yttr · G905SoU1 · 1985-12-31 00:00:00 — När det finns fullgoda ersättningsmaterial atttillgå bör sådana självfallet användas om det inte ter sig helt orimligt medhänsyn till byggnadens användning. Utskottet avstyrker med det anförda motion1985/86:73 (vpk) yrkande 5 i motsvarande del samt motion 1985/86:77 (s) yrkande2. Beträffande frågan om tolkningen av uttrycket"nedsatt rörelse- och orienteringsförmäga" i 3 kap. 7 § måstekonstateras att det skulle strida mot ordalydelsen att därmed förstå ävenallergi. Utskottet anser det inte heller möjligt att uppställa ett generelltkrav pä att alla bostäder, arbetslokaler etc. skall vara byggda så att de intekan framkalla allergiska besvär. Som föreslås i propositionen bör såledesfrågor om byggnadsmaterials betydelse för hälsan hänföras till 3 kap. 5 § ochbedömas med utgångspunkt frän begreppet sanitär olägenhet. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda även yrkande 3 i motion 1985/86:77 (s). 1 tnotion 1985/86:68 av m.Jl. /'.?) behandlassamrådet vid planläggning. I motionen anförs bl. a. att det är nödvändigt genom debatt och information får fram ett så fullständigt beslutsunderlagsom möjligt. Det kan endast nås om samråd sker med kommunmedlemmarna iallmänhet, men också med olika intresseorganisationer. Speciellt viktigt är attöverlägga med de handikappades organisationer. Det skulle säkert vid mångatillfällen både förenkla och förbilliga det framtida byggandet. Motionärernavill därför ha obligatoriskt samråd med de handikappades organisationer isamband med bygg- och planarbetet i kommunerna. Jämfört med nuvarande regler föreslås i PBL en utökadskyldighet för kommunen att samråda när planer upprättas. Enligt propositionenbör formerna för samrådet inte lagregleras utan anpassas till deförutsättningar som råder i olika situationer. Enligt 4 kap. 3 § skall kommunenbereda alla som har ett väsentligt intresse av en översiktsplan tillfälle tillsamråd. Motsvarande bestämmelse finns beträffande detaljplan i 5 kap. 20 §. 1 propositionen (s. 536) anförs i anslutning till 4 kap. 3§ att med "andra som har ett väsentligt intresse av planförslaget" avses bl. a.intresseorgani sationer, natur- och friluftsorganisationer, handikapporganisationer, fack liga organisationer pä distriktsnivå m. fi. Avser planförslaget ett begränsat område kan det enligt propositionen vara skäl att samråda med t. ex. vägför- ening, villaägarförening. Hem och skola, lokala miljögrupper m. fi. 1 pro positionen framhålls att kommunen frän fall till fall bör avgöra vilken om fattning samrådet skall ha och anpassa formerna för samrådet därefter. Kommunen behöver inte heller gå ut till var och en av intressenterna med information. Däremot skall kommunen vara verksam för att det hälls sam rådsmöten. Utskottet ansluter sig till den lösning som föreslås!propositionen, nämli- SoU 1985/86:1 y gen att det bör ankomma pä resp. kommunatt frän fall till fall avgöra omfattning och former för samrådet. Utskottetvill tillägga att det finns många olika organisationer som har angelägnaintressen att bevaka i samband med planläggningen av markanvändning ochbyggande. Utskottet anser det inte möjligt att generellt bestämma vilketinfiytande handikapporganisationerna bör ha jämfört med andra intressenter.Utskottet utgår från att kommunerna regelmässigt bereder de lokalahandikapporganisationerna tillfälle till samråd i alla mera betydandeplanfrågor. Formerna fär emellertid bestämmas av kommunen. Utskottet avstyrkersålunda motion 1985/ 86:68 (s). I motion 1985/86:77(s) anförs att det i vissa situationermåste vara möjligt för en handikapporganisation på orten att överklaga ettärende från allmän tillgänglighetssynpunkt, t. ex. beträffande allmännabyggnader. Det yrkas därför att en precisering sker sä att dessahandikapporganisationer i vissa fall skall ha möjlighet att anföra besvär(yrkande 9). Enligt lagförslaget överklagas vissa beslut, bl. a. omöversiktsplan, genom kommunalbesvär (13 kap. 1 §). Kommunalbesvär innebär attbeslutet bara kan prövas i de avseenden som anges i 7 kap. 1 § kommunallagen(1977:179), däremot inte i vad avser dess allmänna lämplighet.Besvärsbe-rättigade är, om inte annat föreskrivits, endast den som är medlem avkommunen. I propositionen anförs (s. 810 f.) att de besvärsgrunder som främsttorde komma i blickfånget när det gäller översiktsplaner är att beslutet intehar kommit till i laga ordning eller att det överskrider kommunfullmäktigesbefogenhet. Andra beslut av kommunfullmäktige och kommunala nämnder ände som avses i 1 § fär enligt 13 kap. 2 § överklagas genom besvär hoslänsstyrelsen, s. k. förvaltningsbesvär. Det gäller sålunda bl. a. beslut omdetaljplan, områdesbestämmelser samt bygglov. Av motion 1985/86:77 (s) framgåratt det är lagförslagets avgränsning av rätten att anföra förvaltningsbesvärsom avses med yrkandet. Förvaltningsbesvär skiljer sig från kommunalbesvär genomatt bevärs-myndigheten även kan pröva beslutets lämplighet. Vad gäller frågorom besluts överklagbarhet, rätten att anföra besvär m. m. gäller vid förvaltningsbesvärreglerna i förvaltningslagen (1971:290), i den mån inte specialbestämmelserhar givits. Enligt 11 § förvaltningslagen fär talan mot sådant beslut avmyndighet som kan överklagas genom besvär föras av den som beslutet angår, omdet gått honom emot. En omfattande rättspraxis finns beträffande innebörden avuttrycken "den som beslutet angår" och att beslutet "gått honomemot". 1 förslaget till PBL har man anknutit tillförvaltningslagens bestämmelser om besvärsrätt. I propositionen, som i denna del bygger på lagrådets yttran de, anförs (s. 822) att bestämmelser om vem som är besvärsberättigad kan avvaras på grund av att det av allmänna grundsatser, som har utbildats i praxis, följer vem som fär överklaga beslut. Grundtanken kommer till ut tryck i 11 § förvaltningslagen. Att exakt bestämma kretsen av besvärsberät- tigade med ledning av uttrycket "den som beslutet angår" låter sig avnatur- . liga skälofta inte göra. De beslut enligt PBL där det kan vara vanskligt att SoU1985/86:1 y avgöra kretsen besvärsberättigade är beslut i planärenden. Här geremellertid, enligt propositionen, bestämmelser om förfarandet god vägledning.1 det sammanhanget nämns 5 kap. 30 §, vari regleras bl. a. till vem beslut medfullföljdshänvisning skall sändas. Dessa adressater fär enligt propositionenanses saklegitimerade. 1 5 kap. 30 § anges att beslut med fullföljdshänvisningskall sändas bl. a. till "sakägare, bostadsrättshavare, hyresgäster ochboende, samt sådan organisation som avses i 25 § första stycket 2" (dvs.vederbörande hyresgästförening). Med anledning av motionsyrkandet om atthandikapporganisationer på orten skall ha rätt att anföra besvär, kankonstateras att en sådan rätt enligt allmänna förvaltningsrättsliga grundersällan torde föreligga. Ideella föreningar har i praxis som regel inte ansettsha besvärsrätt i fråga om beslut som rör en eller fiera medlemmar personligen.En representativ organisation kan dock ibland framstå som en naturligföreträdare för medlemmarna i allmänhet och har då undantagsvis tillerkäntsbesvärsrätt. Om man vill säkerställa att t. ex. handikapporganisationer skallkunna anföra besvär torde deras ställning pä ett eller annat sätt böra markerasi lagen pä det sätt som skett beträffande hyresgästorganisationer (se 5 kap. 25och 30 §§). vill understrykadet angelägna i att handikappsynpunkterna kommer fram under beredningsarbetetmed varje ny plan. Som utskottet ovan anfört bör det emellertid ankomma päkommunen att avgöra omfattning och samråd för att få erforderiig kontakt medbl. a. handikapporganisationer. Det är enligt utskottets mening i första handgenom ett sådant samråds- och informationsförfarande som synpunkter bör inhämtas.Att ge handikapporganisationer en särställning vad gäller besvärsrätt framfört,ex. Hem och skola osv. anser utskottet inte motiverat.Det är också angeläget att den besvärsberättigade kretsen inte görs för vid(jfr prop. s. 359), Utskottet vill även erinra om propositionens uttalande (s.363) om att det är lämpligt att när har gått från PBL:s ikraftträdandeutvärdera konsekvenserna av den besvärsberättigade kretsens omfattning.Utskottet avstyrker sålunda motion 1985/86:77 (s) yrkande 9. Utskottet vill i sammanhanget nämna att frågan ombesvärsrättens omfattning också berörs i motion 1985/86:80 av . (fp). 1 motiveringen till yrkande 3 k anförs att det inte finnsanledning att begränsa besvärsrätten när det gäller organisationer till attendast omfatta hyresgästorganisationer. I anslutning härtill föresläs vissändring av 5 kap. 25 §. Utskottet konstaterar att en ändring av det slag somföresläs i fp-motionen vilken tekniskt även rör 5 kap. 30 § skulleinnebära ökade besvärsmöjligheter också för handikapporganisationerna. Frän desynpunkter socialutskottet har att beakta finns emellertid ingen anledningtill uttalande i fråga om den allmänna avgränsningen av besvärsberättigade iplanärenden. Socialtjänstensmedverkan i samhällsplaneringen SoU1985/86:1 y Förutom de nu behandlade frågorna finns det ytterligare enaspekt pä PBL som socialutskottet önskar aktualisera, nämligen socialtjänstensmedverkan i samhällsplaneringen. I 5 § socialtjänstlagen (1980:620, senast ändrad 1985:395)anges att skall medverka i samhällsplaneringen och i samarbetemed andra samhällsorgan, organisationer, föreningar och enskilda främja godamiljöer i kommunen. I 7 § anges att socialnämndens medverkan skall bygga pänämndens sociala erfarenhet och särskilt syfta till att påverka utformningen avnya och äldre bostadsområden i kommunen. Nämnden skall också verka för attoffentliga lokaler och allmänna kommunikationer blir lätt tillgängliga föralla. 1 hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, senast ändrad1985:570) anges bl. a. att hälso- och sjukvården skall arbeta för att förebyggaohälsa (2 b §). I 8 § föreskrivs att landstingskommunen i planeringen av hälso-och sjukvärden skall samverka med samhällsorgan, organisationer och enskilda. 1 propositionen till PBL hänvisas (s. 112) tillpropositionen (1979/80:1) om i fråga om vad som bör inrymmas ien god social miljö. Bostadsministern ställer sig bakom de strävanden somangavs i socialtjänstpropositionen. Han anser att de delmål som är uppställdaför kan utgöra grund för tillämpningen av bestämmelsen i 2 kap.1 § PBL om att planläggningen skall skapa förutsättning för en frän socialsynpunkt god bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö. Bostadsministernbetonar också vikten av att bestående samverkansformer mellan berördasamhällsorgan utvecklas i enlighet med intentionerna bakom socialtjänstlagenoch hälso-och sjukvårdslagen. I propositionen (s. 433) anvisas översiktsplanen som ettsamordningsinstrument i den kommunala verksamhetsplaneringen. Beslut om bl. a.bostadsförsörjningsprogram, program för barntillsyn, äldreomsorg och annansocial omvårdnad bör i den mån besluten har anknytning tillmarkan-vändningsfrägor sammanvägas i översiktsplanen. Samordning med kommunensekonomiska planering är också nödvändig. Översiktsplanen bör enligtpropositionen bli ett underlag för fördelning av resurser av olika slag i bådetid och rum. Hur samrådet i samband med utarbetande av översiktsplanskall ske är som tidigare nämnts inte reglerat i lagförslaget. Propositionen har sålunda valt att överlämna till den enskilda kommunen att bestämma samrådets omfattning och utformning. Utskottet har i det föregående ställt sig bakom denna lösning. Utskottet vill dock understryka att ett stort ansvar härige nom har lagts på kommunerna. har genom sin verksamhet en unik kunskap om kommunen och de problem som finns där. Denna kunskap mäste tas till vara i arbetet med att försöka skapa goda sociala miljöer. Om översiktsplaner skall bli det samordningsinstrument som be skrivs i propositionen är det en förutsättning att socialnämnden redan på ett tidigt stadium får komma med och påverka utformningen av planerna. vill därför avslutningsvis framhålla önskvärdheten av att man i varje kommun utarbetar lämpliga rutiner för samråd mellan bygg- p nadsnämndoch socialnämnd med sikte pä ett kontinuerligt utbyte av infor- SoU1985/86:1 y mation och synpunkter i planeringsfrågor. Vad som i övrigt anförs i propositionen och motionernaföranleder inget uttalande från socialutskottets sida. Närvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), IngaLantz (vpk), (), (), (), () och (). 1. beträffande frågan otn avslag på propositionen i desshelhet av (), (), BlendaLittmarck (m), (), (), () och () som anser att den del av utskottets yttrandesom börjar pä s. 3 med "behandlar" och slutar pä s.13 med "frän socialutskottets sida" bort ha följande lydelse: I de angivna motionerna yrkas bl.a. att hos regeringen begär ett nytt förslag till plan- och bygglag ienlighet med motionerna. Det anförs också att förevarande förslag inte ärförenligt med grundlagen. Utskottet instämmer i vad som har anförts ochtillstyrker yrkandena om avslag på propositionen. Med denna inställning i huvudfrågan anser sig utskottetinte ha anledning att gä in pä de enskilda yrkandena i övriga motioner. 2. beträffande tillgänglighet/handikappanpassning avbyggnader och be träffande allergiska reaktioner av (vpk) som anser dels att det avsnitt i utskottets yttrande som börjar päs. 5 med "Socialut skottet delar" och slutar på s. 6 med "aktuell del" bort haföljande lydelse: Enligt utskottets uppfattning måste möjligheten till trevnad, god arbets miljö osv. innefatta mera preciserade krav då det gäller tillgänglighet för den som bor och arbetar inom ett område. Det som sägs i förslaget till PBL är otillräckligt och ger utrymme för tolkningar som kan försvåra eller omöj liggöra berättigade krav frän funktionshindrade. Man fär inte lämna öppet för mer eller mindre godtyckliga skälighetsbedömningar eller kompromis ser så att dessa krav kan sättas lägre än grundläggande tillgänglighetskrav. dentidigare nämnda motionen 1985/86:73 (vpk) yrkas att kraven skall SoU1985/86:1 y skärpas pä fiera punkter. Utskottet delar denna uppfattning. 1 propositionen föreslås sålunda undantag från krav pähiss e. d. i hus med färre än tre våningar. Huset skall dock byggas så att hisseller annan lyftanordning kan installeras utan svårighet. Utskottet instämmer imotionärernas åsikt att det är en halvmesyr att endast förbereda för hiss. Somframhålls i motionen är en komplettering i efterhand dyrare och det är storrisk att den inte kommer till stånd. En ändring bör därför göras i 3 kap. 7 §sä att hiss eller annan lyftanordning krävs även för tväväningshus. Utskottettillstyrker således yrkande 8i motionen. Enligt propositionen skall det vidare utfärdasföreskrifter till PBL. En av de aspekter som enligt utskottets uppfattningmäste klarare framgå är att större hänsyn mäste tas till personer med nedsattorienteringsförmäga. Yrkande 5 i motionen tillstyrks således i här aktuelldel. 1 motionen framhålls också särskilt att kravet påtillgänglighet vid ombyggnad har fått speciellt dålig genomslagskraft. Avstegfrän hisskravet har t. ex. snarare blivit regel än undantag i de fiestakommuner. Enligt utskottets uppfattning medför inte den omständigheten att detfinns andra hus i området med god tillgänglighet att man kan ställa lägre kravvid ombyggnad. Utskottet tillstyrker med hänvisning till vad som anförs imotionen yrkandena 6 och 9 b. Merparten av bebyggelsen med dålig tillgänglighet är inteaktuell för ombyggnad. De åtgärder som är mest aktuella i 5060-talsbebyggelsenkan ofta genomföras utan byggnadslov. En kommun med en ambitiös planering förökad tillgänglighet har enligt utskottets bedömning därför smä möjligheter attfå planeringen genomförd. Som anförs i den nu aktuella motionen bör PBLkompletteras med en möjlighet för kommuner att ställa krav även när ombyggnadej planeras. Utskottet tillstyrker sålunda yrkande 9 ci motionen. Vidare bör reglerna om ombyggnad också tillföras enuttrycklig förklaring att stor hänsyn skall tas till byggnadens brukare vidombyggnad. I enlighet med vad som anförs i inotionen bör denna bestämmelseinföras i 3 kap. 10 § första stycket. Utskottet tillstyrker således ävenyrkande 9 a. Synpunkter liknande de nu behandlade anförs även i dentidigare nämnda motionen 1985/86:77 (s). 1 yrkandena /framförs olikaförslag som syftar till att skärpa PBL:s krav pä tillgängligheten i byggnader.Utskottet tillstyrker även dessa förslag. dels att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 9 sombörjar med "vill" och slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse: vill framhålla att antalet människor medallergiska problem har ökat kraftigt, såsom påpekas i den tidigare behandlademotionen /86:73 (vpk). Man har i olika sammanhang uttalat stor förståelseför dessa människors problem. Utskottet anser att denna förståelse pä ettbättre sätt måste återspeglas i PBL och i uttalanden till lagen. uppfattning är det ett kvalitetskrav som måste tillgodoses att mannär man bygger hus använder material som är bra frän allergisynpunkt. Utskottetställer sig därför bakom yrkandet i motionen om att större ,a hänsynmäste tas i denna del än vad som framkommer i propositionen. Det SoU1985/86:1 y bör också utfärdas tillämpningsföreskrifter med preciserade krav pädetta område. Utskottet tillstyrker således yrkande 5 i här aktuell del.Liknande synpunkter framförs även i den tidigare nämnda motionen 1985/86:77 (s)yrkande 2. Utskottet tillstyrker även detta motionsyrkande.