yttr · G905LU3 · 1985-12-31 00:00:00 — 1985/86:3 y om kronoholmarnas framtida disposition (prop. 1985/86:110) har berett lagutskottet tillfälle atlyttra sig över proposition 1985/86:110 om kronoholmarnas framfida dispositionjämte motioner. I propositionen föreslås dels att godkänner deriktlinjer för kronoholmarnas framtida disposition som anges i propositionen,dels att antar ett av lagrådet granskal förslag lill lag om ändring ilagen (1950:596) om rätt fill fiske, I propositionen betecknas som kronoholmar de statentillhöriga öar och som finns i och utmed samt i destörre insjöarna. De föreslagna riktlinjerna omfattar både bebyggda och obebyggdakronoholmar. Riktlinjerna innebär atl slalen även bör äga enkronoholme, om denna behövs för statligt ändamål eller om den är avriksintresse för naturvärden, kulturminnesvården eller friluftslivet enligtriktlinjerna i den fysiska riksplaneringen. Beträffande kronoholmar som inlebör behållas av slalen föreslås att kommunerna fär företräde alt förvärva dem helteller delvis. Om statens intressen eller kommunens önskemål om köp inte hindrardet bör enligt propositionen enskilda personer efter erforderligfastighetsbildning kunna få förvärva mark på en kronoholme. 1 tveksamma fallbör presumtionen vara att egendomen behålls i statens ägo. Proposifioneninnehåller också förslag om lämpliga former för upplåtelse av sådan bebyggdmark pä en kronoholme som skall ägas av staten även i fortsättningen. Härvidföreslås att arrende bör vara den vanligaste upplåtelseformen. Arrendeavtaletskall ha skriftlig form och arrendetiden bör vara , I propositionenbehandlas i övrigt främst vissa fiskerättsliga frågor samt den statligaförvaltningen av kronoholmarna. Till grund för förslagen i proposiiionen ligger del av kronoholmsutredning-enår 1983 avgivna betänkandet (Ds Fi 1983:12) Kronoholmarnas framlidadisposition. Betänkandet har remissbehandlats. Med anledning av propositionen har väckts motionerna1985/86:453 av () och 1985/86:454 av m,fl, (m), 1 1985/86. I motion 453 yrkas alt avslår förslaget om atlkommunerna ges lu 1985/86"3 v enföreträdesrätt till förvärv av en kronoholme eller del därav då frågan om försäljningtill en enskild person aktualiseras. Ett yrkande med samma syfte framställs imotion 454 (yrkande 1), Motionärerna i den motionen anser vidare underhänvisning lill elt remissyttrande av i och länalt varje försäljningsärende bör prövas förutsättningslöst. Enligt motionärernabör det kunna finnas utrymme för både statlig och privatägd mark pä sammakronoholme utan all de olika intressena kommer i konflikt med varandra.Motionärerna yrkar (yrkande 2) all som sin mening ger regeringen lillkänna vad som i motionen sålunda anförts om förvärv av mark på kronoholmarnaför enskild person. begränsar sitt yttrande över propositionenlill frågor som rör överlåtelse av kronoholmarna med äganderätt till enskildaoch upplåtelse av holmarna med nyttjanderätt, I samband därmed behandlarutskottet även yrkande 2 i motion 454, Däremot avstår utskottel från attkommentera spörsmålet om kommunernas företrädesrätt. delar departementschefens uppfattning atlutgångspunkten vid prövningen av ansökningar om friköp av kronoholme bör varaatt staten skall behålla äganderätten lill all mark på kronoholmarna som statenhar etl intresse av. Om nägra nämnvärda samhällsintressen inte står på spel ärdel enligl utskottets mening emellertid rimligt atl en holme eller en del däravfår avyttras. Det innebär således att, om naturvårdens, kulturminnesvärdens,friluftslivets, fiskenäringens eller någol allmänt intresse i övrigt inte ärnämnvärt berört i elt försäljningsärende, någol hinder för en privat husägareatt få förvärva tomtmark inte bör föreligga. Som framhålls i propositionen bördock en förutsättning för markförvärvet vara alt fastighetsbildning kan ske,dvs, alt en lämpligt anpassad tomt kan avstyckas. Med anledning av vad mofionärerna i motion 454 anför omatt det bör kunna finnas utrymme för både statlig och privatägd mark pä sammaholme vill utskottet framhålla atl proposiiionen inle lägger något hinder ivägen för ett sådant utnyttjande av holmarna. Departementschefen framhållersålunda (prop, s, 15) att - om det exempelvis pä en slor kronoholme som är avintresse för staten finns en enstaka byggnad eller enstaka grupper av hus - hanhar svårt atl se något avgörande principiellt hinder för en kommun eller privathusägare att få förvärva lämpligt anpassad tomtmark förutsatt atl enavstyckning inte innebär inträng pä del statliga intresset, Ulskotlet delardenna uppfattning. Motionärernas yrkande i denna del fär således ansestillgodosett genom dessa uttalanden. Även om del i enlighet med propositionens förslag finnsett utrymme för enskilda personer atl förvärva mark på kronoholmarna talar deolika statliga intressen som måste tillgodoses för att presumtionen bör varaall egendomen inle säljs, I likhet med departementschefen kan utskottet därförinte slälla sig bakom förslaget att varje försäljningsärende skall prövasalldeles förutsättningslöst. Om en enskild person vill köpa mark får hanföljaktligen visa all statliga intressen inle nämnvärt berörs av enöverlåtelse. På anförda skäl förordar lagutskottet att finansutskottetavstyrker bifall till LU 1985/86:3 y motion 454 yrkande 2 och tillstyrkerbifall till proposiiionen i berörd del. vill i likhet med departementschefenframhålla atl det i en del fall kan vara förenligt med samhällsintresset altbosättningen på en kronoholme underlättas. Orsaken lill alt en arrendator villförvärva äganderätten till marken är ofta att han vill kunna använda sinfaslighet i belåningssyfte. Någon möjlighet att inteckna hus på ofri grundfinns inte , I stället tillämpas ett system med s, k,säkerhetsöverlåtelse innebärande att en gäldenär utan besittningsövergång(tradition) överlåter egendom (t, ex, en byggnad) till en fordringsägare somsäkerhet för en betalningsskyldighet. Det finns emellertid flera nackdelarknutna lill säkerhelsöverlåtelsen, och den anses mindre önskvärd avkreditinstituten, 1 det fall alt arrendatorn är näringsidkare finns dock vissamöjligheter för honom att kunna fä önskat kreditbehov för rörelsens bedrivandetillgodosett genom företagshypotek och företagsinteckning enligt lagen(1984:649) om företagshypotek. Det anförda visar atl det kan vara svårt för enarrendator att använda sin fastighet som kreditsäkerhet, med del allmänna intresset att stödja en yrkesverksamhet eller ettåret-runt-boende på en kronoholme för t, ex, bevaknings- ellersjöräddningsändamål bör därför, som departementschefen framhåller, vägas in vidprövningen av en ansökan om friköp, har i betänkandet (SOU 1984:22)Panträtt i registrerad nyttjanderätt föreslagit införande av ettregisterpantsystem avsett för byggnader pä ofri grund. Förslaget övervägs förnärvarande i . Enligt vad utskottet inhämtat ärberedningsarbetet inriktat på att söka fä fram en något enklare lösning än densom utredningen föreslagit. Om det införs ett registerpantsystem som gerbelåningsmöjligheter för ägare av hus på annans mark bör, såsom påpekas ipropositionen, även detta förhållande beaktas vid prövningen av en ansökan omfriköp, I det sammanhanget bör enligt lagutskottets mening också uppmärksammasden tid under vilken etl arrende pä kronoholmarna bör upplåtas. Enligt 10 kap,2 § första stycket jordabalken får inte utan arrendenämndens tillståndarrendetiden understiga . Under hänvisning till det starka besittningsskyddsom bostadsarrendatorer åtnjuter finner sig departementschefen i propositioneninte böra generellt förorda en längre arrendetid än . Departementschefenframhåller emellertid alt, om kreditgivare skulle kräva längre arrendetider , förvaltningsmyndigheten torde ha anledning att se positivtpå önskemålet om en längre arrendetid. Mot bakgrund av det arbete som pågår päatt fillskapa ett pantsystem för hus på ofri grund vill lagutskottetunderstryka vikten av att departementschefens uttalande följs. Beträffande arrendeförhållandena i övrigt konstaterarlagutskottet i likhet med departementschefen att det förekommer att enskildaäger och nyttjar byggnader på kronoholmarna utan att de närmare villkoren förrätlen att behålla byggnaden på platsen regleras i elt skriftligt avtal mellanstaten som markägare och byggnadens ägare. Enligt lagutskottets mening är detfrån flera synpunkter klart otillfredsställande att skriftliga avtal iförevarande fall inte finns. Departementschefen framhåller att avsaknaden avskriftliga avtal är enbrist bl, a, med hänsyn till den förköpsrätt enligt lagen (1985:658) om LU1985/86:3 y arrendatorers rätt att förvärva arrendestället som under vissaförutsättningar gäller till förmän för en arrendator då elt arrendeställe skallsäljas. kan tillägga alt en skriftlig avtalsreglering även ärmotiverad för att skapa ordnade förhållanden och för att av rättviseskällikställa alla husägare på kronoholmarna vad avtalsregleringen beträffar. Detsistnämnda har betydelse inte minst i avgiftshänseende, eftersom de husägaresom inte har något skriftligt arrendeavtal inte betalar någon arrendeavgift.Det förtjänar också framhållas alt den enskilde genom elt skriftligt avtal kanfä sin rättsliga ställning i förhållande till markägaren förbättrad även i andraavseenden än de som har samband med den ovannämnda förköpslagen. Med hänvisningtill det anförda vill lagutskottet understryka vikten av atl de statligaförvaltningsmyndigheterna i förekommande fall bör la initiativ till atträtta lill den brist som avsaknaden av skriftliga avtal medför. Propositionenföranleder i övrigt inte någon erinran eller något särskilt uttalande avlagutskottet, Närvarande: (), (), (), (), (), AllanEkström (m), (), (), (),(), (), (), (), () och (). (), (), (), (), (), () och MarianneKarlsson (c) anser att den del av utskottets yttrande som börjar på s, 2 med"delar" och slutar på s, 3 med "om friköp"bort ha följande lydelse: anser det i och för sig riktigt att enutgångspunkt för prövningen av friköpsärenden bör vara alt staten behålleräganderätten till all sådan mark på kronoholmarna som staten har ett väsentligtintresse av. Det innebär å andra sidan att hinder mot friköp inte bör föreliggaom kronoholmen är belägen utanför områden som är av riksintresse eller avregionalt intresse för naturvården, kulturminnesvården eller det rörligafriluftslivet. Om en holme är belägen inom ett område som är avriksintresse eller har ett viktigt regionalt intresse bör möjligheterna attförvärva den vara begränsade om holmen är obebyggd. Är holmen däremot bebyggdmåste, som framhålls i remissvaret av i ,en mer nyanserad bedömning ske. Bebyggelsen har ofta funnits sedan mycket läng tidtillbaka och utgörs i vissa fall av permanentbebyggelse men också av LU1985/86:3 y fritidsbebyggelse av god standard. Även om de allmänna intressensom står emot köpintresset har stor tyngd kan man inte bortse från attarrendatorn, i sin egenskap av bostadsarrendator, har ett starktbesittningsskydd. Det förhällandet innebär att, om försäljning inte medges, manändå har att räkna med att huset kommer att stå kvar med marken alltjämtupplåten som bostadsarrende, I den hemfridszon som finns kring bostadshuset ärallemansrätten redan utsläckt. från denna synpunkt innebär, somlänsstyrelsen också framhåller, en överlåtelse av äganderätten inle någonförsämring för naturvården eller det rörliga friluftslivet, allt underförutsättning att ett större område inle avstyckas än som kan anses motsvaraden hemfridszon som tagits i anspråk. Att utnyttjandet av bostadshusen skullenämnvärt förändras av avstyckningen saknas anledning att anta. Utskottet vill vidare peka på att orsaken till att enhusägare på en kronoholme vill förvärva äganderätt till den arrenderade markenofta är atl han vill kunna använda sin fasfighet i belåningssyfte, exempelvisför att kunna genomföra en nödvändig renovering eller modernisering av fasfigheten.Någon möjlighet att inteckna en fastighet på ofri grund finns inte förnärvarande och möjligheterna att på annal sätt använda fastigheten somkreditsäkerhet är begränsade. Enligt lagutskottets mening bör belåningsbehovetvägas in vid prövning av frågan om rätt fill friköp. Som framhålls ipropositionen kan det ocksä vara angeläget för samhället att stödja enyrkesverksamhet eller ett året-runt-boende på en kronoholme för t, ex,bevaknings- eller sjöräddningsändamål. delar departementschefensuppfattning alt även sådana omständigheter bör kunna vägas in vidfriköpsprövningen. Det anförda visar att friköp av eller på bebyggdakronoholmar bör kunna ske även inom områden av riksintresse eller regionaltintresse för naturvården och det rörliga friluftslivet, allt underförutsättning att fastighetsbildning är möjlig. Med denna utgångspunkt kan utskottetinte dela departementschefens uppfattning alt presumtionen bör vara attegendomen inte säljs och att det får ankomma på den enskilde köparen att visaatt inga allmänna intressen berörs negativt, I stället biträder lagutskottet ilikhet med-motionärerna i och län ståndpunkt attförsäljningsärendet bör prövas förutsättningslöst. Som lagutskottet redovisatovan kan olika allmänna och enskilda intressen i ett ärende ha olika tyngd, ochdel synes därför vara en naturlig ordning atl företrädare för de olikaintressena får framföra och söka styrka sina påståenden om lämpligheten av ettfriköp, varefter den förvaltande myndigheten har alt förutsättningslöst prövade synpunkter som framförts i ärendet. vill tillägga att det, om ärendet rör en storholme, inte är säkert att elt viktigt allmänt intresse behöver tillgodosesgenom att hela holmen förbehålls staten eller eventuellt kommunen. Sommofionärerna anför bör det kunna i vissa fall finnas utrymme för såväl statligsom privatägd mark på en holme utan att de olika intressena kommer i konfliktmed varandra. Även departementschefen har i propositionen (s, 15) ställt sigpositiv till en sådan ordning. anser för sin del det angeläget vid varje prövning av friköp av mark, som utgör del av en större holme. överväger om inte detallmänna intresset kan tillräckligt tillgodoses genom LU 1985/86:3 y attbara en del av holmen bibehålls i allmän ägo. Med en sådan ordning öppnasstörre möjligheter för enskilda att kunna förvärva t, ex. ett mindre markområdei anslutning fill ett redan befintligt bostadshus. Lagutskottetförordar att finansutskottet hemställer att ger regeringen till kännavad lagutskottet med anledning av motion 454 yrkande 2 anfört om prövningen avärenden om friköp av mark på kronoholmarna.