yttr · G905LU2 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:2 y över revisorers förslag angående statensutgifter för bidragsförskott, m. m. 1985/86:17) har beslutat bereda lagutskottet fillfälleatt yttra sig över förslag till 1985/86:17, revisorersförslag angående statens utgifter för bidragsförskott, m, m, jämte de medanledning av förslaget väckta mofionerna 1985/86:506 och 507. I förslaget hemställer revisorer att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört 1.beträffandeen utredning om statens stöd till barn som inte lever tillsammans med bådasina föräldrar och om förbehållsregler m. m., 2.beträffandekortsiktiga åtgärder avseende reglerna för underhållsbidrag ochbidragsförskott. har beslutat att avge yttrande över förslageti de delar som faller under utskottets beredningsområde samt över mofionerna.Lagutskottet har vidare beslutat att med yttrandet till socialutskottetöverlämna motionerna 1985/86:L209, L214, L221, L222, L236 och L259 förbehandling i samband med revisorernas förslag. Lagutskottetfär anföra följande. Den svenska familjerätten har under de två senasteårtiondena fortlöpande setts över och moderniserats. fickfamiljelagssakkunniga i uppdrag att se över den familjerättsligalagstiftningen. Reformarbetet har berört både (GB) ochföräldrabalken (FB), Ett första steg togs (prop, 1973:32, LU 1973:20)då betydande ändringar vidtogs av i första hand äktenskapsrätten på grundval avett delbetänkande av familjelagssakkunniga. Reformen innebar även ändringarnär det gällde vårdnaden om barn vars föräldrar inte är eller varit gifta medvarandra. beslöt att införa en möjlighet förföräldrar som inte är gifta med varandra att få gemensam vårdnad om sina barn(prop, 1975/ 76:170, LU 1975/76:33), Vidare ändrades vårdnadsreglerna så attgifta föräldrar efter en skilsmässa skulle kunna fortsätta att ha gemensamvårdnad. De nya vårdnadsreglerna föranledde dock inte någon ändring avbestämmelserna om underhållsbidrag och bidragsförskott. 1 1985/86. ten av enskyndsam lösning på de frågor om bidragsförskott och annat LU 1985/86:2 yekonomiskt stöd som kunde uppkomma i fall dä föräldrarna hade gemensam vårdnadmen inte bodde ihop. Med anledning av motioner behandlade utskottet ilagstiftningsärendet också vissa frågor rörande de allmänna reglerna omunderhållsskyldighet i FB, Utskottet framhöll därvid att det dåvarande regelsystemetbeträffande underhållsbidrag ofta ledde till betydande svårigheter för debidragsskyldiga. Sålunda innebar då gällande ordning att erforderlig hänsyninte alltid togs till den underhållsskyldiges fakfiska bidragsförmåga. tvingades den underhållsskyldige i vissa fall att hålla en lägreekonomisk standard än den förälder som hade vårdnaden om barnet.Underhållsskyldigheten gentemot inte hemmavarande barn återverkade i mångafall på förhållandena för den underhållsskyldiges familj, I andra fall kundeden omöjliggöra eller försvåra familjebildning. Inte minst de dåvarandereglerna om automatisk höjning av underhällsbidrag i lagen (1966:680) omändring av vissa underhållsbidrag medförde att de underhållsskyldigassituation ofta var allvarlig. Särskilt gällde detta personer som hade lågainkomster eller som av olika anledningar inte följt med i den allmännalöneutvecklingen. Utskottet ansåg därför att det fanns starka skäl för enreform pä området. Med hänsyn till bl, a, att den ekonomiska situationen ocksåför de underhållsberättigäde var bekymmersam innefattade frågorna enligtutskottet svåra avvägningsproblem och var delvis av komplicerad beskaffenhet.En reform kunde därför inte genomföras utan en mera ingående undersökning. Utskottet förordade att en översyn kom lill stånd och attarbetet skulle bedrivas skyndsamt. Vad utskottet sålunda anfört omunderhållsreglerna gav som sin mening regeringen till känna. Med anledning av begäran fickfamiljelagssakkunniga i uppdrag att göra en skyndsam översyn av reglerna omunderhållsbidrag till barn. På grundval av bl, a, ett delbetänkande avfamiljelagssakkunniga genomfördes en genomgripande reform avunderhållsreglerna i GB och FB, Huvuddelen av reformen trädde i kraft den 1juli 1979 (prop, 1978/79:12, LU 1978/79:9), tillsattes utredningen om barnens rätt med uppdragatt överväga olika åtgärder för atl stärka barns rättsliga ställning. År 1979avlämnade utredningen ett delbetänkande som i vissa delar lades till grund förändringar i om gemensam vårdnad (prop, 1981/82:168, LU1982/ 83:17), Ändringarna innebar att makar efter skilsmässa fortsätter atl hagemensam vårdnad om sina barn såvida inte domstol beslutar annat. En nyhet varockså att ogifta föräldrar som inte bor tillsammans kan få gemensam vårdnadefter anmälan till pastorsämbete. Lagstiftningen innebar vidare ändringar ireglerna om umgängesrätt. Huvuddragen av reform beträffande underhållsbidragtill barn, m.m. I propositionen med förslag till ändringar avFB:s underhållsregler angavs att ett huvudsyfte med reformen var att mildraunderhållsbördan för underhållsskyldigamed svag ekonomi. Ett annat syfte var att en mera enhet- LU 1985/86:2 y ligbedömning av bidragsfrågorna skulle komma till stånd. Ändringarna innebar ihuvudsak att föräldrarnas underhållsskyldighet gentemot sina barn inte längreskulle vara ovillkorlig utan bero av föräldrarnas ekonomiska förmåga ochbarnets behov. Föräldrarna skulle sinsemellan ta del i kostnaderna för barnetsunderhåll efter vars och ens ekonomiska bärkraft. Vidare anpassadesunderhållsreglerna till bestämmelserna om gemensam vårdnad samt begränsades denautomatiska höjningen av underhållsbidragen. Vid riksdagsbehandlingen av reformen framhöll lagutskottet- efter att ha hänvisat till sina uttalanden - att det var angelägetatt en ändring kom till stånd som gav lättnad i underhållsbördan för dem sombetalade underhållsbidrag. Att kräva ut underhäll av en förälder som inteförfogade över medel för mera än sina egna nödvändiga behov kunde enligtutskottet endast leda till att den underhållsskyldige ådrog sig en underhällsskuldeller också fick ta samhällets hjälp i anspråk för egen del. Barnets intressefick i detta fall fillgodoses genom de sociala stödformer, främstbidragsförskottet, som garanterade en minimistandard. var detangeläget att lagstiftningen utformades så att lättnaderna i underhällsbördaninte gick ut över de bidrags-berättigade och att lättnaderna inte upplevdes somorättvisa av föräldrar som bodde tillsammans med sina barn och gjordeekonomiska uppoffringar för dessas räkning. Mot denna bakgrund anslöt sigutskottet till principen att underhållsskyldigheten skulle vara beroende avföräldrarnas ekonomiska förmåga. Principen för föräldrarnas underhållsskyldighet har sinstörsta betydelse när det gäller att fastställa underhållsbidrag. Regler häromfinns i 7 kap, FB. Till ledning för socialnämndens och försäkringskassanshandläggning av ärenden där underhållsfrågor aktualiseras har socialstyrelsenoch gemensamt utarbetat vissa allmänna råd (Allmänna rådfrån 1982:1 och 1982:2, Underhållsbidragoch bidragsförskott). Gällanderegler om underhållsbidrag innebär i huvudsak följande. Föräldrarnas underhållsskyldighet gäller i princip tilldess barnet fyller men kan i vissa fall utsträckas att gälla tills barnetblir . Enligt 7 kap, 2 8 FB skall förälder fullgöra sinunderhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet om förälderninte har vårdnaden om barnet och inte heller varaktigt bor tillsammans medbarnet. Om föräldrarna har gemensam vårdnad föreligger skyldighet för förälderatt utge underhållsbidrag om barnet varaktigt bor fillsammans med endast denandre föräldern. Underhållsbidraget skall betalas förskottsvis förkalendermånad fill vårdnadshavaren eller vid gemensam vårdnad till denförälder som bor tillsammans med barnet. Underhållsbidrag fastställs genom dom eller avtal, Iprincip har föräldrarna full frihet att träffa avtal om underhållsbidrag. Domeller avtal om underhållsbidrag kan jämkas, bl, a, om ändring i förhållandenaföranleder det. Vidare kan ett löpande underhållsbidrag omprövas efter sex årutan att någon ändring i förhållandena inträtt. Dåunderhållsbidrag skall bestämmas får den underhållsskyldige enligt 7 kap, 3 8FB alltid förbehålla sig vissa belopp för sitt eget och andras underhåll, LU1985/86:2 y Förbehållsbeloppet för den underhållsskyldiges eget underhåll skallomfatta skäliga bostadskostnader och andra vanliga levnadskostnader. De sistnämndakostnaderna skall beräknas rned ledning av ett normalbelopp som utgör avbasbeloppet, dvs, . Om särskilda skälföreligger får den underhållsskyldige vidare förbehållas ett belopp förunderhåll åt make eller samboende. Normalbeloppet utgör i sådant fall avbasbeloppet. Slutligen får den underhållsskyldige även förbehålla sig ettbelopp om av basbeloppet för underhäll av eget hemmavarande barn. Avräkningskall dock göras för vad som utges till barnet av barnets andre förälder ellerför dennes räkning, exempelvis i form av bidragsförskott. Vad som återstårsedan de angivna förbehällsbeloppen dragits av från 'den underhållsskyldigesnettoinkomst (dvs, bruttoinkomsten minskad med skatter) får i princip tas ianspråk för täckande av barnets behov av underhållsbidrag. Den i praktiken vanligast tillämpade metoden förbestämmande av underhållsbidrag innebär att man först uppskattar barnets behovav underhåll till visst belopp. En beräkning görs härefter av varje föräldersnettoinkomst efter skatt. Härifrån dras förbehållsbelopp för eget ocheventuellt andra familjemedlemmars försörjning. Restbeloppen representerar deöverskottsbelopp som föräldrarna rimligen bör kunna ta i anspråk för underhållåt barnet. Underhållsbidraget erhålls sedan genom att del belopp som beräknatsför barnets behov fördelas mellan föräldrarna i proportion fill vars och ensöverskottsbelopp. Det sålunda framräknade underhållsbidraget kan sedankorrigeras om det vid en allmän bedömning inte framstår som skäligt, I och allmänna rådrekommenderas att en bidragsskyldig förälders hela överskott inte tas i anspråkför underhållsbidrag utan att en viss reduceringsregel tillämpas. Enligt dennabör högst av överskottet användas för underhållsbidrag till ett barn, 70%till tvä barn och till tre eller flera barn. Understiger överskottetbidragsförskotts-nivån bör underhållsbidraget begränsas till högst hälften avöverskottet. Underhållsbidrag till bl, a, barn räknas upp varje ärenligt bestämmelserna i lagen (1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag.Uppräkningen följer ändringarna i basbeloppet, I samband med reformbegränsades höjningarna av underhållsbidragen till sju tiondelar av basbeloppshöjningen, Vidare ändrades reglerna om preskription avunderhållsbidrag så att preskriptionstiden numera är . infördes också en rätt för den bidragsskyldigeföräldern att göra avdrag på underhållsbidraget då han utövar sin rätt tillumgänge med barnet. Reglerna trädde i kraft och innebär ihuvudsak atl avdrag får ske med 1/40 av underhållsbidraget för varje heltkalenderdygn som barnet vistas hos föräldern. En förutsättning är att vistelsenvarat en sammanhängande tid av minst fem hela dygn. Nära samband med reglerna om underhållsbidrag harbestämmelserna i lagen (1964:143) om bidragsförskott. Också dessa reglerändrades i betydande utsträckning vid underhållsreform.Bidragsförskott utgår i princip när ingendera eller bara den ena föräldern harvårdnaden om barnet. Bor barnet tillsammans med en förälder som inte ärvårdnadshavare utgår Har båda föräldrarna vårdnaden gemensamt kan bi- . LU 1985/86:2 y dragsförskottutgå om den ene föräldern inte varaktigt bor tillsammans med barnet.Bidragsförskott lämnas inte om vårdnadshavaren uppenbarligen utan giltigtskäl underlåter alt bidra eller att medverka till att få underhållsbidrag ellerfaderskap till barnet fastställt. Även i vissa andra fall kan bidragsförskott vägras,bl, a, om fastställt underhållsbidrag betalas i vederbörlig ordning och bidragetinte understiger vad som kan utgå i bidragsförskott. Bidragsförskott utgår längst till dess barnet fyllt 18 åroch i regel av basbeloppet dvs, med ,per är eller , , öm den underhällsskyldige betalar detfastställda underhållsbidraget och detta är lägre än bidragsförskottet, utgörbidragsförskottet skillnaden mellan underhållsbidraget och av basbeloppet(utfyllnadsbidrag). Något återkrav riktas i dessa fall inte mot denunderhållsskyldige. Vidare gäller att om ett fastställt underhållsbidraguppenbarligen understiger vad den underhållsskyldige bör betala i bidrag, utgårbidragsförskottet inle med högre belopp än underhållsbidraget. När en underhållsskyldig har delgetts beslut om attbidragsförskott har beviljats, skall inbetalningarna av underhållsbidrag upp fillbidragsförskotts-nivån i fortsättningen göras till . Utgivnabidragsförskott skall således i princip återbetalas av den bidragsskyldigeföräldern, dock högst med underhållsbidragets belopp. Den ovan redovisaderätten till avdrag på underhållsbidrag föreligger också då bidragsförskottutgår. Om den underhållsskyldige har rätt att göra avdrag minskas utgåendebidragsförskott i motsvarande män. Också sedan barnet fyllt kan i vissa fallbidragsförskott utgå. Regler härom finns i lagen (1984:1095) om förlängtbidragsförskott fill studerande, som nära ansluter till lagen ombidragsförskott. Som ovan redovisats grundades reform avunderhållsreglerna på bl, a. ett delbetänkande av familjelagssakkunniga, (SOU1977:37) Underhåll till barn och frånskilda. I betänkandet föreslogfamiljelagssakkunniga en mera långtgående reform än den som sedermeragenomfördes. Förslaget innebar att endast underhållsbidrag överbidragsförskottsnivån skulle fastställas genom dom eller avtal. För övrigafall föreslogs ett helt nytt system där bidragsförskottet inte skulle varaberoende av ett fastställt underhållsbidrag. Vid utbetalning av bidragsförskottskulle överta rätten att rikta krav mot den underhållsskyldige.Försäkringskassan skulle självständigt pröva den underhållsskyldigesbetalningsförmåga och avgöra vad denne kunde betala tillbaka till det allmänna,1 proposition 1978/79:12 framhöll departementschefen att det föreslagnaåterkravssystemet inte borde genomföras och åberopade som skäl härför bl, a,att bidragsförskottssystemet och andra former av stöd till föräldrar som levdeisär var föremål för överväganden av ensamförälderkommittén.Ensamförälderkommittén avslutade sitt arbete och avlämnade då betänkandet (SOU 1983:51),Ensamföräldrarna och deras barn, I betänkan- LU 1985/86:2 y det föreslogs bl,a, genomgripande ändringar av reglerna om underhållsbidrag ochbidragsförskott, I huvudsak innebar förslaget att vardera föräldern skullesvara för hälften av barnets underhåll och att alltså den nuvarandeproportionella fördelningen mellan föräldrarna skulle slopas. Vidare skullefrågor om fastställande av underhållsbidrag helt överföras till försäkringskassorna.Förslaget har remissbehandlats men har ännu ej lett till lagstiftning. Sammanfattning av revisorernas förslag Vidgranskning av statens utgifter för bidragsförskott har revisorerfunnit att det nuvarande regelsystemet för underhållsbidrag och bidragsförskottger onödigt höga och alltmer ökande utgifter för staten, Revisorerna har ocksåfunnit att utformningen av reglerna inte överensstämmer med målsättningen för1978 års reform av underhållsbestämmelserna. Vidare föreligger enligtrevisorerna brister i samordningen mellan FB och bidragsförskottslagen påväsentliga punkter. Revisorernaföreslår att en utredning kommer till stånd angående ett helt nytt system förstatens stöd till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar samtatt därvid vissa delar av FB ses över. I avvaktan på resultatet av detföreslagna utredningsarbetet bör enligt revisorerna övervägas vissa kortsiktigaåtgärder, som eliminerar eller minskar några av de konstaterade bristerna inuvarande system. om ett nytt system utgår revisorerna från tre övergripandeprinciper, nämligen att en reform på området skall ha barnen som utgångspunkt,att alla barn - oavsett föräldrarnas samlevnadsform - i möjligaste månlikställs och att FB:s grundsyn att underhållet beräknas med hänsyn tillbarnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga bibehålls. Revisorernaframlägger vissa förslag beträffande inriktningen av en utredning. Förslageninnebär såvitt är av intresse för lagutskottets beredningsområde an ett nytt stödsystemsamordnas med , anstöd av den typ som det nuvarande utfyllnadsbidraget utgör inte bör utgå fillbarn vars föräldrar kan försörja dem eller till barn som kan försörja sigsjälva, anstöd till barn vars föräldrar inte själva kan försörja dem i princip skall varaoberoende av föräldrarnas samlevnadsform, attföräldrabalkens regler om förbehållsbelopp m, m, jämte därtill hörandeanvisningar, fördelningen av underhållsskyldigas resurser mellan hemmavarandeoch underhållsberätfigade barn samt umgängesavdraget ses över, attett system med enbart förskott på det fastställda underhållsbidraget upp viss nivå övervägs, attett selektivt ekonomiskt stöd till de barn vars föräldrar inte själva kanförsörja dem övervägs, attskuld för underhållsbidrag i största möjliga utsträckning jämställs med andraskulder. attmetoden för indexuppräkning av underhållsbidrag m. m. ses över, LU 1985/86:2 y att frågan prövas huruvida statens återkrav avförskotterade underhållsbidrag skall handläggas som allmänt mål vidkronofogdemyndigheterna och an utredningen genomförs så att ett fullständigtbeslutsunderlag med relevanta kostnadsberäkningar kan presenteras för . Beträffande de kortsiktiga åtgärderna föreslår revisorernasåvitt nu är av intresse att rekommendation i de allmänna rådenses över i syfte att utforma reduceringsregeln i enlighet med grunderna förlagstiftningen, attpreskriptionstiden förlängs till , attinförseltiden förlängs till fem är, att införsel tillåts i arbetslöshetsersättning och vissaandra löneliknande ersättningar och an rätten till umgängesavdrag enligt föräldrabalkensamordnas med rätten till umgängesavdrag enligt bidragsförskottslagen. Till grund för revisorernas förslag ligger fyragranskningsrapporter, varav tre remissbehandlats. Som redovisats i föregående avsnitt föreslär revisorernaatt en översyn skall komma till stånd av samhällets stöd till barn, varsföräldrar inte lever tillsammans, översynen skall enligt förslaget omfatta bl,a, reglerna om underhållsbidrag i FB, Vidare föreslås att uttalarsig för att vissa åtgärder genomförs bl, a, när det gäller reglernaom preskription av och införsel för underhällsbidrag. Förslagen motiveras avatt statens utgifter för bidragsförskotten ökat väsentligt under senare år.Enligt revisorerna är den främsta orsaken till ökningen de ändringar i FB:sregler som genomfördes , I mofion 1985/86:506 (c) yrkas att beslutar attsom sin mening ge regeringen fill känna dels vad som anförs i motionenbeträffande den fortsatta beredningen av revisorernas förslag (yrkande 1), delsvad som anförs i motionen beträffande inriktningen av ett utredningsarbetebeträffande bidragsförskotten (yrkande 2). Motionärerna framhåller att det ärangeläget att nedbringa kostnaderna för bidragsförskotten och skapa etträttvist system. Enligt mofionärerna bör ge regeringen möjlighet attförutsättningslöst pröva de olika förslag revisorerna lagt fram. Vidareframhålls att frågan om bidragsförskotten måste allsidigt belysas medutgångspunkt i de skilda ekonomiska förutsättningar som finns dels mellanbidragsskyldiga och vårdnadshavare, dels mellan föräldrar som bor ihop och demsom inte sammanbor. Enligt motionärerna är det angeläget att åstadkomma enordning som i varje enskilt fall upplevs som rättvis och ger rimliga ekonomiskalivsvillkor för vardera föräldern. Reglerna måste kombineras med ett bibehålletekonomiskt föräldraansvar, Mofionären i motion 1985/86:507 (c) anför att det genomensamförälderkommitténs betänkande och revisorernas utredning finns ettfillräckligt underlag för en reform av bidragsförskottssystemet. ning krävs därför inte föratt regeringen skall kunna framlägga erforderliga LU 1985/86:2 y förslag.Motionären yrkar att med avslag på revisorernas förslag hos regeringenbegär förslag om ett rättvist bidragsförskottssystem i syfte att nedbringakostnaderna. Frågorom bidragsförskottssystemet och underhållsreglerna har ocksä ta gits upp i tremotioner som väckts under allmänna motionstiden, I motion 1985/86:L221 (fp)framhålls att domstolarna ofta fastställer underhållsbidrag underbidragsförskottsnivån, vilket medför att samhällets kostnader för bidragsförskottenökar. Anledningen till att domstolarna dömer ut för låga underhållsbidrag ärenligt motionären att underhållsmålen är dispositiva tvistemål. I sådana mål ärdomstolarna bundna av parternas yrkanden och medgivanden. Om underhållsmålenblev indispositiva skulle domstolarna bli skyldiga att på eget initiativ utredaparternas förhållanden och därefter kunna fastställa ett riktigtunderhållsbidrag. Motionären yrkar att hos regeringen begär enöversyn av möjligheterna att göra underhållsmälen indispositiva. Motionärernai motion 1985/86: L236 (s) anför att nuvarande ordning beträffandeunderhållsbidrag och bidragsförskott medför stora kostnader för administration,kompetenskonflikter, dubbelarbete för myndigheterna samt risker för attenskilda drabbas av rättsförluster. Enligt motionärerna är det angeläget att enändring kommer fill stånd när det gäller fastställande av underhållsbidrag, ochde hänvisar till de förslag som framlagts av familjelagssakkunniga ochensamförälderkommittén. Motionärerna yrkar att regeringen skall framläggaförslag om en ändrad ordning för fastställande av underhållsbidrag. Imotion 1985/86:L259 (m) yrkas att regeringen skall ges till känna vad sommotionärerna anför om översyn av reglerna för beräkning av skäligt underhållsbidrag.Mofiveringen till yrkandet finns i motion 1985/86:So618, vari framhålls attföräldrar har avtalsfrihet beträffande underhållsbidrag. Eftersom barneti princip allfid är garanterat att få ett belopp motsvarande bidragsförskottetligger det enligt motionärerna knappast i föräldrarnas intressen att kommaöverens om ett högt underhållsbidrag, Imotion L259 yrkas också (yrkande 2) att en lagändring genomförs så attförsäkringskassan får möjlighet att i underhållsmål företräda barnet. Syftetmed motionsförslaget är att domstolsprövningen av underhållsbidrag skall blimer rättvisande och att därigenom kostnaderna för bidragsförskotten skallnedbringas. Lagutskottetvill till en början framhålla att det är värdefullt att en granskning avbidragsförskottssystemet från statsfinansiella utgångspunkter nu kommit tillstånd genom revisoi"ernas försorg. Enligt utskottets mening gerrevisorernas översyn ett betydelsefullt underlag för ställningstaganden tillfrågan om stödet till barn som inte lever tillsammans med båda sina föräldrar,Samfidigt bör det dock framhållas att revisorernas arbete inte omfattar någonmera genomgripande analys av de underhållsberätfigade barnens och derasföräldrars ekonomiska situafion underhållsreform. Inte hellerhar de sociala aspekterna på underhållsreglerna närmare belysts. Revisorernahar därför också förordat att den föreslagna utredningen genomförs så att ettfullständigt beslutsunderlag med relevanta kostnadsberäkningar kan LU1985/86:2 y framläggas för , Utskottet vill understryka betydelsen avatt beslutsunderlaget blir så fullständigt som möjligt. Enligt utskottets mening är det angeläget att detekonomiska stödet till barn som inte sammanlever med båda sina föräldrar blirföremål för överväganden med utgångspunkt i de tre övergripande principer somrevisorerna dragit upp. Såväl revisorernas förslag som de motioner som väcktsunder allmänna motionstiden visar att det inte minst av statsfinansiella skälär påkallat med ett nytt statligt bidragssystem. I avvaktan på resultatet av ensådan utredning kan det som revisorerna föreslår finnas skäl för attkortsiktiga åtgärder vidtas i syfte att nedbringa statens utgifter.