpliktstjänstgöringen är betryggande och har deras förtroende. Etl sådantsynsätt är naturligt med hänsyn till utbildningens karaktär avplikttjänstgöring. Nuvarande ordning för skydd vid skador som värnpliktigakan drabbas avunder värnpliktstjänstgöring har tillämpats . Denger genom lagen om statligt personskadeskydd och lagen om statlig ersättningvid ideell skada de värnpliktiga ett skydd som väl motsvarar detförsäkringsskydd som förvärvsarbetande har vid arbetsskador. Därtill kan denvärnpliktige rikta skadeståndsanspråk direkt mol statsverket och i särskildordning få eventuella irafikskador reglerade, Enligl remissinstansernasuppfattning finns det inte anledning att ändra nuvarande former för devärnpliktigas skydd. Inte bdler försvarsutskottet tillstyrker en översyn av detnuvarande regelsystemet i enlighet med motionsförslagel. Utskottet vill i delsammanhanget påpeka att de värnpliktigas skydd mot ekonomisk skada kan kommaatt anpassas lill eventuella ändringar i arbelsskadeförsäkringen till följd avarbelsskadeut-redningens arbete. Den kritik av de värnpliktigas skydd vid skador undervärnpliktstjänstgöringen som ibland framförts och återspeglas i motionenhar enligt försvarsutskottets bedömning sin grund i atl det har förekommitvissa brister i tillämpningen av gällande bestämmelser, ger utskottetanledning att något uppehålla sig vid denna fråga. Reglering av skador under värnpliktstjänstgöring grundaspå olika lagar och förordningar. Flera myndigheter kan ha att handlägga ell och samma skadeärende. Systemet kan därför vara svårt att överblicka för den skadeli dande och medföra samordningsproblem hos myndigheterna. Detta kan i sin tur bidra till atl skaderegleringarna ibland tar än skadans art gör nödvändigt och lill alt den skadades rättigheter först efter särskilda insatser och med viss fördröjning blir helt tillvaratagna. Utskottet förutsätter att man genom utbildning, information och andra åtgärder förbättrar effektiviteten i tillämpningen av det nuvarande systemet så att varje skadelidande utan '- onödigtidsutdräkt till fullo kommer i åtnjutande av det skydd som detta FöU 1985/86:1y innefattar. Av remissvaren framgår atl berörda myndigheter strävar i dennariktning. En i största möjliga utsträckning aktiv skadereglering kan enligtförsvarsutskottets mening främja en sådan utveckling. Det kan i sammanhangeterinras om att arbelsskadeulredningen överväger åtgärder för alt förkortahandläggningstiden vid försäkringskassorna. Mot bakgrund av det anförda räknar försvarsutskottet medalt de brister i tillämpningen av nuvarande bestämmelser som alltjämt kanfinnas kommer alt avhjälpas genom olika åtgärder. En översyn som är begränsadlill själva tillämpningen anser utskottet därför inte heller vara påkallad, Närvarande: (), (), RolandBrännström (s), (), (), i (c), (), (), (), (), (), (), (), Carl-JohanWilson (fp) och i (m).